----

----

II Úvodné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

417. plenárne zasadanie v dňoch 11. a 12. mája 2005

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o liekoch na pediatrické použitie, a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1768/92, smernica 2001/83/ES a nariadenie (ES) č. 726/2004“

KOM(2004) 599 v konečnom znení – 2004/0167 (COD)

(2005/C 267/01)

Rada sa 12. novembra 2004 v súlade s článkom 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska Výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko dňa 20. apríla 2005. Spravodajcom bol pán BRAGHIN.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 417. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 11. a 12. mája 2005 (na schôdzi 11. mája 2005), jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie odporúčaní Výboru regiónov

2.   Úvod

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Ochrana zdravia a klinické testovanie v pediatrickom veku

3.2   Nedostatok predbežných informácií pri používaní liečiv

3.3   Pediatrický výbor a klinické skúšanie

3.4   Stimulačné mechanizmy

3.5   Informácie o použití liekov deťmi

4.   Záverečné odporúčania

V Bruseli 11. mája 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  European Clinical Trials Database (Európska databáza klinických testov)

(2)Ú. v. ES L 121, z 1.5.2001, str. 23.

(3)  V USA FDA môže požiadať o vykonanie testovania pre pediatrické použitie, keď lieky dostupné na trhu sú neprimerane označené „inadequate labelling“, čo by mohlo vystaviť pacientov vážnemu ohrozeniu.

(4)  V USA sa za významný pokladá počet detských pacientov rovný 50 000 a po prekročení tohto prahu môže byť spoločnosť požiadaná, aby vykonala pediatrické klinické testy.

(5)Ú. v. ES L 121, z 1.5.2001

(6)  Konkrétne sa odkazuje na usmernenia ICH E 11, kde sa uvádza: „The ethical imperative to obtain knowledge of the effects of medicinal products in paediatric patients has to be balanced against the ethical imperative to protect each paediatric patient in clinical trials.“

(7)  (Etický imperatív získať poznatky o farmaceutickom výrobku v pediatrii musí byť vyvážený etickým imperatívom chrániť pediatrického pacienta počas klinických testov.)

(8)  Best Pharmaceuticals for Children Act, 1. apríla 2002, Public Law č. 107-109.

----

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Priemyselné zmeny v strojárskom odvetví“

(2005/C 267/02)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 1. júla 2004 rozhodol podľa článku 29 odsek 2 svojho rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko na tému „Priemyselné zmeny v strojárskom odvetví“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny, ktorá bola poverená prípravou prác výboru v danej veci, prijala stanovisko 27. apríla 2005. Spravodajcom bol pán van Iersel a pomocným spravodajcom bol pán Castañeda.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 417. plenárnom zasadnutí 11. a 12. mája 2005 (schôdzi dňa 11. mája 2005) 211 hlasmi za, 0 hlasmi proti, pričom 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Zhrnutie

Strojárstvo je samostatným odvetvím, ktoré ako dodávateľ obchodného tovaru a spoločných technológií, využívaných v rôznych priemyselných odvetviach funguje ako spájajúci článok, ktorý spôsobuje dominový efekt v oveľa väčšom množstve európskych odvetví. Ide o kľúčový inovačný priemysel, preto každá európska priemyselná politika musí považovať strojárstvo za strategické odvetvie. Tento sektor sa dokonale hodí do konkrétneho programu pevne stanovených cieľov na regionálnej, národnej a európskej úrovni, zameraných na realizáciu Lisabonskej agendy. To si vyžaduje horizontálnu a na odvetvie zameranú politiku, rovnako ako aj primeranú kombináciu oboch politík. Každá takáto politika by mala pomôcť odvetviu vynikať nielen v Európe, ale tiež na celom svete.

Mnoho otázok, ktorým sa bude venovať pozornosť v rámci prebiehajúceho procesu konzultácie a tvorby politiky na úrovni EÚ (pokiaľ ide o strojársky priemysel), bude mať povzbudzujúci vplyv na podobné procesy na národnej a regionálnej úrovni v celej Európe. Medzi špecifickými podmienkami, ktoré by mali byť splnené na úrovni EÚQ sú: lepšie právne predpisy, vrátane odhadu regulačných dopadov pred zavedením právnej úpravy, rovnako ako aj náležitá implementácia a uplatňovanie existujúcich právnych predpisov EÚ; účinný trhový dozor; ustanovenie technologickej platformy v snahe preklenúť rozdiely medzi výskumnými centrami a univerzitami a priemyslom; zníženie narastajúcej nezhody medzi výskumom a vývojom, financovaných z európskych fondov a potrebami tohto priemyselného odvetvia; konkurenčná politika, ktorá podporuje rozvoj a inovácie v malých a stredných podnikoch (MSP); zlepšenie prístupu na finančné trhy a obchodná politika, ktorá zaručuje slobodu prístupu k investovaniu na trhoch tretích krajín. Veľký význam má tiež prispôsobenie zručností súčasným štandardom.

Dialóg medzi Komisiou a všetkými zúčastnenými stranami na úrovni EÚ ohľadne dôsledkov pre priemysel môže ustanoviť rámec prínosný pre strojárstvo v EÚ a prispeje k propagácii a rozvoju silných regionálnych zoskupení. To si vyžaduje aktívny prístup zo strany európskych inštitúcií, najmä zo strany Komisie.

1.   Úvod

2.   Strategická dôležitosť

3.   Čo sa musí urobiť na Európskej úrovni

3.1   Priemyselné zmeny a inovácia

3.2   Priemyselné zmeny a zručnosti

3.3   Rámcové podmienky

Rámcové podmienky, v ktorých podniky fungujú, sú nesmierne dôležité. Zahrňujú nasledovné:

3.3.1   Vnútorný trh

Vnútorný trh by mal zaručovať harmonizovaný prístup na trh EÚ-EHP a preto by mal zvýšiť európsku konkurencieschopnosť. Bohužiaľ, čo sa týka tovaru, vnútorný trh ešte vždy nie je úplne dokončený a nasledovným nedostatkom by a mala venovať zvýšená pozornosť:

3.3.1.1   Právne úpravy

3.3.1.2   Trhový dozor

Zlepšenie trhového dozoru je rozhodujúce: v Európe je v súčasnosti nedostatočný a vytvára nerovnaké podmienky (9). Colné úrady by preto mali sprísniť kontroly. Z tohto dôvodu by mali byť vybavené potrebnými prostriedkami a metódami, aby mohli zabezpečiť, že tovar, ktorý nespĺňa všetky požiadavky, sa neobjaví na trhu.

Kontrola strojárskych výrobkov na hraniciach EÚ by mala byť tiež sprísnená, aby sa mohlo zabrániť napodobovaniu tovaru. Napodobovanie je vážnym a narastajúcim problémom a týka sa zhruba 5 % tovaru, predávaného v EÚ. Je nedostačujúce, aby členské štáty mohli zasiahnuť len vtedy, keď sa vyskytne nejaký konkrétny problém.

Vzhľadom na to, že trhový dozor na základe odlišných kritérií zabezpečujú národné orgány, je v tomto smere potrebná harmonizácia. Tú je možné dosiahnuť tým, že Komisia vydá pre všetky členské štáty príručku pre trhový dozor.

3.3.2   Obchod

Hlavným cieľom je dosiahnuť prístup na trh pre európske spoločnosti bez podkopania vlastných štandardov EÚ na vnútornom trhu. EÚ vyviezla stroje a zariadenie v hodnote 129 miliárd EUR a je lídrom na svetovom trhu so strojárskymi výrobkami. Slobodný prístup a investície na trhoch tretích krajín sú preto pre strojársky priemysel nesmierne dôležité.

Ďalšou dôležitou záležitosťou je liberalizácia svetového obchodu so strojárskymi výrobkami a službami (vrátane mnohých na vnútornom trhu). Európske strojárstvo bolo vedúcim odvetvím čo do odstránenia colných a iných prekážok v obchode v rokovaniach Uruguajského kola a v Dohe. Komisia by mala pokračovať vo svojich multilaterálnych, regionálnych a bilaterálnych obchodných rokovaniach s cieľom eliminovať v obchode technické prekážky, liberalizovať zahraničné investície a zakladanie podnikov, liberalizovať obchodné služby a postupne odstrániť dovozné clo na strojárske výrobky na základe reciprocity.

Čo sa týka obchodných služieb, hlavným cieľom by malo byť ubezpečenie, že pri predaji tovaru a poskytovaní súvisiacich služieb nedôjde k interferencii.

3.3.3   Konkurenčná politika

Ak sa má EÚ stať najdynamickejšou ekonomikou na svete, je dôležité nielen vyvíjanie nových technológií, ale je tiež podstatné, aby sa výrazne propagovalo ich rýchle rozšírenie. Preto je dôležité vytvoriť vhodný rámec podmienok na úrovni konkurenčnej politiky, aby sa uľahčil transfer technológií tretím stranám. Pri vyvíjaní inovačnej technológie – a strojárstvo v Európe sa často špecializuje na vedľajšie trhy – je využívanie limitu trhu tak, ako ho na účel identifikácie špecifických vplyvov narušujúcich hospodársku súťaž uprednostňujú Európske orgány pre hospodársku súťaž nevhodné.

3.3.4   Dane a financovanie

Úroveň zdanenia je v Európskej únii celkovo veľmi vysoká. Okrem faktu, že zníženie dane pre podnikateľské subjekty je najužitočnejšie v prostredí obchodného tovaru, iné opatrenia, ako úvery investičnej dane, by boli pozitívnym stimulom.

3.3.5   Bankovníctvo

Úloha finančných inštitúcií je často prehliadaná, ale tieto inštitúcie hrajú dôležitú rolu v dosahovaní cieľov industriálnej politiky tým, že buď príjmu alebo odmietnu riziko a tiež prostredníctvom stupňa svojej dostupnosti. V niektorých krajinách, ako napríklad v Nemecku a Francúzsku, sú zaužívané postupy viac stimulujúce ako inde. EHSV je za zavedenie tohto aspektu do arény priemyselnej politiky, najmä v tomto odvetví, ktoré je veľmi dôležité pre MSP. To by mohlo viesť k zlepšeniu praktík v celej Európe. Iné aspekty, ako napríklad koncept kapitálovej primeranosti, známy ako Basel II, čoraz viac prekážajú v prístupe k financiám potrebným na investície vo výskume, zameranom na vývoj inovačných výrobkov alebo na celkový hospodársky rozvoj.

3.4   Prebiehajúce analýzy a dialóg medzi všetkými zúčastnenými stranami, najmä medzi sociálnymi partnermi na tému priemyselných aspektov na úrovni EÚ (rovnako ako na národnej a regionálnej úrovni) bude pre tieto procesy určite impulzom.

4.   Odporúčania

Brusel 11. mája 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Porovnaj Stanovisko EHSV k Posilňovaniu štrukturálnej zmeny: priemyselná politika pre rozšírenú Európu (KOM(2004) 274 v konečnom znení z 21.4.2004), prijatá 15.12.2004; spravodajca pán van Iersel.

(2)  Iba 21 600 z nich zamestnáva 20 osôb alebo viac a iba približne 4 500 z týchto podnikov zamestnáva 100 alebo viac osôb.

(3)  Pozri: Manufacturing in America (Výroba v Amerike) – Americké ministerstvo obchodu. Ďalším špecifickým príkladom strategickej dôležitosti strojárstva je klauzula zahrnutá v americkom Defence Authorization Act (Zákone o autorizácii obrany) z fiškálneho roka 2004, ktorá zabezpečuje stimul pre amerických zmluvných partnerov v oblasti obrany, aby v kontraktoch ohľadne obrany používali stroje vyrobené v USA. Dôvodom je fakt, že sa považuje za rozhodujúce zachovať si nezávislosť v otázke strojového parku za účelom obrany, bezpečnosti a z politických dôvodov.

(4)  Oznámenie, ktoré Komisia adresovala Rade, Parlamentu and Hospodárskemu a sociálnemu výboru – Posilnenie konkurencieschopnosti Európskeho strojárskeho priemyslu (KOM(94) 380 v konečnom znení z 25. októbra 1994).

(5)  Rezolúcia Rady k posilneniu konkurencieschopnosti Európskeho strojárskeho priemyslu z 27. novembra 1995, zverejnená v Ú. v. ES C 341, 19.12.1995, s. 1-2.

(6)  Okrem iného Stanovisko EHSV k Vede a technológii, CESE 1647/2004, spravodajca Prof. Wolf a Doplňujúce stanovisko k Vede a technológii, spravodajca pán van Iersel.

(7)  Ad hoc pracovná skupina Združenia zamestnávateľov v európskom kovopriemysle a Európskej federácie pracovníkov kovopriemyslu, „Major outcome from the exchange of national examples“ (Hlavné závery z výmeny najosvedčenejších národných postupov), január 2003.

(8)  Napríklad: Návrh nariadenia o registrácii, hodnotení a schvaľovaní chemických látok (REACH) a navrhovaná smernica o ekologickom dizajne výrobkov využívajúcich energiu, ktorých zvládnutie je v ich súčasnej forme pre podniky ťažké.

(9)  Napríklad pokiaľ ide o stavebné zariadenia (a iné stroje), bolo veľa prípadov, ktoré preukázali existenciu „sivého trhu“ so strojmi dovezenými z tretích krajín, ktoré mali označenie CE a vyhlásenie o zhode, ale nie o zhode s európskymi predpismi. Známe je aj množstvo prípadov, kedy boli stroje bez označenia CE a bez dokladovanej zhody umiestňované na európskom trhu úplne beztrestne. Aby sa zaručili rovnaké pravidlá pre všetkých európskych výrobcov a výrobcov z tretích krajín, tomuto treba zabrániť.

----

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady na zmenu smernice 2003/88/ES o niektorých aspektoch organizácie pracovného času“

KOM(2004) 607 v konečnom znení – 2004/0209 COD

(2005/C 267/03)

Dňa 20. októbra 2004 sa Rada na základe článku 262 zmluvy o ES rozhodla požiadať Európsky hospodársky a sociálny výbor o stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená vykonaním prípravných prác, prijala svoje stanovisko dňa 21. apríla 2005. Spravodajkyňou bola pani Engelen-Kefer.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 417. plenárnom zasadnutí 11. a 12. mája 2005 (schôdza dňa 11. mája 2005) 160 hlasmi za, 101 hlasmi proti, pričom 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

2.   Podstatný obsah návrhu

2.1   Definície (článok 2) (3)

2.2   Referenčné obdobia (články 16 a 19), výnimky (článok 17)

2.3   Tzv. individuálny „opt-out“ (článok 22)

3.   Všeobecné vyhodnotenie

4.   Závery

Brusel 11. mája 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM (2004) 607 v konečnom znení – 2004/209 (COD).

(2)  KOM (2004) 607 v konečnom znení – 2004/209 (COD), s. 3-4.

(3)  Články uvádzané v bodoch 2.1, 2.2 a 2.3 sa vzťahujú na smernice 2003/88/ES.

(4)  List, ktorý UNICE adresovala komisárovi Dimasovi, z 2.6.2004.

(5)  Stanovisko EHSV z 30.6.2004 na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov a sociálnym partnerom na úrovni Spoločenstva týkajúce sa preskúmania smernice 93/104/ES o niektorých aspektoch organizácie pracovného času, bod 2.2.5. (Ú.v. EÚ C 302, 7.12.2004, s. 74).

(6)  Charta Spoločenstva o základných sociálnych právach pracovníkov, odsek 19.

(7)  Charta EÚ o základných ľudských právach, článok 31 v časti l II-91 návrh ústavy.

(8)  Oznámenie Komisie z 15.1.2004 (KOM(2003) 843 v konečnom znení).

(9)  Pozri stanovisko EHSV uvedené v poznámke č. 5 (bod 2.2.8)

(10)  Tamže, bod 2.2.7.

(11)  Tamže, bod 3.1.7.

(12)  Tamže, bod 3.2.2.

(13)  Tamže, 2.2.6.

(14)  Tamže, bod 3.3.2.

(15)  KOM (2003) 843 v konečnom znení, z 30.12.2003, s. 25. Článok citátu sa vzťahuje na smernicu 93/104/ES.

(16)  Tamže, s. 25.

(17)  Dokument Európskej komisie o konzultáciách: Druhá fáza konzultácie s európskymi sociálnymi partnermi na úrovni Spoločenstva o prepracovaní smernice 93/104/ES o určitých aspektoch organizácie pracovného času, s. 13. Článok citátu sa vzťahuje na smernicu 93/104/ES.

(18)  Pozri stanovisko EHSV uvedený v poznámke 5 (bod 3.3.6)

----

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúci pozmeňovací návrh bol zamietnutý, získal však podporu viac ako jednej štvrtiny odovzdaných hlasov:

(PROTINÁVRH STANOVISKA)

Nahradiť celý text stanoviska nasledovným textom:

Výbor vo všeobecnosti podporuje návrh Komisie na zmenu smernice 2003/88/ES o niektorých aspektoch organizácie pracovného času.

Tento návrh sa zakladá na článku 137 odsek 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, podľa ktorého by prijaté smernice mali byť zamerané na „zlepšovanie pracovného prostredia najmä s ohľadom na ochranu zdravia a bezpečnosti pracovníkov“, pričom sa „musí zabrániť vytváraniu administratívnych, finančných a právnych prekážok, ktoré by viedli k obmedzovaniu zakladania a rozvoja malých a stredne veľkých podnikov“. Výbor zastáva názor, že tento návrh Komisie zabezpečuje vysokú úroveň ochrany zdravia a bezpečnosti pracovníkov, pričom poskytuje firmám dostatok flexibility pri organizácii pracovného času.

Výbor podporuje v plnej miere kritériá definované Komisiou, ktoré musí splniť každý budúci návrh:

Komisia oprávnene zdôraznila dôležitú úlohu, ktorú v tejto súvislosti zohrávajú členské štáty a sociálni partneri na národnej, odvetvovej alebo podnikovej úrovni.

Výbor osobitne konštatuje, že mnohé členské štáty už uplatňujú 12-mesačné referenčné obdobie, a preto zastáva názor, že súčasné ustanovenia by mali smerovať k stanoveniu štandardného referenčného obdobia v dĺžke jedného roka.

Čo sa týka pohotovosti výbor poukazuje na skutočnosť, že viaceré členské štáty majú národnú legislatívu a prax, ktoré zahŕňa určité pravidlá upravujúce čas strávený v pohotovosti v rôznych odvetviach, najmä však v zdravotníctve. Tieto pravidlá sa v rôznych bodoch odlišujú, no majú spoločné, že čas pohotovosti sa vôbec nepovažuje za pracovný čas alebo sa zaň považuje len čiastočne.

Výbor sa stotožňuje s názorom Komisie, že neaktívna čas pohotovosti by nemala byť považovaná za pracovný čas. Toto je veľmi dôležité pre fungovanie všetkých podnikov, predovšetkým MSP, a pre ďalší rozvoj sociálnej ekonomiky.

Výbor však poukazuje aj na to, že pohotovosť by nemala byť považovaná za čas odpočinku, pretože toto by viedlo k nadmerne dlhému pracovnému času, čo by mohlo mať negatívny dopad na zosúladenie pracovného a rodinného života a ohroziť zdravie a bezpečnosť pracovníkov.

Výbor zastáva názor, že pre neaktívnu časť pohotovosti by v prípade potreby mohol byť stanovený určitý priemerný počet hodín, aby sa tak zohľadnili rôzne potreby v rozličných odvetviach a podnikoch.

Výbor zastáva názor, že možnosť tzv. „opt-out“ by mala byť zachovaná a kolektívny „opt-out“ by mal byť postavený na rovnakú úroveň ako individuálny „opt-out“. Toto je dôležité, aby sa zohľadnili rôzne modely vzťahov medzi sociálnymi partnermi zavedené v praxi rozšírenej EÚ ako aj potreby podnikov a potreby a želania pracovníkov, ktorí v určitých obdobiach svojho života majú záujem pracovať dlhšie.

Napriek tomu treba zabezpečiť, aby táto možnosť bola dobrovoľná, aby nebola zneužívaná a aby pracovník mohol odvolať svoj súhlas s dlhším pracovným časom, ak sa zmenia okolnosti jeho života. Výbor preto podporuje dodatočné podmienky spojené s možnosťou „opt-out“ v súlade s návrhom Komisie.

Výsledok hlasovania:

----

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha trvalo udržateľného rozvoja v rámci nadchádzajúceho finančného výhľadu“

(2005/C 267/04)

Budúce luxemburské predsedníctvo Rady Európskej únie sa 29. novembra 2004 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodlo prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom tému Úloha trvalo udržateľného rozvoja v rámci nadchádzajúceho finančného výhľadu

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená prípravnými prácami prijala svoje stanovisko dňa 18. apríla 2005. Spravodajkyňou bola pani Sirkeinen, pomocnými spravodajcami pán Ehnmark a pán Ribbe.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 417. plenárnom zasadnutí 11. a 12. mája 2005 (schôdza dňa 11. mája 2005) 151 hlasmi za, 1 hlasom proti, pričom 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

2.   Oznámenie Komisie o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013

3.   Všeobecné poznámky

4.   Koncepcia trvalo udržateľného rozvoja

5.   Finančný výhľad a trvalo udržateľný rozvoj

6.   Poznámky k prioritným oblastiam finančného výhľadu

6.1   A) Trvalo udržateľný rast – posilnenie konkurencieschopnosti v záujme rastu a zamestnanosti

6.2   B) Posilnenie súdržnosti v záujme rastu a zamestnanosti

6.3   Ochrana a hospodárenie s prírodnými zdrojmi

Spoločná poľnohospodárska politika

6.4   Občianstvo, sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť

6.5   EÚ ako globálny partner

7.   Závery

Brusel 11. mája 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2004) 101 v konečnom znení

(2)Ú. v. ES C 125, 27.5.2002, s. 87-99. (Zatiaľ neuverejnené v Úradnom vestníku EÚ)

----

PRÍLOHA č. 1

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúci pozmeňovací návrh bol na plenárnom zasadnutí zamietnutý, získal však podporu viac ako jednej štvrtiny odovzdaných hlasov:

Bod 4.5

Upraviť text nasledovne:

„Stratégia EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj sa v súčasnosti očividne zameriava na niekoľko najakútnejších trendov v našej spoločnosti v smere neudržateľného vývoja – klimatické zmeny, doprava, zdravotníctvo a prírodné zdroje. Ďalšie problémy akoTreba zároveň venovať pozornosť otázke zlikvidovania extrémnej chudoby a biedya starnutie populácie boli zatiaľ odsunuté nabok, pozornosť sa im bude venovať neskôr. alebo otázke demografickej revolúcie. Práve jednou z hlavných zmien, ktoré potrebuje a umožňuje stratégia pre trvalo udržateľný rozvoj, je zbaviť sa takéhoto vedomia priorít a to bez straty schopnosti konať, i keď čiastočným spôsobom.“

Zdôvodnenie:

Ide o návrhy s tým istým cieľom: Najdôležitejšie kultúrne zmeny, ktoré si vyžadujú a so sebou prinášajú stratégiu a pojem trvalo udržateľného rozvoja, sa majú vyzdvihnúť ešte viacej ako je tomu v prieskumnom stanovisku.

Treba vyzdvihnúť, že príslušné kultúrne zmeny v spoločnosti aj u jednotlivcov už nastali, čím sa stratégia trvalo udržateľného rozvoja môže prostredníctvom zodpovedajúcej pomoci (teda finančného výhľadu) stať naozaj operatívnou bez toho, aby sa najhoršie obavy do budúcnosti naozaj stali skutočnosťou.

Výsledok hlasovania:

----

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Smernica Európskeho parlamentu a Rady o prevencii používania finančného systému na účely prania špinavých peňazí, vrátane financovania terorizmu“

KOM(2004) 448 v konečnom znení

(2005/C 267/05)

Európska rada sa 21. októbra 2004 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo konzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu a hospodársku a sociálnu súdržnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 15. apríla 2005. Spravodajcom bol pán Simpson.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 417. plenárnom zasadnutí 11. – 12. mája 2005 (schôdza z 11. mája 2005) 107 hlasmi za, pričom 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie

2.   Všeobecné pripomienky

3.   Pripomienky k špecifickým oblastiam hlavných zmien

3.1   Terorizmus a závažné trestné činy

3.2   Investičné fondy a spoločnosti, ktoré poskytujú služby a sprostredkovatelia transakcií veľkej hodnoty

3.3   Vyžiadanie údajov od klienta a overenie totožnosti, vrátane bezprostredného vlastníctva

3.3.2   Definícia bezprostredného vlastníka

3.3.3   Politicky exponované osoby

3.3.4   Získavanie údajov od klientov a identifikácia

3.4   Zákaz informovania

3.5   Čestná hospodárska súťaž v zámorskom obchode

3.6   Ochrana zamestnancov

3.7   Ostatné pripomienky

3.7.1   Uplatnenie navrhovanej smernice v rozličných sektoroch

3.7.2   Povinnosti ohlasovania

3.7.3   Možnosť členských štátov zaviesť prísnejšie opatrenia

3.7.4   Pripomienky ku konkrétnym odsekom

4.   Závery

Brusel 11. mája 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  FATF je medzivládna organizácia, ktorá určuje normy, vytvára a podporuje metódy boja proti praniu peňazí a financovaniu terorizmu. Internetová stránka: www.fatf-gafi.org

----

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vzťahy medzi Indiou a EÚ“

(2005/C 267/06)

Na svojom plenárnom zasadnutí dňa 27. januára 2004 Európsky hospodársky a sociálny výbor podľa predpisu 29(2) svojho rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko na tému Vzťahy medzi Indiou a EÚ

Sekcia pre vonkajšie vzťahy, ktorá bola zodpovedná za prípravu práce výboru na tejto téme, schválila svoje stanovisko 14. marca 2005. Spravodajcom bol pán Sukhdev Sharma.

Európsky ekonomický a sociálny výbor prijal (jednomyseľne) na svojom 417. plenárnom zasadnutí (na schôdzi dňa 12. mája 2005) 145 hlasmi za, pričom 2 hlasujúci sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

2.   Príspevok ku indicko-európskemu strategickému partnerstvu

3.   Občianska spoločnosť v Indii a Európe

Čo rozumieme pod „občianskou spoločnosťou“? EHSV je toho názoru, že „občianska spoločnosť môže byť definovaná iba voľne ako spoločnosť, ktorá ochotne prijíma a uplatňuje demokraciu. Občianska spoločnosť je hromadný výraz pre všetky druhy spoločenského konania zo strany jednotlivcov alebo skupín, ktoré nevychádzajú zo štátu a ktoré štát ich ani neriadi“ (1). Jej zástancovia v Indii by súhlasili s tým, že občianska spoločnosť zahŕňa demokraciu a že účinne môže pôsobiť len v demokracii. Niektorí občania pôsobiaci v organizáciách občianskej spoločnosti v Indii sú inšpirovaní úspechmi občianskych združení v Európe a USA, iní tradíciou sociálneho a politického aktivizmu založeného Mahatmam Gandhim.

3.1   Občianska spoločnosť v Indii

3.2   Občianska spoločnosť v Európskej únii (5)

4.   Posledný vývoj v Indii a EÚ

5.   Európsko-indický dialóg na úrovni občianskej spoločnosti doteraz

6.   Zvýšená úroveň dialógu s občianskou spoločnosťou: cesta vpred

7.   Závery

Brusel 12. mája 2005

Predsedkyňa

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Hospodársky a sociálny výbor, „Stanovisko ku úlohe a prínosu organizácií občianskej spoločnosti pri budovaní Európy“, časť 5.1., prijaté dňa 22. september 1999, OJ C 329, 17.11.1999.

(2)  „Otvorenie plánovacej komisie ľudom: Sayeeda Hameedová“ autor Rajashuri Dasgupta, Info Change News and Features, September 2004.

(3)  „Hindu“, 26. jún 2004. Veľmi podobné stanoviská vyjadril Jaswant Singh, minister zahraničných vecí v koaličnej vláde vedenej BJP, keď v roku 2001 s predstaviteľom Komisie Chrisom Pattenom slávnostne otváral indicko-európsky okrúhly stôl.

(4)  Patrí sem Prof. Jean Dreze, indický občan belgického pôvodu, ktorého spája priateľstvo s Dr. Amartya Sen; obidvaja sú bývalými členmi plánovacej komisie, MM. C.H. Hanumantha Rao a D. Swaminathan. Z organizácií občianskej spoločnosti sú Aruna Royová, sociálny aktivistka ; Jayaprakash Narayan (zdravie a životné prostredie); Mirai Chatterjeevá (SEWA) a Madhav Chavan (základné školstvo).

(5)  Odkaz na európsku občiansku spoločnosť sa môže zdať nepotrebným, hlavne ak sa týka len Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru. Ale indické organizácie občianskej spoločnosti bude zaujímať, že ich európske proťajšky majú to, čo sa v indickom žargóne nazýva „apex body“.

(6)  V článku 193 Zmluvy je uvedené, že „Výbor má byť zložený zo zástupcov rôznych kategórií hospodárskych a sociálnych činností hlavne zo zástupcov výrobcov, roľníkov, dopravcov, robotníkov, obchodníkov, remeselníkov, slobodných povolaní a zástupcov širokej verejnosti.“.

(7)  Výbor pre všeobecné záležitosti zo dňa 14. júna 2004. Politika európskeho susedstva – závery Rady.

(8)  Dokazuje to rozhodnutie ministerstva zahraničných vecí v New Delhi dať k dispozícii finančné prostriedky potrebné na krytie prevádzkových nákladov indicko-európskeho ineternetového fóra v Indii zriadeného okrúhlym stolom.

(9)  Barcelonská správa. Odporúčania občianskej spoločnosti ohľadom vzťahov medzi Áziou a Európou adresované hlavným predstaviteľom ASEMu. Občianské spoločnosti z Ázie a Európy sa spájajú: neformálna konzultácia, 16. - 18. jún 2004, Barcelona, Španielsko.

----

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 77/388/EHS s cieľom zjednodušiť povinnosti spojené s daňou z pridanej hodnoty“ a „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1798/2003 v spojitosti so zavedením mechanizmov administratívnej spolupráce, ktoré sa týkajú schémy jedného miesta kontaktu a postupu vrátenia dane z pridanej hodnoty“

KOM(2004) 728 v konečnom znení – 2004/0261 (CNS) – 2004/0262 (CNS)

(2005/C 267/07)

Rada sa 24. januára 2005 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť, ktorá bola poverená prípravou návrhu stanoviska Výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko dňa 15. apríla 2005. Spravodajcom bol pán BURANI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 417. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 11. a 12. mája 2005 (na schôdzi 12. mája), nasledujúce stanovisko 90 hlasmi za, žiadnym proti, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal.

1.   Úvod: dokument Komisie

ČASŤ I:   NÁVRH SMERNICE

2.   Projekt jediného vybavovacieho miesta

3.   Iné aspekty návrhu

4.   Systém jediného vybavovacieho miesta: pripomienky

5.   Iné aspekty návrhu smernice: pripomienky

B.   ČASŤ II: NÁVRH NARIADENIA RADY

6.   Dokument Komisie

V Bruseli 12. mája 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  KOM(2003) 614 v konečnom znení

(2)  KOM(2004) 728 v konečnom znení z dňa 29.10.2004

(3)  SEC(2004) 1128

(4)  Pozri smernicu Rady 2004/66/ES z 26.4.2004

(5)  Pozri nariadenie (ES) č. 885/2004 z 26.4.2004

(6)  Pozri stanovisko EHSV Ú. v. C 116 z 20.4.2001, s. 59.

----

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady – Európsky fond rybného hospodárstva“

KOM(2004) 497 v konečnom znení – 2004/0169 (CNS)

(2005/C 267/08)

Dňa 1. decembra 2004 sa Rada v súlade s článkom 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla požiadať Európsky hospodársky a sociálny výbor o konzultáciu k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, ktorá bola poverená vypracovaním stanoviska výboru v danej veci, schválila svoje stanovisko 18. apríla 2005. Spravodajcom bol pán Sarró Iparraguirre.

Na svojom 417. plenárnom zasadaní, ktoré sa konalo 11. a 12. mája 2005 (zasadnutie z dňa 11. mája), prijal Európsky hospodársky a sociálny výbor nasledujúce stanovisko 84 hlasmi za, 1 proti a 5 sa zdržali hlasovania.

1.   Úvod

2.   Všeobecné pripomienky

3.   Konkrétne pripomienky

4.   Všeobecné záležitosti

5.   Závery

Brusel 11. mája 2005

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)  Ú. v. L 358, 31.12.2002.

(2)  Ú. v. L 161, 26.6.1999.

(3)  Ú. v. L 161, 26.6.1999.

(4)  Ú. v. L 337, 30.12.1999.

(5)  Ú. v. L 55, 24.2.2001.

(6)  Ú. v. C 85, 8.4.2003.

(7)  CESE 1369/2002 (Ú. v. C 85, 8.4.2004) a CESE 1315/2001 (Ú. v. C 36, 8.2.2002).

(8)  Ú. v. C 47 z 27.2.2003.

----

----

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev“

KOM(2004) 501 v konečnom znení – 2004/0170 (CNS)

(2005/C 267/09)

Rada sa 22. októbra 2004 rozhodla v súlade s článkom 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom stanovisko k navrhovanej téme.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu a hospodársku a sociálnu súdržnosť, ktorá bola poverená prípravou stanoviska Výboru k danej téme, schválila svoje stanovisko dňa 15. apríla 2005. Spravodajcom bol pán Burani.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 417. plenárnom zasadnutí 11. a 12. mája 2005 (schôdza z 12. mája) nasledujúce stanovisko 118 hlasmi za, 2 proti, pričom sa 15 zdržali hlasovania.

1.   Úvod

2.   Súčasný stav

3.   Návrh Komisie: komentáre k hlavným článkom

4.   Záverečné poznámky

V Bruseli 12. mája 2005.

Predsedníčka

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Anne-Marie SIGMUND

----

(1)Ú. v. ES L 253 z 7.10.2000 s. 42

(2)  KOM(2004) 505 v konečnom znení

(3)  KOM(2004) 505 v konečnom znení, časť. II

(4)  Viď tabuľku č. 1, str. 3, dokumentu Komisie (KOM(2004) 501 v konečnom znení).

(5)  Viď tabuľku č. 4 vyššie uvedeného dokumentu.

(6)  KOM(2004) 505 v konečnom znení

(7)  KOM(2004) 505 v konečnom znení

(8)  Stanovisko EHSV k oznámeniu Komisie pre Radu a Európsky parlament „Budovanie našej spoločnej budúcnosti: politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie na obdobie 2007-2013“ – Ú. v. EÚ C 74 z 23.3.2005, s. 32, bod 5.5.1.

(9)  KOM(2004) 505 v konečnom znení z 14.7.2004

(10)  Daň z energii by bola v kontexte súčasnej a očakávanej situácie anachronistická. (Pozri stanovisko EHSV k Daňovej politike v Európskej únii – Priority pre nasledujúce obdobie, publikovaný v Ú. v. ES C 48 z. 21.2.2002, bod 3.1.2.1.1. V súvislosti s daňou z energie určenou na ochranu životného prostredia, Výbor opätovne zdôrazňuje, že „zavedenie ekologických daní nemusí nevyhnutne znížiť konkurenciu medzi európskymi podnikmi a obmedziť prepúšťanie, a to najmä v energeticky náročných sektoroch“)

(11)Ú.v. EÚ C 74 z 23.3.2005, s. 32, bod 5.5

----

PRÍLOHA

Nasledujúci pozmeňovací návrh bol zamietnutý v priebehu diskusie:

Bod 3.1.1.1

Bod vymazať bez nahradenia

Zdôvodnenie

Výpočet príjmov z cla sa napriek tomu musí uskutočniť a náklady na colný systém vznikajú v každom prípade, aj keď colné príjmy neplynú do systému vlastných zdrojov EÚ. Pretože politika zahraničného obchodu patrí do oblasti pôsobnosti EÚ, je tiež logické, že všetky súčasti tejto oblasti – vrátane vyberania cla a colných príjmov – sú upravované Európskou úniou.

Výsledok hlasovania:

Hlasy za: 38

Hlasy proti: 51

Zdržali sa hlasovania: 18

----