# Europos Sąjungos C 324/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 324 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. gruodžio 21d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 324

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. gruodžio 21d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2005/C 324/1 | Euro kursas | 1 |
| 2005/C 324/2 | Bylos pradžia (Byla Nr. COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 324/3 | Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2082/92 dėl žemės ūkio ir maisto produktų specifinių savybių sertifikatų 14 straipsnio 2 dalimi, valstybių narių pateiktas kontrolės įstaigų sąrašas — | 3 |
| 2005/C 324/4 | Komisijos komunikatas dėl tvarkos nustatytos pagal Tarybos direktyvos 96/67/EB 1 straipsnio 4 dalies nuostatas (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 324/5 | Valstybės pagalba — Vengrija — Valstybės pagalba C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Vengrijos per didelės sąnaudos — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 324/6 | Valstybės pagalba — Prancūzija — Valstybės pagalba C 32/2005 (ex N 250/2005) — Pagalba Ernault restruktūrizavimui — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 324/7 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 324/8 | Pranešimas pagal EB sutarties 95 straipsnio 5 dalį — Prašymas leisti priimti nuo Bendrijos derinimo priemonės nuostatų nukrypstančius nacionalinius teisės aktus (
  1
  ) | 31 |
| 2005/C 324/9 | Informacinė procedūra — Techniniai standartai (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 324/0 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 39 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2005/C 324/1

Euro kursas

1

2005/C 324/2

Bylos pradžia (Byla Nr. COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  )

1

2

2005/C 324/3

Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2082/92 dėl žemės ūkio ir maisto produktų specifinių savybių sertifikatų 14 straipsnio 2 dalimi, valstybių narių pateiktas kontrolės įstaigų sąrašas —

3

2005/C 324/4

Komisijos komunikatas dėl tvarkos nustatytos pagal Tarybos direktyvos 96/67/EB 1 straipsnio 4 dalies nuostatas (
  1
  )

1

9

2005/C 324/5

Valstybės pagalba — Vengrija — Valstybės pagalba C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Vengrijos per didelės sąnaudos — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

12

2005/C 324/6

Valstybės pagalba — Prancūzija — Valstybės pagalba C 32/2005 (ex N 250/2005) — Pagalba Ernault restruktūrizavimui — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

Ernault

1

23

2005/C 324/7

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

28

2005/C 324/8

Pranešimas pagal EB sutarties 95 straipsnio 5 dalį — Prašymas leisti priimti nuo Bendrijos derinimo priemonės nuostatų nukrypstančius nacionalinius teisės aktus (
  1
  )

1

31

2005/C 324/9

Informacinė procedūra — Techniniai standartai (
  1
  )

1

33

2005/C 324/0

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

39

| | III   Pranešimai |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2005/C 324/1 | Daphne II programa (2004-2008) kovai su smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris ir jo prevencijai bei nukentėjusiųjų ir rizikos grupėms priklausančių asmenų apsaugai — Kvietimas teikti paraiškas konkretiems bendrai finansuojamiems projektams 2006 m. (Panaikina ir pakeičia 2005/C 320/09) | 40 |

III   Pranešimai

Komisija

2005/C 324/1

Daphne II programa (2004-2008) kovai su smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris ir jo prevencijai bei nukentėjusiųjų ir rizikos grupėms priklausančių asmenų apsaugai — Kvietimas teikti paraiškas konkretiems bendrai finansuojamiems projektams 2006 m. (Panaikina ir pakeičia 2005/C 320/09)

(Panaikina ir pakeičia 2005/C 320/09)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/1

---

Euro kursas (1)

2005 m. gruodžio 20 d.

(2005/C 324/01)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1955 |
| JPY | Japonijos jena | 139,36 |
| DKK | Danijos krona | 7,4572 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,67820 |
| SEK | Švedijos krona | 9,3887 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5521 |
| ISK | Islandijos krona | 75,61 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0330 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9560 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5735 |
| CZK | Čekijos krona | 28,945 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 251,25 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6965 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,8359 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,6566 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,52 |
| SKK | Slovakijos krona | 37,905 |
| TRY | Turkijos lira | 1,6151 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6181 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4020 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,2681 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7383 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9885 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 215,35 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,5758 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,6525 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4078 |
| IDR | Indijos rupija | 11 781,65 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,518 |
| PHP | Filipinų pesas | 64,001 |
| RUB | Rusijos rublis | 34,3110 |
| THB | Tailando batas | 48,896 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1955

JPY

Japonijos jena

139,36

DKK

Danijos krona

7,4572

GBP

Svaras sterlingas

0,67820

SEK

Švedijos krona

9,3887

CHF

Šveicarijos frankas

1,5521

ISK

Islandijos krona

75,61

NOK

Norvegijos krona

8,0330

BGN

Bulgarijos levas

1,9560

CYP

Kipro svaras

0,5735

CZK

Čekijos krona

28,945

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

251,25

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6965

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,8359

RON

Rumunijos lėja

3,6566

SIT

Slovėnijos tolaras

239,52

SKK

Slovakijos krona

37,905

TRY

Turkijos lira

1,6151

AUD

Australijos doleris

1,6181

CAD

Kanados doleris

1,4020

HKD

Honkongo doleris

9,2681

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7383

SGD

Singapūro doleris

1,9885

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 215,35

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,5758

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,6525

HRK

Kroatijos kuna

7,4078

IDR

Indijos rupija

11 781,65

MYR

Malaizijos ringitas

4,518

PHP

Filipinų pesas

64,001

RUB

Rusijos rublis

34,3110

THB

Tailando batas

48,896

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/2

---

Bylos pradžia

(Byla Nr. COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients)

(2005/C 324/02)

(Tekstas svarbus EEE)

2005 m. gruodžio 14 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti bylą aukščiau paminėtoje byloje nustačiusi, kad kyla rimtų abejonių dėl praneštos koncentracijos suderinamumo su bendrąją rinka. Bylos pradžia pradedama antra praneštos koncentracijos tyrimo stadija. Sprendimas priimtas pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr 139/2004 6 straipsnio 1 dalies (c) punktą.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti pastabas dėl siūlomos koncentracijos.

Kad byloje į pastabas būtų pilnai atsižvelgta, Komisija turi jas gauti ne vėliau kaip per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients adresu:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG |
| Merger Network |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Brussels |

Commission of the European Communities

Competition DG

Merger Network

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Brussels

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/3

---

Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2082/92 dėl žemės ūkio ir maisto produktų specifinių savybių sertifikatų 14 straipsnio 2 dalimi, valstybių narių pateiktas kontrolės įstaigų sąrašas —

(2005/C 324/03)

Supažindinimo tikslu skelbiamos valstybių narių pateiktos kiekvieno specifinių savybių sertifikato, įregistruoto remiantis Reglamentu (EEB) Nr. 2082/92, kontrolės įstaigos.

Šis sąrašas vėliau gali būti keičiamas.

BELGIQUE/BELGIË

| Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur | Adresse/Adres | Statut/Status (1) | Type de produit/Productcategorie (2) | Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam | Date/Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agrément/Erkenning | Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning |
| Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie
  Direction Générale Contrôle et Médiation
  Deuxième Division — Services Spécialisés
  Section A
  Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché
  Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie
  Algemene Directie Controle en Bemiddeling
  Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten
  Sectie A
  Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening | WTC III |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur

Adresse/Adres

Statut/Status (1)

Type de produit/Productcategorie (2)

Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam

Date/Datum

Agrément/Erkenning

Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Kriek, Vieille Kriek-Lambic, Vieille Framboise-Lambic, Vieux fruit-Lambic

Oude Kriek, Oude Kriekenlambiek, Oude Frambozenlambiek Oude Fruit-Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Gueuze,Vieille Gueuze-Lambic, Vieux Lambic

Oude Geuze, Oude Geuze-Lambiek, Oude Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Faro

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Kriek, Kriek-Lambic, Framboise-Lambic, Fruit-Lambic

Kriek, Kriekenlambiek, Frambozenlambiek, Vruchtenlambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Lambic, Gueuze-Lambic, Gueuze

Lambiek, Geuze-Lambiek, Geuze

24.2.1994

ESPAÑA

| Nombre de la estructura de control | Dirección | Estatuto (3) | Tipo de producto (4) | Nombre del producto controlado | Fecha |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorización | Retirada de la Autorización |
| CERTIFOOD, S.L. | Comandante Zorita, 46 |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Nombre de la estructura de control

Dirección

Estatuto (3)

Tipo de producto (4)

Nombre del producto controlado

Fecha

Autorización

Retirada de la Autorización

CERTIFOOD, S.L.

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.4

Leche Certificada de Granja

1.7.2003

AENOR

Asociación Española de Normalización y Certificación

| Génova, 6 |
| --- |
| E-28004 Madrid |
| Tel. (0034-91) 362 60 00 |
| Fax (0034-91) 310 40 32 |
| E-mail: aenor@aenor.es |

Génova, 6

E-28004 Madrid

Tel. (0034-91) 362 60 00

Fax (0034-91) 310 40 32

E-mail: aenor@aenor.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

18.3.2004

ECAL-APPLUS

| Miguel Yuste, 16 |
| --- |
| E-28037 Madrid |
| Tel. (0034-91) 304 60 51 |
| Fax (0034-91) 327 50 28 |

Miguel Yuste, 16

E-28037 Madrid

Tel. (0034-91) 304 60 51

Fax (0034-91) 327 50 28

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.4.2004

CERTICAR

| Infanta Mercedes, 13 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 571 11 05 |
| Fax (0034-91) 571 11 67 |
| E-mail: certicar@certicar.es |

Infanta Mercedes, 13

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 571 11 05

Fax (0034-91) 571 11 67

E-mail: certicar@certicar.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.11.2003

CERTIFOOD, S.L

| Comandante Zorita, 46 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.2

Jamón serrano

2.3.2004

Instituto Comunitario de Certificación, S.L.

| Sol, 16 |
| --- |
| E-08201 Sabadell |
| Tel: (0034-93) 725 37 77 |
| Fax: 93 725 52 21 |

Sol, 16

E-08201 Sabadell

Tel: (0034-93) 725 37 77

Fax: 93 725 52 21

O.A.

1.2

Jamón serrano

22.6.2004

CALICER

Certificadores de Calidad, S.L.

| Pizarro, 17 |
| --- |
| E-37005 Salamanca |
| Tel. (0034-92) 319 22 38 |
| Fax (0034-92) 3 19 37 37 |
| E-mail: calicer@calicer.com |

Pizarro, 17

E-37005 Salamanca

Tel. (0034-92) 319 22 38

Fax (0034-92) 3 19 37 37

E-mail: calicer@calicer.com

O.A.

1.2

Jamón serrano

19.9.2001

Calitax Certificación, S.L.

| Tuset, 10 |
| --- |
| E-08006 Barcelona |
| Tel. (0034-93) 217 27 03 |
| Fax (0034-93) 218 51 95 |
| E-mail: calitax@calitax.com |

Tuset, 10

E-08006 Barcelona

Tel. (0034-93) 217 27 03

Fax (0034-93) 218 51 95

E-mail: calitax@calitax.com

O.A.

2.4

Panellets

6.5.2002

ITALIA

| Denominazione della struttura di controllo | Indirizzo | Statuto (5) | Tipo di prodotto (6) | Nome di prodotto controllato | Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorizzazione | Revoca dell'autorizzazione |
| CSQA
  Certificazioni Srl | Via S. Gaetano, 74 |
| I-36016 Thiene (VI) |
| Tel. (39 0445) 31 30 11 |
| Fax (39 0445) 31 30 70 |
| e.-mail: sqa@csqa.it |

Denominazione della struttura di controllo

Indirizzo

Statuto (5)

Tipo di prodotto (6)

Nome di prodotto controllato

Data

Autorizzazione

Revoca dell'autorizzazione

CSQA

Certificazioni Srl

Via S. Gaetano, 74

I-36016 Thiene (VI)

Tel. (39 0445) 31 30 11

Fax (39 0445) 31 30 70

e.-mail: sqa@csqa.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

SGS Italia spa

| Via G. Gozzi, 9 |
| --- |
| I-20129 Milano |
| Tel. (39 02) 73 93 334 |
| Fax (39 02) 70 00 60 91 |
| e-mail: cts_italy@scgs.com |

Via G. Gozzi, 9

I-20129 Milano

Tel. (39 02) 73 93 334

Fax (39 02) 70 00 60 91

e-mail: cts_italy@scgs.com

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Certiquality

| Via G. Giardino, 4 |
| --- |
| I-20123 Milano |
| Tel. (39 02) 80 69 17 16 |
| Fax (39 02) 80 69 17 19 |
| e-mail: a.schienoni@certiquality.it |

Via G. Giardino, 4

I-20123 Milano

Tel. (39 02) 80 69 17 16

Fax (39 02) 80 69 17 19

e-mail: a.schienoni@certiquality.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Agroqualità

Società per la certificazione della qualità nell'agroalimentare a r.l.

| Via Montebello, 8 |
| --- |
| I-00185 Roma |
| Tel. (39 06) 47 82 24 63 |
| Fax (39 06) 47 82 24 39 |
| e.mail: agroqualita@agroqualita.it |

Via Montebello, 8

I-00185 Roma

Tel. (39 06) 47 82 24 63

Fax (39 06) 47 82 24 39

e.mail: agroqualita@agroqualita.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Socert — Società di certificazione Srl

| Via Gorizia, 9 |
| --- |
| I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO) |
| Tel. (39 051) 62 71 957 |
| Fax (39 051) 62 74 549 |
| e-mail: lettera@socert.it |

Via Gorizia, 9

I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO)

Tel. (39 051) 62 71 957

Fax (39 051) 62 74 549

e-mail: lettera@socert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

9.1.2002

Is.Me.Cert.

| Via Porzio |
| --- |
| Centro Direzionale Isola G1 |
| I-80143 Napoli |
| Tel. (39 081) 78 79 789 |
| Fax (39 081) 60 40 176 |
| e-mail: info@ismecert.it |

Via Porzio

Centro Direzionale Isola G1

I-80143 Napoli

Tel. (39 081) 78 79 789

Fax (39 081) 60 40 176

e-mail: info@ismecert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

I.N.O.Q. — Istituto Nord Ovest Qualità Soc. coop. a r.l.

| Piazza Carlo Alberto Grosso, 82 |
| --- |
| I-12033 Moretta (CN) |
| Tel. (39 0172) 91 12 23 |
| Fax (39 0172) 91 13 20 |
| e-mail: inoq@inoq.it |

Piazza Carlo Alberto Grosso, 82

I-12033 Moretta (CN)

Tel. (39 0172) 91 12 23

Fax (39 0172) 91 13 20

e-mail: inoq@inoq.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

ASSAM — Agenzia servizi settore agroalimentare delle Marche

| Via Alpi, 20 |
| --- |
| I-60100 Ancona |
| Tel. (39 071) 80 81 |
| Fax (39 071) 85 979 |
| e-mail: ac@assam.marche.it |

Via Alpi, 20

I-60100 Ancona

Tel. (39 071) 80 81

Fax (39 071) 85 979

e-mail: ac@assam.marche.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

AQA — Agenzia per la garanzia della qualità in agricoltura

| Via E. Mach,1 |
| --- |
| I-38010 Michele all'Adige (TN) |
| Tel. (39 0461) 61 53 22 |
| Fax (39 0461) 66 20 01 |
| e-mail: aqa@ismaa.it |

Via E. Mach,1

I-38010 Michele all'Adige (TN)

Tel. (39 0461) 61 53 22

Fax (39 0461) 66 20 01

e-mail: aqa@ismaa.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

SUOMI/FINLAND

| Valvontaelimen nimi | Osoite | Asema (7) | Tuotteen laji (8) | Valvotun tuotteen nimi | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyväksymispäivä | Peruuttamispäivä |
| Elintarvikevirasto | PL 28, |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

Valvontaelimen nimi

Osoite

Asema (7)

Tuotteen laji (8)

Valvotun tuotteen nimi

Päivämäärä

Hyväksymispäivä

Peruuttamispäivä

Elintarvikevirasto

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Kalakukko

5.7.1995

Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (STTV)

| PL 210, |
| --- |
| 00531 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 3967 270 |
| Faksi +358-9- 3967 2797 |
| E-mail: sttv@sttv.fi |

PL 210,

00531 Helsinki

Puhelin +358-9- 3967 270

Faksi +358-9- 3967 2797

E-mail: sttv@sttv.fi

JHP

2.1

Sahti

5.7.1995

Elintarvikevirasto

| PL 28, |
| --- |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Karjalanpiirakka

5.7.1995

SVERIGE

| Kontrollorgan | Adress | Status (9) | Produkttyp (10) | Den kontrollerade produktens namn | Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godkännande | Återkallande av godkännande |
| Livsmedelverk | Box 622 |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Kontrollorgan

Adress

Status (9)

Produkttyp (10)

Den kontrollerade produktens namn

Datum

Godkännande

Återkallande av godkännande

Livsmedelverk

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.2

Falukorv

Livsmedelverk

| Box 622 |
| --- |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.3

Hushållsost

UNITED KINGDOM

| Name of inspection body | Address | Status (11) | Product type (12) | Name of the controlled product | Date |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Approval | Withdrawal of approval |
| Product Authentication International | Rowland House |
| 65 High Street Worthing |
| West Sussex BN11 1DN |
| United Kingdom |
| Tel: 01903 237799 |
| Fax: 01903 204445 |
| Email: www.food-standards.com |

Name of inspection body

Address

Status (11)

Product type (12)

Name of the controlled product

Date

Approval

Withdrawal of approval

Product Authentication International

Rowland House

65 High Street Worthing

West Sussex BN11 1DN

United Kingdom

Tel: 01903 237799

Fax: 01903 204445

Email: www.food-standards.com

AB

1.1

Traditional Farmfresh Turkey

23.1.1997

---

(1)

SPOD: service public/overheidsdienst

OAEO: organisme agréé/erkende organisatie.

(2)  Classification des produits: voir annexe/Indeling van de producten: zie bijlage.

(3)

P.: Servicio Público

O.A.: Organismos autorizados

(4)  Clasificación de los productos: véase el anexo.

(5)

SP: Servizio pubblico.

OA: Organismo autorizzato.

(6)  Classificazione dei prodotti: cfr. allegato.

(7)

JHP: julkisen hallinnon palvelu.

HE: hyväksytty elin.

(8)  Tuotteiden luokitus: katso liite.

(9)

OM: Offentlig myndighet.

GO: Godkänt organ.

(10)  För klassificering av produkter, se bilaga VI.

(11)

PS: public service.

AB: approved body.

(12)  Product classifications: see Annex.

---

PRIEDAS

PRODUKTŲ KLASIFIKACIJA TARYBOS REGLAMENTO (EEB) NR. 2082/92 TAIKYMUI

| Sutarties I priede nurodyti produktai, skirti žmonių maistui |
| --- |
| Klasė 1.1 | Šviežia mėsa (ir skerdena) |
| Klasė 1.2 | Mėsos produktai (termiškai apdoroti, sūdyti, rūkyti) |
| Klasė 1.3 | Sūriai |
| Klasė 1.4 | Kiti gyvūninės kilmės produktai (kiaušiniai, medus, įvairūs pieno produktai, išskyrus sviestą) |
| Klasė 1.5 | Riebalai (sviestas, margarinas, aliejai) |
| Klasė 1.6 | Vaisiai, daržovės ir neperdirbti arba perdirbti javai |
| Klasė 1.7 | Žuvys, moliuskai, švieži vėžiagyviai ir produktai iš |
| Klasė 1.8 | Kiti I priede esantys produktai (vynai, actas) |
| Reglamento (EEB) Nr. 2082/92 priede nurodyti maisto produktai |
| Klasė 2.1 | Alus |
| Klasė 2.2 | Šokoladas ir kiti maisto produktai, kuriose yra kakavos |
| Klasė 2.3 | Konditerijos gaminiai, duona, pyragaičiai, pyragai, sausainiai ir kiti kepiniai |
| Klasė 2.4 | Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti arba neįdaryti |
| Klasė 2.5 | Paruoštas maistas vartojamas pašildytas |
| Klasė 2.6 | Paruošti pagardų padažai |
| Klasė 2.7 | Sriubos arba sultiniai |
| Klasė 2.8 | Gėrimai, pagaminti iš augalų ekstraktų |
| Klasė 2.9 | Ledai ir šerbetai |

Sutarties I priede nurodyti produktai, skirti žmonių maistui

Klasė 1.1

Šviežia mėsa (ir skerdena)

Klasė 1.2

Mėsos produktai (termiškai apdoroti, sūdyti, rūkyti)

Klasė 1.3

Sūriai

Klasė 1.4

Kiti gyvūninės kilmės produktai (kiaušiniai, medus, įvairūs pieno produktai, išskyrus sviestą)

Klasė 1.5

Riebalai (sviestas, margarinas, aliejai)

Klasė 1.6

Vaisiai, daržovės ir neperdirbti arba perdirbti javai

Klasė 1.7

Žuvys, moliuskai, švieži vėžiagyviai ir produktai iš

Klasė 1.8

Kiti I priede esantys produktai (vynai, actas)

Reglamento (EEB) Nr. 2082/92 priede nurodyti maisto produktai

Klasė 2.1

Alus

Klasė 2.2

Šokoladas ir kiti maisto produktai, kuriose yra kakavos

Klasė 2.3

Konditerijos gaminiai, duona, pyragaičiai, pyragai, sausainiai ir kiti kepiniai

Klasė 2.4

Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti arba neįdaryti

Klasė 2.5

Paruoštas maistas vartojamas pašildytas

Klasė 2.6

Paruošti pagardų padažai

Klasė 2.7

Sriubos arba sultiniai

Klasė 2.8

Gėrimai, pagaminti iš augalų ekstraktų

Klasė 2.9

Ledai ir šerbetai

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/9

---

Komisijos komunikatas dėl tvarkos nustatytos pagal Tarybos direktyvos 96/67/EB 1 straipsnio 4 dalies nuostatas

(2005/C 324/04)

(Tekstas svarbus EEE)

Pagal 1996 m. spalio 15 d. Tarybos direktyvos 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose (1) teikiamų antžeminių paslaugų rinką 1 straipsnio 4 dalies nuostatas Komisija informavimo tikslais privalo paskelbti direktyvoje minimą oro uostų sąrašą.

| | Oro uostai, per kuriuos vežama ne mažiau kaip 2 milijonai keleivių arba 50 000 tonų krovinių per metus | Oro uostai, per kuriuos vežama ne mažiau kaip 1 milijonas keleivių arba 25 000 tonų krovinių per metus | Kiti komerciniams pervežimams atviri oro uostai |
| --- | --- | --- | --- |
| Austrija | Vienna | Salzburg | Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz |
| Belgija | Brussels, Charleroi, Oostende, Liège-Bierset | | Antwerpen |
| Kipras | Larnaca | Paphos | |
| Čekijos Respublika | Prague | | Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice |
| Danija | Copenhagen Kastrup | Billund | Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Hadsund, Herning, Kalundborg, Koster Vig, Laesoe, Lemvig, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Sindal, Padborg, Ærø, Randers, Ringsted, Kolding, Spjald, Morso, Samso |
| Estija | | | Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu |
| Suomija | Helsinki-Vantaa | | Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki,Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Prancūzija | Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac | Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg | Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil |
| Vokietija | Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn | Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt | Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eisenach-Kindel, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Welzow, Zweibrucken |
| Graikija | Athinai, Iraklion, Thessaloniki, Rodos | Chania, KerKira, Kos | Alexandroupoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Leros, Limnos, Mikonos, Milos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos, Skiros, Zakinthos |
| Vengrija | Budapest Ferihegy | | Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged |
| Airija | Dublin, Shannon, Cork | | Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford |
| Italija | Roma-Fiumicino, Roma-Ciampino Milano-Malpensa, Milano-Linate, Napoli, Bologna, Catania, Palermo, Bergamo, Venezia, Torino, Verona, Cagliari, Pisa | Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova | Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Padova,Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Roma-urbe, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza |
| Latvija | | Riga | Daugavpils, Liepaja, Ventspils |
| Lietuva | | | Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai |
| Liuksemburgas | Luxembourg | | |
| Malta | Luqa-Malta | | |
| Nyderlandai | Amsterdam-Schiphol | Maastricht-Aken, Rotterdam | Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede |
| Lenkija | Warszawa-Okecie | | Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost |
| Portugalija | Lisboa, Faro | Funchal, Porto | Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia) |
| Slovakija | | | Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina |
| Slovėnija | | Ljubljana | Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje. |
| Ispanija | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Santiago, Vitoria, Girona | Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, Jerez, La Coruna, La Palma, Leon, Madrid-C.Vientos, Melilla, Murcia, Pamplona, Reus, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza |
| Švedija | Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda | Malmo-Sturup, Stockholm/Bromma, Stockholm/Skavsta | Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön |
| Jungtinė Karalystė | Aberdeen, Belfast-International, Berlfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich. | Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton | Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh |

Oro uostai, per kuriuos vežama ne mažiau kaip 2 milijonai keleivių arba 50 000 tonų krovinių per metus

Oro uostai, per kuriuos vežama ne mažiau kaip 1 milijonas keleivių arba 25 000 tonų krovinių per metus

Kiti komerciniams pervežimams atviri oro uostai

Austrija

Vienna

Salzburg

Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz

Belgija

Brussels, Charleroi, Oostende, Liège-Bierset

Antwerpen

Kipras

Larnaca

Paphos

Čekijos Respublika

Prague

Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice

Danija

Copenhagen Kastrup

Billund

Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Hadsund, Herning, Kalundborg, Koster Vig, Laesoe, Lemvig, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Sindal, Padborg, Ærø, Randers, Ringsted, Kolding, Spjald, Morso, Samso

Estija

Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu

Suomija

Helsinki-Vantaa

Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki,Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Prancūzija

Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac

Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg

Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil

Vokietija

Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn

Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt

Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eisenach-Kindel, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Welzow, Zweibrucken

Graikija

Athinai, Iraklion, Thessaloniki, Rodos

Chania, KerKira, Kos

Alexandroupoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Leros, Limnos, Mikonos, Milos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos, Skiros, Zakinthos

Vengrija

Budapest Ferihegy

Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged

Airija

Dublin, Shannon, Cork

Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford

Italija

Roma-Fiumicino, Roma-Ciampino Milano-Malpensa, Milano-Linate, Napoli, Bologna, Catania, Palermo, Bergamo, Venezia, Torino, Verona, Cagliari, Pisa

Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova

Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Padova,Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Roma-urbe, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza

Latvija

Riga

Daugavpils, Liepaja, Ventspils

Lietuva

Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai

Liuksemburgas

Luxembourg

Malta

Luqa-Malta

Nyderlandai

Amsterdam-Schiphol

Maastricht-Aken, Rotterdam

Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede

Lenkija

Warszawa-Okecie

Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost

Portugalija

Lisboa, Faro

Funchal, Porto

Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia)

Slovakija

Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina

Slovėnija

Ljubljana

Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje.

Ispanija

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Santiago, Vitoria, Girona

Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, Jerez, La Coruna, La Palma, Leon, Madrid-C.Vientos, Melilla, Murcia, Pamplona, Reus, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza

Švedija

Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda

Malmo-Sturup, Stockholm/Bromma, Stockholm/Skavsta

Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön

Jungtinė Karalystė

Aberdeen, Belfast-International, Berlfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich.

Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton

Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh

---

(1)  OL L 272, 1996 10 25, p. 36.

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/12

---

VALSTYBĖS PAGALBA — VENGRIJA

Valstybės pagalba C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Vengrijos per didelės sąnaudos

Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2005/C 324/05)

(Tekstas svarbus EEE)

Toliau pateiktu 2005 m. lapkričio 9 d. autentiška kalba parengtu raštu Komisija pranešė Vengrijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtų priemonių.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir šio rašto paskelbimo suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabų apie priemones, dėl kurių Komisija pradeda procedūrą, adresu:

| Commission des Communautés européennes |
| --- |
| DG Concurrence, Greffe des aides d'État |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32 2) 296 12 42 |

Commission des Communautés européennes

DG Concurrence, Greffe des aides d'État

B-1049 Bruxelles

Faksas (32 2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Vengrijai. Pastabas pateikiant suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

1.   PROCEDŪRA

Komisija nusprendė savo iniciatyva užregistruoti šį konkretų atvejį, kad įvertintų, ar tai yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, ir jos suderinamumą su bendrąja rinka.

2005 m. gegužės 24 d. laišku Komisija paprašė Vengrijos valdžios institucijų papildomos informacijos. 2005 m. liepos 20 d. atsakymą Komisija užregistravo 2005 m. liepos 25 d.

2.   PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

Dešimtojo dešimtmečio viduryje Vengrijos valstybės pagrindinis tikslas energetikos sektoriuje buvo užtikrinti energijos tiekimo patikimumą ir gamybos infrastruktūros modernizavimą. Siekdamas šių tikslų, tinklo operatorius MVM, kurio 99,9 % akcijų priklauso valstybei, sudarė ilgalaikes elektros energijos pirkimo sutartis (toliau — EEPS) su elektros energijos gamintojais, kurie turėjo investuoti Vengrijoje.

Pagal EEPS MVM privalo pirkti nustatytą elektros energijos kiekį už nustatyta kainą ir taip užtikrinti elektros energijos gamintojams investicijų grąžą be rizikos. EEPS taip pat numatoma nuo 8 % iki 10 % garantuoto pelno. EEPS buvo pasirašytos 1995–2001 m. ir baigia galioti 2010–2020 m. laikotarpiais priklausomai nuo elektros energijos gamintojų.

Šiuo metu EEPS apima 85 % Vengrijos elektros energijos paklausos.

Pagrindiniai investuotojai, sudarę EEPS su Vengrijos tinklo operatoriumi ir vis dar gaunantys iš jų naudos yra: RWE (Vokietija), EDF (Prancūzija), Electrabel (Belgija), ATEL (Šveicarija) ir AES (JAV).

Pagal vyriausybės nutarimą Nr.183/2002 (VIII 23) dėl per didelių sąnaudų MVM privalo pradėti iš naujo derėtis dėl EEPS nustatytų pirkimo kiekių. Dėl palankių EEPS sąlygų, užtikrinančių investicijų grąžą ir pelną be rizikos, nė vienas iš elektros energijos gamintojų nesutiko pradėti šių derybų, po kurių sumažėtų garantuoti pirkimo kiekiai.

3.   PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

Valstybės pagalbos buvimas

Elektros energijos gamintojams EEPS gali suteikti išskirtinį konkurencinį pranašumą, kuris gali iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

Šiame procedūros etape Komisija laikosi nuomonės, kad EEPS nuostatos ir sąlygos sudarė elektros energijos gamintojams, EEPS šalims, palankesnę ekonominę situaciją nei kitiems elektros energijos gamintojams, kuriems EEPS nėra taikomos, ir palankesnę ekonominę situaciją nei kituose panašiuose veiklos sektoriuose, kuriuose tokie ilgalaikiai susitarimai rinkos dalyviams net nebuvo pasiūlyti. Todėl ši priemonė suteikia minėtiems energijos gamintojams išskirtinį pranašumą.

Elektros energijos rinkos tapo atviros konkurencijai, ir elektros energija imta prekiauti tarp valstybių narių ypač įsigaliojus 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 96/92/EC dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (1).

Pranašumą energetikos sektoriaus įmonėms vienoje valstybėje narėje suteikiančios priemonės trukdo kitų valstybių narių įmonėms eksportuoti elektros energiją, o tai valstybei narei suteikia palankesnes elektros energijos eksporto sąlygas. Tai ypač pasakytina apie Vengriją, kuri yra Europos centre ir yra susijusi arba lengvai gali būti susieta su keliomis dabartinėms ir būsimomis valstybėmis narėmis.

Be to, pagal EEPS naudos gaunantys elektros energijos gamintojai — tai keliose valstybėse narėse įsikūrusios didelės tarptautinės grupės. Suteikiant šioms grupėms išskirtinį konkurencinį pranašumą galima daryti poveikį prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

Šiuo metu Komisija taip pat mano, kad šis pranašumas suteikiamas naudojant valstybės išteklius, kadangi EEPS sudarymas buvo valstybės politika, vykdoma valstybei visiškai priklausančio tinklo operatoriaus MVM. Atsižvelgiant į Teismo praktiką (2), kai valstybei priklausanti bendrovė naudoja jos lėšas tokiu būdu, kuris priskirtinas valstybei, tuomet šios lėšos turėtų būti laikomos valstybiniais ištekliais, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šiame procedūros etape tikėtina, kad EEPS yra valstybės pagalba elektros energijos gamintojams, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

Pagalbos suderinamumas su bendrąja rinka

Tiriant elektros energijos gamintojų gaunamą valstybės pagalbą būtų remiamasi Komisijos valstybės pagalbos, susijusios su per didelėmis išlaidomis, tyrimo metodika (toliau — Metodika). Remdamasi šiuo metu turimais dokumentais, Komisija abejoja, ar EEPS suderinamos su Metodikos kriterijais.

Pirma, Komisija abejoja, ar didelę rinkos dalį neprieinama paverčiančio ilgalaikio elektros energijos pirkimo sutarties principai galėtų būti suderinami vien tik su Metodikos tikslu — pagreitinti sektoriaus liberalizavimą, teisingai atlyginant su konkurencija nevienodomis sąlygomis susiduriantiems sektoriaus subjektams.

Antra, Komisija abejoja, kad į EEPS esantis pagalbos elementas yra suderinamas su išsamiais Metodikos kriterijais, susijusiais su per didelių išlaidų apskaičiavimu ir realiu kompensavimu.

4.   IŠVADA

Komisija pradeda oficialią tyrimo procedūrą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį dėl EEPS, galiojusių Vengrijos įstojimo į ES dieną (2004 m. gegužės 1 d.).

Komisija prašo Vengrijos Respublikos suteikti visą informaciją, kurį galėtų padėti vertinant šią priemonę.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį, esant bet kokiai neteisėtai pagalbai, ji gali būti išieškota iš gavėjo.

Visos suinteresuotosios šalys raginamos pateikti savo pastabas per mėnesį nuo šio rašto paskelbimo dienos.

RAŠTO TEKSTAS

„1.   ELJÁRÁS

2004. március 31-i keltezésű, ugyanaznap iktatott levelükben a magyar hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a közüzemi nagykereskedő által viselt költségek kompenzációs rendszeréről, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1 c) albekezdésében hivatkozott eljárás („ideiglenes eljárás“) szerint. A bejelentést a Bizottság a HU 1/2004. állami támogatás iktatási szám alatt regisztrálta.

Az intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok és a Bizottság között több alkalommal is hivatalos levélváltásra került sor. A Bizottság egyéb érdekelt felektől is kapott észrevételeket.

2005. április 13-i keltezésű, 2005. április 15-én iktatott levelükben a magyar hatóságok visszavonták a 2004. március 31-i keltezésű bejelentésüket, azzal a szándékkal, hogy egy későbbi időpontban várhatóan új rendszert jelentenek be.

Amíg az új rendszer kialakítására és bevezetésére sor nem kerül, a villamos energia ágazat eredeti szerkezete továbbra is fennáll abban a formájában, ahogy Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása idején. Mivel ez a fennálló rendszer a Bizottság megítélése szerint, a rendelkezésére álló iratok alapján, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást tartalmaz, a Bizottság az ügyet NN 49/2005. szám alatt hivatalból nyilvántartásba vette.

2005. május 24-i keltezésű levelében (D/54013) a Bizottság az ügy tartalmát illető kérdéseket intézett a magyar hatóságokhoz. A magyar hatóságok 2005. július 20-i keltezésű válaszát a Bizottság 2005. július 25-én vette nyilvántartásba.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   Az intézkedés háttere

Az 1994. évi XLVIII. számú törvény a villamos energiáról (a „Villamos Energia Törvény“) értelmében a magyar közüzemi nagykereskedő, a 99,9 százalékban állami tulajdonú Magyar Villamos Művek („MVM“) köteles volt felmérni a szolgáltatók teljes energiaszükségletét, és ez alapján kidolgozni az úgynevezett Országos Erőműépítési Tervet. E tervet a felelős miniszter köteles volt elfogadásra előterjeszteni a magyar kormány és az Országgyűlés részére.

Ebben az időszakban a magyar energiapiacon a legsürgősebb probléma a villamosenergia-ellátás biztonságának a legkisebb költség elve melletti megteremtése, az infrastruktúra korszerűsítése – különös figyelemmel a mindenkori környezetvédelmi normákra-, valamint az áramszolgáltatási ágazat szükséges átszervezése volt. E célkitűzések megvalósítása leghatékonyabb módjának az tűnt, ha hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodást („HTM“) ajánlanak fel azon befektetőknek, akik vállalják, hogy befektetnek a magyarországi erőművek építésébe és modernizálásába.

2.2.   A HTM-ek

Az aláírás időpontjától függően kétféle HTM létezik.

| — | azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor; |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor;

| — | azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül. |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül.

Mindegyik HTM-et egyrészről az MVM, másrészről egy erőmű írt alá.

A HTM-ek értelmében az MVM köteles meghatározott mennyiségű villamos energiát megvenni az erőműtől, az összes költség fedezésén túl 8-10 százalékos profitot biztosító áron. A HTM-ek garantált átvételi mennyisége a magyar villamos energia piacának összességében mintegy 81-87 százalékát teszi ki (a 2000-2004 közötti időszakra számolva). A fennmaradó szükségleteket túlnyomó részt import fedezi.

2003.12.31-ig a HTM-ekben előirányzott árrögzítő mechanizmus nem került alkalmazásra, mivel az elektromos áram árát miniszteri rendeletek rögzítették. Ezen időpontig a Magyar Energia Hivatal elemezte az egyes erőművek költségstruktúráját, és úgy határozta meg az MVM által az erőművektől megvásárolandó elektromos áram árát, hogy az fedezze az erőművek költségeit, és garantáljon egy előre rögzített nyereséget.

Ezen árszabályozási mechanizmus során figyelembe vett költségnemek a következők voltak: személyi jellegű költségek, hitelkamatok, értékcsökkenés, biztosítás, egyéb ráfordítások, rendkívüli ráfordítások, előre meghatározottan nem árkalkulációs tényezők, tüzelőanyag-költség, vásárolt villamos energia, rekultivációs költségek, környezetvédelmi költségek, Központi Nukleáris Alap befizetés (az atomerőműnél), befagyott költségek, önfogyasztás és értékesített hőenergia költségei.

A magyar hatóságok és az erőművektől kapott információk szerint, a Magyar Energia Hivatal hatósági árszabályozásának megszűnését követően a szerződéses felek lényegében megtartották az árrendeletekben alkalmazott árszabályozási módszert, mivel az megfelelőnek bizonyult az erőművek költségeinek kiszámítására.

Az alábbi táblázat a 2004-ben HTM alatt álló erőműveket sorolja fel, feltüntetve az erőművek tulajdonosát és annak többségi részvényesét.

| Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3) | Erőművek |
| --- | --- |
| Budapesti Erőmű Rt. (EDF) | Kelenföldi Erőmű |
| | Újpesti Erőmű |
| | Kispesti Erőmű |
| Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel) | Dunamenti Erőmű |
| Mátrai Erőmű Rt. (RWE) | Mátrai Erőmű |
| AES-Tisza Erőmű Kft. (AES) | Tisza Erőmű |
| Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL) | Csepel II Erőmű |
| Paski Atomerőmű Rt. (MVM) | Paksi Atomerőmű |
| Pannonpower Holding Rt. | Pécsi Erőmű |

Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3)

Erőművek

Budapesti Erőmű Rt. (EDF)

Kelenföldi Erőmű

Újpesti Erőmű

Kispesti Erőmű

Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel)

Dunamenti Erőmű

Mátrai Erőmű Rt. (RWE)

Mátrai Erőmű

AES-Tisza Erőmű Kft. (AES)

Tisza Erőmű

Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL)

Csepel II Erőmű

Paski Atomerőmű Rt. (MVM)

Paksi Atomerőmű

Pannonpower Holding Rt.

Pécsi Erőmű

Ahogy az a fenti táblázatból kiderül, a HTM-eket elnyerő legjelentősebb magyarországi befektetők a következők: RWE Power AG, EDF, Electrabel SA, AES Summit Generation Rtd. és ATEL.

Egy HTM 2011-ben, míg a többi 2015 és 2021 között veszti hatályát.

2.3.   A magyar villamos energia piac szerkezete és a HTM-k újratárgyalása

A magyar villamos energia piac két szegmensre bontható: egy közüzemi szektorra és egy verseny szektorra. 2005. szeptemberéig a 6,5 GWh éves fogyasztásnál kisebb szükségletű fogyasztók kötelesek voltak a villamos energiát a közüzemi piacon belül megvásárolni („nem feljogosított fogyasztók“), míg azok, akik ennél a küszöbértéknél többet igényelnek, vásárolhattak a versenypiacon „feljogosított fogyasztók“). 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett törvénymódosítás (4) következtében ma valamennyi nem háztartási fogyasztó kiléphet a versenypiacra. 2007. július 1-jét követően – a közösségi jognak megfelelően – valamennyi fogyasztó jogosult kell legyen a versenypiacra.

A versenypiacra való kilépési joguk ellenére a feljogosított fogyasztók jelentős része a közüzemi szektorban marad. 2005. első felében a teljes energia fogyasztás körülbelül 30 %-a származott a versenypiacról.

A közüzemi szektor az egyvásárlós („Single Buyer“) modell alapján működik, amelyben az MVM az egyetlen vállalat, amely energiát vásárolhat az erőművektől, és azt továbbértékesítheti az áramszolgáltatók felé.

A HTM-ek következtében a termelői kapacitás túlnyomó hányadát a közüzemi szegmens foglalja le, ezzel korlátozva a verseny piacon elérhető energia-mennyiséget. A közüzemi piac a szerződésben lekötött kapacitások következtében kielégíti a magyar piaci kereslet túlnyomó részét, így szűk teret engedve a liberalizált szegmens működésének. E hatás idővel – a feljogosított fogyasztók számának növekedésével – erősődik.

A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet (5) alapján az MVM köteles kezdeményezni a HTM-ekben meghatározott vásárlási mennyiségek újratárgyalását – így próbálva csökkenteni azok hátrányos piaci hatásait. Az MVM erőfeszítései ellenére máig egyetlen erőmű sem fogadta el az újratárgyalási kezdeményezést, amely a garantált vásárlási mennyiség csökkentéséhez vezetne.

A HTM-ekben szereplő előnyös feltételek, amelyek kockázat nélkül garantálják az erőműveknek befektetéseik megtérülését, kétség kívül nem ösztönzik az erőműveket arra, hogy elfogadják a HTM-ek önkéntes újratárgyalását.

2.4.   A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az átállási költségekről

Annak érdekében, hogy az MVM eleget tudjon tenni a HTM-ekben foglalt kötelezettségvállalásainak, és ugyanakkor a közüzemi szektorban nagyjából a szabadpiaci ár szintjén tudja tartani az árakat, a 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az MVM-nek állami kompenzáció fizetését irányozza elő.

A fenti kormányrendelet 3. b) cikke értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés útján értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség felett fennmaradó villamos energia készletét. Ebben az esetben a kormány ellentételezi az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítés ára közti különbséget.

Eredeti bejelentésükben (HU 1/2004, amelyet 2005. április 13-án visszavontak) a magyar hatóságok az említett ellentételezést [„átállási költség“] az MVM-nek nyújtott állami támogatásnak tekintették.

A rendelkezésére álló információk alapján azonban a Bizottság úgy véli, hogy függetlenül a fenti ellentételezéstől, a HTM-ek önmagukban állami támogatást jelenthetnek az erőművek számára. Éppen ezért jelen határozatában a Bizottság az állami támogatás meglétét és közös piaccal való összeegyeztethetőségét az alábbi két mechanizmus keretében külön vizsgálja:

| (i) | maguk a HTM-ek működése keretében; valamint |
| --- | --- |

(i)

maguk a HTM-ek működése keretében; valamint

| (ii) | a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján. |
| --- | --- |

(ii)

a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján.

3.   ÉRTÉKELÉS

3.1.   Az állami támogatás fennállása

(i)   A HTM-ek

A Bizottság megvizsgálta, hogy maguk a HTM-ek a szerződő erőműveknek nyújtott állami támogatásnak minősülnek-e.

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő ismérveknek kell eleget tennie: előnyt nyújt az intézkedés kedvezményezettjeinek, szelektív, ténylegesen vagy potenciálisan torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet, valamint állami forrásból származik.

Gazdasági előny és szelektív jelleg

Mindegyik HTM garantálja a befektetés megtérülését azáltal, hogy biztosítja egy garantált mennyiség garantált árakon és garantált időszakon (általában 15-20 éven) keresztül történő értékesítését. A befektetés megtérülésén túl e szerződések 8-10 %-os nyereséget is biztosítanak.

Az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság azon az állásponton van, hogy a fenti feltételek a HTM-eket aláíró erőműveknek gazdaságilag előnyösebb helyzetet biztosítanak a HTM-ekben részt nem vevő erőművekhez képest - ideértve az esetleges új piaci szereplőket -, valamint azokhoz az energiaszektortól különböző, ám összehasonlítható ágazatokhoz képest, amelyekben ilyen hosszú távú megállapodásokat nem is kínáltak a piaci szereplőknek.

Számos, a Bizottság tudomására jutott tény utal továbbá az előny meglétére. Különösen az a tény, hogy az MVM-nek a HTM-ek újratárgyalására vonatkozó kísérletei ellenére mindegyik erőmű visszautasította, hogy a szerződéseken lényegi módosítást hajtsanak végre.

Továbbá az az ár, amelyet az MVM a szerződésben lekötött energiáért fizet, a legtöbb erőmű esetében jelentősen magasabbnak tűnik, mint amekkora nagykereskedelmi árat az MVM normális esetben fizetne, ha az erőműveknek termékeik értékesítése érdekében versenyezniük kellene. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy más, általa a múltban értékelt átállási költségek állami támogatására vonatkozó ügyekben számos tagállam az összehasonlításhoz a 36 EUR/MWh piaci árat vette alapul (6). Ez az ár a kombinált ciklusú gázturbinás erőmű által termelt villamos energia termelési költségének felel meg.

Ebből következően az eljárás jelenlegi szakaszában és a rendelkezésére álló adatok alapján a Bizottság azon a véleményen van, hogy a HTM-ek az aláíró erőművek számára gazdasági előnyt biztosítanak.

A fentiekből az is kitűnik, hogy az intézkedés szelektív, mivel gazdasági előnyöket csak egy bizonyos ágazat bizonyos vállalatai számára biztosít.

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az a tény, hogy egy támogatást nem kifejezetten egy vagy több előre meghatározott kedvezményezettnek címeznek, hanem a kedvezményezettek objektív ismérvek alapján kerülnek kiválasztásra, nem jelenti azt, hogy a kérdéses intézkedés nem biztosít szelektív előnyt a kedvezményezetteknek. A kedvezményezettek kiválasztásához szükséges eljárás nem befolyásolja az intézkedés állami támogatás minőségét (7).

A Bíróság joggyakorlata azt is megerősítette, hogy még az olyan intézkedést is, amely a gazdaság hasonló helyzetű más ágazataihoz képest egy egész ágazatot kedvezőbb helyzetbe hoz, a kérdéses ágazat részére szelektív előnyt biztosító intézkedésnek kell tekinteni (8).

A Bizottság tisztában van azzal, hogy Magyarországon a '90-es évek közepén az energia szektorban sürgető szükség volt új befektetésekre. Az ellátás biztonsága, az infrastruktúra modernizálása, a nyugat-európai rendszerekkel való együttműködési képesség az állam elsődleges célkitűzéseiként jelentek meg. Más tagállamokban előállt hasonló helyzetek miatt számos európai kormány döntött úgy, hogy hosszú távú áramvásárlási szerződést köt külföldi befektetőkkel.

A felvázolt történeti háttérre tekintettel megjegyzendő, hogy az a tény, hogy a köz érdekében egyértelműen szükség van az állami intézkedésre, semmiképp sem jelenti azt, hogy ezen intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Épp ellenkezőleg: az a tény, hogy a támogatásra szükség van annak érdekében, hogy az adott közérdeknek megfelelő magatartásra ösztönözze a piaci szereplőket, az állami támogatás egyik kulcsfontosságú eleme. Ez az ösztönző hatás éppen az a cél, amit az állami támogatás általában el kíván érni (9).

Éppen ezért az, hogy az áramtermelési ágazat helyzete és Magyarországnak a kérdéses időszakban fennálló politikai és gazdasági háttere miatt szükség volt arra, hogy a magyar állam a közös érdek miatt beavatkozzon, valamint az hogy a legjobb megoldás HTM-ek megkötése volt, semmiféleképp nem mond ellent annak a ténynek, hogy a HTM-ek az erőműveknek nyújtott szelektív előnyt jelentenek.

A paksi atomerőmű

A Bizottságnak a magyar hatóságok által benyújtott dokumentumok, illetve független tanulmányok alapján úgy tűnik, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM-ben rögzített feltételek eltérnek a más HTM-ekben szereplő feltételektől, különösen az MVM részére értékesített energia ára tekintetében.

Paks az ország egyetlen atomerőműve, amely 99,99 %-ban az MVM tulajdonában áll. A szerződő felek közt fennálló tulajdonosi viszonyok miatt valószínűnek tűnik, hogy a fenti érveknek legalább egy része nem érvényes erre a HTM-re. Mindazonáltal a jelenleg rendelkezésére álló információk fényében a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM szintén tartalmaz állami támogatási elemeket.

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A villamos energia piacon megnyílt a szabad verseny, és a villamos árammal kereskedelem folyik a tagállamok között, különösen az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 19-i, a belső árampiac közös szabályairól szóló EK/92/96. számú irányelvének (10) hatályba lépése óta.

Ennek következtében egy tagállam villamos energia ágazatában egyes vállalkozásoknak előnyt biztosító intézkedések akadályát képezhetik a más tagállamok vállalatai által e tagállamba történő energia-exportnak, illetve ösztönözhetik a villamos energia exportját e tagállamból a többi felé. Ez különösen igaz Magyarország esetében, mivel Európán belüli központi fekvése miatt kapcsolódik, vagy könnyen kapcsolódni tud számos jelenlegi vagy jövőbeni tagállam hálózatához.

Ezt csak megerősíti az a tény, hogy a HTM alatt álló erőművek olyan nagy nemzetközi vállalatok tagjai, amelyek számos más tagállamban is jelen vannak. A kérdéses vállalatoknak versenyelőnyt biztosító intézkedés kétség kívül hatást gyakorol a kereskedelemre, és alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt a közös piacon.

Állami források és az államnak „betudhatóság“

Az állami tulajdonban álló közüzemi nagykereskedő MVM hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodásokat kötött, amelyek biztosítják a szerződő erőműveknek a befektetés megtérülését és a nyereséget. Annak megállapítása érdekében, hogy a HTM-ekből az erőműveknek származó gazdasági előny állami forrásból származónak minősül-e, a Bizottság elsősorban a következőkből indult ki:

A PreussenElektra ítélet (11)

A PreussenElektra ügyben hozott ítéletében a Bíróság olyan mechanizmust vizsgált, ahol magántulajdonban lévő vállalatokat az állam arra kötelezett, hogy meghatározott villamos energia termelőktől az állam által rögzített, a piaci árnál magasabb áron vásároljanak energiát. A Bíróság úgy döntött, hogy ilyen esetben nincs szó közforrások felhasználásáról, így nem áll fenn állami támogatás.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottság úgy értékeli, hogy a magyar rendszer jelentős különbségeket mutat a Bíróság által a fent említett döntésben vizsgált rendszerhez képest, elsősorban a vásárlási kötelezettséggel rendelkező vállalatok tulajdonosi szerkezetének különbözősége miatt.

A PreussenElektra ügyben az a vállalat, amelynek az állam a rögzített árú vásárlást előírta, magántulajdonban állt, míg az MVM teljes mértékben állami tulajdonú vállalat. Ebből következően a felhasznált források egy állami tulajdonban álló vállalat forrásai.

A PreussenElektra ügyben a kedvezményezettől a forrásig visszakövetve a pénz útját az derült ki, hogy az soha nem került az állam akár közvetett akár közvetlen irányítása alá. A pénz állami irányítás alá kerül abban az esetben, ha útja során visszavezethető egy olyan állami vállalatig, amelynek magatartása, a konkrét esetben, az államnak tudható be.

Az állam meghatározó befolyása: a Stardust ítélet (12)

A Bíróság Stardust ügyben hozott ítélete értelmében, hogyha egy állami tulajdonú vállalat egyes pénzügyi forrásairól az állam meghatározó befolyása következtében dönt, akkor ezen intézkedés az államnak tudható be és a szóban forgó forrásokat az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásoknak kell tekinteni.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a HTM-ek MVM általi megkötése a magyar állam meghatározó befolyása alatt hozott, és így a magyar államnak betudható lépés volt-e, vagy sem.

A Bizottság az állam befolyására vonatkozó kérdés értékelésekor többek között a következő körülményeket vette figyelembe:

Megjegyzendő, hogy a HTM-ek aláírásának körülményei eltérőek voltak a privatizációs folyamat során, illetve a versenytárgyalási eljárás keretében aláírt HTM-ek esetében.

| — | Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel. |
| --- | --- |

—

Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel.

| — | Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor. |
| --- | --- |

—

Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor.

| — | A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján „Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik“ (13). |
| --- | --- |

—

A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján „Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik“ (13).

| — | Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak. |
| --- | --- |

—

Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak.

| — | A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:
  A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni. |
| --- | --- |

—

A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:

A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni.

| — | Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.
  Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése „lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával“ (14).
  A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön „a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.“

  Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást. |
| --- | --- |

—

Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.

Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése „lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával“ (14).

A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön „a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.“

Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást.

| — | A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni. |
| --- | --- |

—

A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni.

| — | A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire. |
| --- | --- |

—

A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire.

| — | Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására. |
| --- | --- |

—

Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására.

Az ügy fent leírt körülményei egyértelműen arra utalnak, hogy a magyar államnak meghatározó befolyása volt a HTM-ek megkötésére vonatkozó döntésben, valamint a szerződő erőművek befektetéseinek megtérülése és a fix nyereség garantálásában. A HTM-ekről való döntés ennél fogva a magyar államnak betudható.

A magyar állam befolyása egyébként összhangban áll a HTM-ek megkötésének körülményeivel, ahogy azt mind a magyar hatóságok, mind egyes érintett erőművek írásaikban ismertették (16). Ezek alapján a HTM-ek megkötése a magyar állam által az egész energiaágazatra vonatkozóan hozott politikai döntés volt, amelyet az MVM-en keresztül hajtott végre az olyan központi politikai célok megvalósítása érdekében, mint az energiaellátás biztonsága, valamint a magyar energiatermelő infrastruktúra korszerűsítése.

A fenti körülmények alapján valamint a rendelkezésére álló információkra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a HTM-eket az állami tulajdonban álló MVM kötötte olyan döntés alapján, amely az államnak tudható be. A Bizottság ennek következtében úgy tekinti, hogy a HTM-ek állami forrást vesznek igénybe.

Rendelkezés az állami támogatás létéről

A fenti levezetés következményeként a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában azon az állásponton van, hogy a HTM-ek az azokat aláíró villamos energia termelőknek, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást biztosítanak.

Mindazonáltal a HTM-k nagy száma, összetett jellegük és megkötésük eltérő körülményei, illetve egyes tartalmi különbségeik miatt a Bizottság az eljárás jelen szakaszában nem zárhatja ki, hogy valamely, a fenti kritériumok szempontjából releváns és lényeges információ nem jutott tudomására.

Arra vonatkozóan, hogy a HTM létező támogatásnak minősül-e

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1. és 2. albekezdése felsorolja, hogy milyen körülmények megléte esetében tekintendő a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében vett létező támogatásnak egy olyan intézkedés, amelyet az új tagállam a csatlakozás dátumát megelőzően vezetett be, és amely e dátumot követően is alkalmazandó.

Az e határozatban megvizsgált rendszer a fent említett rendelkezések hatáskörébe tartozik, mivel a HTM-eket 1995 és 2001 között, azaz a csatlakozás előtt írták alá, és a csatlakozás után is hatályosak, legalább 2011-ig.

Erre vonatkozóan a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy jelen határozata csak azokra a HTM-ekre vonatkozik, amelyek hatályban voltak Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján (2004. május 1.). E határozat az említett dátum előtt hatályukat vesztett HTM-ekre nem terjed ki.

A fent említett Csatlakozási Szerződés rendelkezései felsorolják azokat a támogatási kategóriákat, amelyek a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében létező támogatásnak minősülnek:

| — | az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába; |
| --- | --- |

—

az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába;

| — | a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem. |
| --- | --- |

—

a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem.

| — | azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett „ideiglenes eljárás“ után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg. |
| --- | --- |

—

azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett „ideiglenes eljárás“ után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg.

A fentiek fényében kimondható, hogy a HTM-ek egyik fenti kategóriába sem tartoznak, így nem tekinthetők az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében a csatlakozáskor létező támogatásnak.

(ii)   A magyar állam által az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek juttatott kompenzáció

Amint az a fenti 2.4 pont alatt ismertetésre került, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés keretei közt értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség feletti lekötött teljesítőképességét. Ebben az esetben a kormány ellentételezést nyújt az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítési ár közti különbözetre.

Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, gazdasági előnyt kell biztosítson a kedvezményezettnek.

A Bizottság azon az állásponton van, hogy bár az említett ellentételezést közvetlenül az MVM kapja, az nem jelent gazdasági előnyt az MVM-nek.

A kompenzáció valójában az állami költségvetésből ered és a HTM-ek következtében végső soron az erőművekhez jut el. Az MVM tehát gazdaságilag egy eszköz, amely a kompenzációt továbbítja, de abból gazdasági értelemben vett előnye nem származik.

Mivel a gazdasági előny megléte egyike az állami támogatásnak minősíthető intézkedések halmozott feltételeinek, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek nyújtott ellentételezés nem jelent az MVM-nek nyújtott állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

A villamos áramot termelő erőművek szintjét vizsgálva a Bizottság úgy tekinti, hogy az említett ellentételezésből fakadó bármely állami támogatás részét képezi a magukból a HTM-ekből eredő állami támogatásnak. Az állami támogatás léte az erőművek szintjén ebből következően a fenti (i) pont alatti értékelésben szerepel.

3.2.   A támogatás EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége

Az EK-Szerződés 87.cikkének (1) bekezdése lefekteti az általános elvet, amely értelmében a Közösségen belül tilos az állami támogatás nyújtása.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdései mentességet irányoznak elő a 87. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott általános elv, az összeegyeztethetetlenség alól.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében szereplő mentességek erre az esetre nem vonatkoznak, mert a támogatási rendszer egyrészt nem magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális támogatás, nem természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítását szolgálják, és nem is a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Németország felosztása által érintett egyes területek gazdaságának nyújtott támogatásáról van szó.

A további mentességeket az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése rögzíti. Jelen esetben a 87. cikk (3) bekezdésének a), b) és d) pontja nem alkalmazható. A kifejezetten kivételes feltételektől eltekintve, amelyek jelen esetben nem teljesülnek, a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt mentesség nem tesz lehetővé működési támogatást. Ezen túlmenően, a támogatás nem segíti elő valamely fontos, közös európai érdekű projekt végrehajtását, nem irányul a tagállam gazdaságában fellépő súlyos zavar elhárítására, sem kulturális emlék vagy örökség megóvására.

Ily módon csak a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség alkalmazható. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezhető olyan állami támogatás, amely egyes gazdasági ágazatok fejlődésének előmozdítását célozza, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség bizonyos körülmények fennállása esetén vonatkozik az átállási költségek fedezését célzó támogatásra, értve ezalatt az olyan kötelezettségvállalásból illetve működési garanciákból eredő költségek kompenzációját, amelyek a villamos energia szektor liberalizálása következtében nem teljesíthetőek.

Az ilyen támogatások hozzájárulnak a villamos energia ágazat fejlődéséhez, mivel elősegítik az alapjában véve zárt és a részlegesen liberalizált piacok közötti átmenetet. Amennyiben az ilyen támogatás versenyt torzító hatása időben és hatását tekintve is korlátozott, a Bizottság dönthet úgy, hogy a szóban forgó támogatás nem gyakorol hatást a kereskedelemre olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel, és ebben az esetben az ilyen intézkedésekre bizonyos feltételek fennállása esetén vonatkozhat a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alatt szereplő mentesség.

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok szerint a HTM-ek fő célja az ellátás biztonságának megőrzése a villamos energia piacon, valamint a hálózat modernizálása, és az új környezetvédelmi célkitűzéseknek megfelelő átalakítása.

E célkitűzéseket a Közösség is elismeri saját célkitűzéseiként. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a villamos energia ágazat liberalizációját valóban olyan kiegyensúlyozott módon szükséges megvalósítani, amely lehetővé teszi e célok tiszteletben tartását.

Pontosan ez az oka annak, hogy a Bizottság megítélése szerint más, a liberalizáció által érintett ágazatoktól eltérően a villamos energia ágazat vállalatainak lehet kivételes állami támogatást nyújtani azzal a céllal, hogy könnyítsék a liberalizált piac felé vezető átmenetet. Annak érdekében, hogy a belső piacon azonos feltételeket biztosítson a szereplőknek, az ilyen támogatásokra vonatkozóan a Bizottság szabályokat, illetve korlátozásokat dolgozott ki. E szabályokat a Bizottsági Közlemény az átállási költségekhez kötődő állami támogatás értékelésének módszertanáról (17) (a továbbiakban: „Módszertan“) című dokumentum foglalja össze. Célja annak biztosítása, hogy a villamos energia ágazat inkumbens vállalatai megfelelő támogatást kapjanak ahhoz, hogy szembe nézzenek a liberalizáció folyamatával, de ugyanakkor a fő cél, a szabad piac kialakítása is teljesüljön.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a magyar áramtermelőknek a HTM-eken keresztül biztosított állami támogatás megfelel a Módszertanban foglalt feltételeknek, az alább kifejtett okok miatt.

Általános kétségek a hosszú távú szerződések és a Módszertan összeegyeztethetőségére vonatkozóan

Állami támogatás számos formában nyújtható, a klasszikus, közvetlen vissza nem térítendő támogatástól a kedvezményes kölcsönön át az állami garancia, vagy az állami forrásokból finanszírozott egyéb, komplexebb támogatásokig. A HTM-ek az állami támogatások ilyen egyéb formáinak egyike.

A Módszertan nem tesz kifejezett említést arról, hogy milyen formát kell öltenie az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatásnak. A Bizottság mindazonáltal úgy gondolja, hogy a Módszertan azon az elképzelésen alapszik, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, vagy legalábbis olyan formában, amelynek nincs a vissza nem térítendő támogatásénál erősebb versenyt torzító hatása.

A piaci árnál magasabb árat biztosító HTM-ek valóban rendelkeznek olyan hatással, amely a vissza nem térítendő támogatáséval egyenértékű. Számviteli értelemben a HTM értelmében eladó fél olyan bevételhez jut, amely egyenlő azzal, amit akkor kapna, ha azonos mennyiségű villamos energiát értékesítene a piacon, és azon kívül az államtól olyan mértékű vissza nem térítendő támogatást kapna, amely egyenlő a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbségének az eladott energia mennyiségével beszorzott összegével. Eszerint meghatározható lenne egy „számviteli támogatástartalom“ (18) a HTM-ekre vonatkozóan, amely nem más, mint a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbsége beszorozva a kedvezményezett által eladott villamos energia mennyiségével.

A HTM-ek versenyre gyakorolt hatását ugyanakkor nem lehet pusztán e könyvelési egyenérték segítségével kifejezni. A vissza nem térítendő támogatás ugyanis csak a kedvezményezettnek bizonyos komparatív előnyt nyújtva torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett csökkentse költségeit és kedvezőbb árakat kínáljon, mint versenytársai. A HTM-ek versenytorzító hatása ennél jóval messzebb menő, mivel olyan hatásuk is van, hogy a felek egyikét kényszerítik villamos energia vásárlására a másik féltől, figyelmen kívül hagyva a versenytársak kínálatának alakulását.

A HTM-ek bizonyos értelemben nem egyszerűen torzítják a versenyt, hanem az ellátás egy bizonyos hányada mértékéig meg is szüntetik azt.

A magyar villamos energia piac esetében, ahol a fejlesztett villamos áram több, mint 80 százalékát HTM-ek keretén belül értékesítik, e korlátozás eredményeképp a liberalizáció szinte minden hatásától megfosztják az áramfejlesztési piacot.

A Bizottság úgy gondolja, hogy a HTM-eknek ez a versenyre gyakorolt rendkívül káros hatása jelentősen kibillenti az átállási költségek ellentételezését célzó vissza nem térítendő támogatások formájában megjelenő állami támogatásnak a Módszertanban meghatározott pozitív és negatív hatásai közti egyensúlyt. E következtetést az a tény is alátámasztja, hogy a HTM-ek ellentétesek a Módszertan alapját képező elvekkel, amely arra az elképzelésre épül, hogy az állami támogatást csak a liberalizáció hatásának arányos ellentételezéseként lehetne nyújtani, nem pedig azért, hogy gyakorlatilag megszüntesse a liberalizáció hatását.

A fentiek fényében a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek elve összeegyeztethető-e a Módszertannal.

Kételyek a HTM-k számviteli támogatástartalmának a Módszertannal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan

A fent kifejtett általános kételyek fenntartása mellett a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan is, hogy pusztán a HTM-ek számviteli támogatástartalma összeegyeztethető-e a Módszertanban megfogalmazott kritériumokkal.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó támogatástartalom, amennyiben csak ebben nyilvánulna meg a HTM-ek versenyre gyakorolt hatása, milyen mértékben felelne meg a Módszertanban kifejtett kritériumoknak.

E célból a Bizottság először is pontosan azonosította az átállási költségek eredetét.

E tekintetben fontos megérteni, hogy általában véve maguk a HTM-ek nem tekinthetők az átállási költségek eredetének. Hosszú távú energiavásárlási megállapodások csak akkor eredményezhetnek átállási költségeket, ha terhet jelentenek a villamos energia termelők számára. Ez a helyzet például akkor, amikor az erőművek kötelesek a villamos energiát méltánytalanul alacsony áron értékesíteni, vagy a fűtőanyagot méltánytalanul magas áron beszerezni.

E konkrét esetben épp ellenkezőleg a HTM-ek azt biztosítják, hogy az erőművek magas áron legyenek képesek értékesíteni az általuk termelt villamos áramot. A HTM-ek tehát nem terhet jelentenek az erőműveknek, hanem előnyt. Felmondásuk önmagában nem jelentene méltánytalan terhet, hanem inkább visszaállítaná az erőművek normál piaci működését.

Az erőművekbe történő befektetések ugyanakkor valóban jelenthetnek egyfajta, a Módszertanban is elismert átállási költséget, amennyiben a kérdéses befektetéseket állami működési garanciával kezdték meg a liberalizáció előtt, és a liberalizáció következtében időközben kialakult új gazdasági helyzetben lehetetlenné válik a beruházás költségeinek megtérülése.

Számos bizottsági határozat született már ilyen jellegű átállási költségre vonatkozóan (19).

Ily módon, ha maguk a HTM-ek nem is tekinthetők az átállási költségek eredendő okának, a HTM-ekben szereplő erőművekre irányuló befektetések viszont igen.

Az átállási költségek eredetének egyértelmű azonosítása, ahogy az már fentebb említésre került, alapvető fontosságú, mivel egyértelműen meg kell különböztetni egymástól a liberalizációt megelőző jogszabályi kereteket, amelyek előírhattak többek között magas garantált árakat, valamint magukat az átállási költségeket, amelyek a működési garanciával megindított befektetés értékét képviselik. A Módszertan 4.8 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó támogatás nem irányulhat a liberalizáció előtt biztosított bevétel szintjének fenntartására, hanem csak a beruházás meg nem térülése következtében ténylegesen fellépő veszteségek ellentételezésére.

A fentiek fényében a Bizottság a következő kételyeket fogalmazza meg a HTM-ek számviteli támogatástartalma és a Módszertanban lefektetett kritériumok összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

| — | A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.
  A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.

A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon.

| — | A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.
  Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.

Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit.

| — | A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának.

| — | A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e.

| — | A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).
  A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.
  A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.
  A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.
  Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az „egyéb költségek“, „rendkívüli ráfordítások“ vagy az „egyéb tényezők“, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).

A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.

A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.

A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.

Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az „egyéb költségek“, „rendkívüli ráfordítások“ vagy az „egyéb tényezők“, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését.

| — | A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.
  A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.

A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra.

Mivel ez a kritérium kifejezetten utal a nyújtott támogatás értékére, nem értelmezhető egyértelműen a HTM-ekre. Ugyanakkor ez a Módszertan egyik legfontosabb kritériuma, mivel szorosan kapcsolódik az állami támogatások általános ellenőrzésének két fő szempontjához, azaz ahhoz, hogy a Bizottság által megvizsgált és jóváhagyott állami támogatás behatárolt kell legyen, illetve hogy a versenyre gyakorolt hatását a lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell.

A Bizottság úgy gondolja, hogy az átállási költségek ellentételezése céljából kifizetendő állami támogatás felső határának mindenképpen legalább a HTM-ek alapján kifizetett ár felső határában tükröződnie kellene. A kérdéses HTM-ek által fedezett különböző nem egyértelmű költségnemek fényében, ahogy az fentebb említésre került, a Bizottság kételyeit fejezi ki arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek által rögzített ár esetében létezik hasonló felső határ.

A támogatásnak a piacra újonnan belépő szereplőkre gyakorolt hatásának korlátozását tekintve, ahogy azt fentebb kifejtettük, a Bizottságnak komoly kétségei vannak arra vonatkozóan, hogy HTM-eket lehetséges-e egyáltalán oly módon kialakítani, amely lehetővé tenné azt, hogy új piaci belépők – vagy bármely versenytárs – versenyezzenek a HTM által kedvezményezett erőművekkel, akár egyenlőtlen feltételek mellett. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy a vizsgálat jelenlegi szakaszában a Módszertan szóban forgó kritériuma és a Bizottság ahhoz kapcsolódó állandó gyakorlata ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a HTM-ek természetüknél fogva összeférhetetlenek lehetnek a Módszertannal. Amennyiben a felek mégis a HTM-ek módosítását terveznék annak érdekében, hogy megpróbálják az új belépést akadályozó tényezőket megváltoztatni, a Bizottság úgy gondolja, hogy legalább olyan mechanizmust kellene életbe léptetni, amely által a HTM-ekben részt vevő inkumbens vállalatok akkor sem kerülnének számviteli tekintetben jobb helyzetbe, mint az új belépők, ha az árak az új belépők teljes költsége alá csökkennek.

| — | A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták.

| — | A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban. |
| --- | --- |

—

A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban.

4.   RENDELKEZÉS

A fenti meggondolások fényében a Bizottságnak kételyei vannak a Magyarországon az ország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján hatályban lévő HTM-ek és a közös piac összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

Ezért a Tanács 659/1999/EK rendeletének (25) 4.4 és 6. cikke alapján a Bizottság a kérdéses intézkedésre vonatkozóan megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, és felkéri a magyar hatóságokat, hogy jelen levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket és bocsássák rendelkezésre az intézkedés értékelését segítő valamennyi információt. Észrevételeik vonatkozhatnak mind az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállására, mind annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségére.

A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul küldjék meg az intézkedés kedvezményezettjeinek.

A Bizottság emlékeztetni kívánja a Magyar Köztársaságot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése felfüggesztő hatállyal bír, és arra is fel kívánja hívni a figyelmet, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében minden jogellenes támogatás visszaigényelhető a kedvezményezettektől.

A Bizottság figyelmezteti a Magyar Köztársaságot arra, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levél, illetve érdemi összefoglalásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele által. A Bizottság az EFTA-tagországok közül az EGT-megállapodást aláíró országokban működő érdekelt feleket is értesíti az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzétett közlemény útján, valamint tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságát e levél másolatának megküldésével. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy e közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.“

---

(1)  OL L 27, 1997 m. sausio 30 d., 20 puslapis.

1

(2)  Žr. nutarimą Stardust, 2002 m. gegužės 16 d. Teisingumo Teismo byla C-482/99.

2

Stardust

(3)  A táblázatban szereplő adatok a magyar hatóságok által közölt, illetve az interneten elérhető információn alapulnak

3

(4)  2005. évi LXXIX törvény (2005. július 6.)

4

(5)  183/2002. Korm. rendelet az átállási költségek meghatározásának és kezelésének részletes szabályairól.

5

(6)  Például: N 133/2001 Görög átállási költségek, HL C 9, 2003. január 15, 6. o.

6

(7)  Az Elsőfokú BíróságT-55/99 számú, 2000. szeptember 29-i határozata, CETM vs Bizottság, (40) és (52) bekezdés.

7

(8)  A Bíróság 203/82. határozata, 1983. július 14., Bizottság vs Olasz Köztársaság, (4) bekezdés.

8

A Bíróság 173/73. határozata, 1973. július 2., Olasz Köztársaság vs Bizottság, (18) bekezdés.

(9)  Több állami támogatásra vonatkozó iránymutatás is kifejezetten megállapítja, hogy az állami támogatás ösztönző hatással kell járjon, azért, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni. Lásd például a Közösség kutatási és fejlesztési célú állami támogatásokra vonatkozó keretprogramját, HL C 45, 1996.2.17., 5-16.o.

9

(10)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

10

(11)  A Bíróság 2001. március 13-án a C-379/98 ügyben hozott ítélete.

11

(12)  A Bíróság 2002. május 16-án a C-482/99 ügyben hozott ítélete.

12

(13)  Idézet a 2005. július 20-i keltezésű, 2005. július 25-én iktatott levélből.

13

(14)  Az együttes irányelvek szövegét angolul nyújtották be a Bizottságnak, így az abból eredő idézetek angol nyelvről lettek magyarra fordítva.

14

(15)  2001. évi CX. törvény a villamos energiáról.

15

(16)  Például az AES-Tisza Erőmű Kft. 2004. december 21-i keltezésű levele (ii) pontjában. (A levelet a HU 1/2004. számú eljárás keretén belül nyújtották be a Bizottságnak.)

16

(17)  A Bizottság 2001.7.26-án fogadta el. Megtalálható a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának honlapján, a következő címen:

17

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf A tagállamoknak az SG(2001) D/290869 számú küldeményben 2001.8.06-án küldték meg.

(18)  E fogalmat az alábbiakban a Módszertani kritériumok részletezése céljából használjuk. Ez nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a kérdéses érték pontosan egyenlő egy támogatási összeggel.

18

(19)  Lásd elsősorban az NN 49/99 - Spanyolország ügyet, HL C 268., 2001.9.22, 7. o., és az N 133/01 Görögország ügyet, HL C 9., 2003.1.15., 6. o.

19

(20)  Ez az éves érték az elmúlt évekre vonatkozóan tényleges adat, a jövőre vonatkozóan előrejelzés. Az előrejelzést alátámasztó feltevést igazolni kell.

20

(21)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

21

(22)  Lásd elsősorban a Bizottság határozatát az N 161/04 - Portugália - Átállási költségek Portugáliában ügyben.

22

(23)  Magyarország esetében a kérdéses irányelv hatályba lépésének időpontja az EU-hoz való csatlakozás napja.

23

(24)  Magyarországon az EU-hoz való csatlakozás napja után

24

(25)  A Tanács 1999. március 22-i, 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

25

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/23

---

VALSTYBĖS PAGALBA — PRANCŪZIJA

Valstybės pagalba C 32/2005 (ex N 250/2005) — Pagalba Ernault restruktūrizavimui

Kvietimas pateikti pastabas pagal EB Sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2005/C 324/06)

(Tekstas svarbus EEE)

2005 m. rugsėjo 6 d. laiške, pateikiamame autentiška kalba puslapiuose po santraukos, Komisija pranešė Prancūzijai apie savo sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl minėtos pagalbos priemonės.

Per mėnesį nuo šios santraukos ir toliau pateikiamo laiško paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti savo pastabas šiuo adresu:

| Europos Komisija |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Aides D'Etat |
| B-1040 Bruxelles |
| Faksas (32 2) 296 12 42 |

Europos Komisija

Direction générale de la Concurrence

Greffe Aides D'Etat

B-1040 Bruxelles

Faksas (32 2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Prancūzijai. Pastabas pateikiančios suinteresuotos šalys gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jų tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

1.   PROCEDURA

2005 m. gegužės 19 d. įregistruotame laiške Prancūzija Europos Komisijai pranešė apie savo ketinimą suteikti 2 mln. eurų pagalbą Ernault įmonės restruktūrizavimui.

2.   PAGALBOS GAVEJO, RESTRUKTURIZAVIMO PLANO IR PAGALBOS PRIEMONES APRASAS

99,96 % Ernault įmonės priklauso CATO grupei; įmonė užsiima didelio pajėgumo tekinimo staklių, daugiausia naudojamų automobilių pramonėje, gamyba. Įmonei, kurios asortimentas geografiniu ir sektorių atžvilgiu nėra platus, patyrė nuostolių dėl ekonominio nuosmukio rinkos sektoriuose, kuriuose ji tradiciškai veikė. 2005 m. sausio 20 d. Komisija patvirtino pagalbą, t. y. 2 mln. EUR paskolą, įmonės sanavimui (1), kurią Prancūzija skyrė 6 mėnesių laikotarpiui.

Pranešime pateiktas restruktūrizavimo planas apima:

| — | gamybos pertvarkymą (darbuotojų skaičiaus mažinimas, patalpų įrengimas); |
| --- | --- |

—

gamybos pertvarkymą (darbuotojų skaičiaus mažinimas, patalpų įrengimas);

| — | pasiūlos įvairinimą (užsienio klientų paieška, siūlomo asortimento plėtra); |
| --- | --- |

—

pasiūlos įvairinimą (užsienio klientų paieška, siūlomo asortimento plėtra);

| — | papildomąsias priemones (apyvartinių lėšų papildymas, mokymo kursai). |
| --- | --- |

—

papildomąsias priemones (apyvartinių lėšų papildymas, mokymo kursai).

Numatoma projekto kaina — 2,95 mln. EUR.

3.   PARENGTINIS ĮVERTINIMAS

Ši pagalbos priemonė, apie kurią pranešė Prancūzija, pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba. Komisija pateikė parengtinį šios pagalbos priemonės įvertinimą, atsižvelgdama į Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (2). Komisija mano, kad įmonė patyrė sunkumų.

Tačiau Komisija abejoja, ar restruktūrizavimas padės Ernault atgauti ilgalaikį finansinį pajėgumą. Visų pirma numatoma pelno marža įmonę restruktūrizavus 2007 metais yra mažesnė nei [...] (3), o finansinės išlaidos turėtų viršyti [...] veiklos pajamų. Be to, nors buvo prašyta papildomos informacijos, Komisijai atsiųstas tik paviršutiniškas rinkos tyrimas, kuris neleidžia spręsti apie planuojamų pardavimų tikėtinumą.

Komisija abejoja ir dėl to, ar buvo užkirstas kelias neteisėtam konkurencijos iškraipymui. Atrodo, kad šiuose rinkos sektoriuose daugiausia veikia mažos ir vidutinės įmonės, todėl negavus išsamios informacijos apie jų augimo perspektyvas, sunku įvertinti pagalbos priemonės poveikį.

Pagaliau Komisija abejoja ir tuo, kad privataus sektoriaus indėlis į restruktūrizavimą buvo tinkamas. Šis indėlis siekia tik 32 %, o tai yra mažiau nei 50 % indėlis, kurį Komisija paprastai laiko tinkamu didelės įmonės atveju. Prancūzija nenurodė pakankamai priežasčių, kad įrodytų, jog šis atvejis buvo ypatingas.

Štai kodėl, atsižvelgdama į turimą informaciją ir atlikusi parengtinį įvertinimą, Komisija nusprendė pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.

LAIŠKO TEKSTAS

| „(1) | Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005. |
| --- | --- |

„(1)

Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005.

1.   DESCRIPTION

1.1.   Le bénéficiaire

| (2) | L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:






  — | Ernault, |
| --- | --- | --- |

(2)

L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:

—

Ernault,

| — | Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique, |
| --- | --- |

—

Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique,

| — | Cazeneuve, spécialisée dans le tournage, |
| --- | --- |

—

Cazeneuve, spécialisée dans le tournage,

| — | Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage. |
| --- | --- |

—

Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage.

| (3) | Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés. |
| --- | --- |

(3)

Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés.

| (4) | L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.








  En millions d'euros | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | 18,6 | 15,5 | 10,0 |
| Résultat net | 0,2 | - 0,7 | - 2,8 |
| Capitaux propres | 3,4 | 3,3 | 0,5 |

(4)

L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.

En millions d'euros

2002

2003

2004

Chiffre d'affaires

18,6

15,5

10,0

Résultat net

0,2

- 0,7

- 2,8

Capitaux propres

3,4

3,3

0,5

| (5) | La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault. |
| --- | --- |

(5)

La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault.

| (6) | Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault. |
| --- | --- |

(6)

Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault.

| (7) | Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile. |
| --- | --- |

(7)

Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile.

| (8) | Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004. |
| --- | --- |

(8)

Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004.

| (9) | De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004. |
| --- | --- |

(9)

De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004.

| (10) | Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois. |
| --- | --- |

(10)

Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois.

1.2.   Le marché

| (11) | Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:






  — | le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché); |
| --- | --- | --- |

(11)

Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:

—

le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché); |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %; |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %;

| — | le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %. |
| --- | --- |

—

le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %.

1.3.   La mesure financière

| (12) | L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage. |
| --- | --- |

(12)

L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage.

| (13) | Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie. |
| --- | --- |

(13)

Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie.

1.4.   Le plan de restructuration

| (14) | Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes. |
| --- | --- |

(14)

Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes.

Réduire les coûts

| (15) | Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants. |
| --- | --- |

(15)

Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants.

| (16) | En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés). |
| --- | --- |

(16)

En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés).

| (17) | Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement. |
| --- | --- |

(17)

Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement.

Diversifier l'offre

| (18) | Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises). |
| --- | --- |

(18)

Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises).

| (19) | L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:






  — | développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est); |
| --- | --- | --- |

(19)

L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:

—

développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est);

| — | renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets. |
| --- | --- |

—

renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets.

Accompagner la réorganisation

| (20) | Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information. |
| --- | --- |

(20)

Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information.

| (21) | Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés. |
| --- | --- |

(21)

Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés.

| (22) | La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines. |
| --- | --- |

(22)

La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines.

| (23) | Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.
  Table 1
  Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)






  Réduire les coûts |
| --- | --- |
| Aménagements locaux | [...] |
| Plan social | [...] |
| Diversifier l'offre |
| Réseau export | [...] |
| Campagne de promotion | [...] |
| R&D | [...] |
| Accompagner la réorganisation |
| Informatique | [...] |
| Formation | [...] |
| Reconstitution du Fonds de roulement | [...] |
| Total | 2 950 000 |

(23)

Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.

Table 1

Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)

Réduire les coûts

Aménagements locaux

[...]

Plan social

[...]

Diversifier l'offre

Réseau export

[...]

Campagne de promotion

[...]

R&D

[...]

Accompagner la réorganisation

Informatique

[...]

Formation

[...]

Reconstitution du Fonds de roulement

[...]

Total

2 950 000

2.   APPRÉCIATION

2.1.   Existence d'aide d'État

| (24) | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(24)

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (25) | La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

(25)

La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| (26) | En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE. |
| --- | --- |

(26)

En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

2.2.   Compatibilité de l'aide avec le marché commun

| (27) | L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question. |
| --- | --- |

(27)

L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question.

Eligibilité: entreprise en difficulté

| (28) | Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices. |
| --- | --- |

(28)

Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices.

| (29) | Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même. |
| --- | --- |

(29)

Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même.

| (30) | Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie. |
| --- | --- |

(30)

Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie.

| (31) | La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères. |
| --- | --- |

(31)

La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères.

Retour à la viabilité à long terme

| (32) | D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission. |
| --- | --- |

(32)

D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission.

| (33) | La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:
  Table 2
  Résultats estimés d'Ernault | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires en millions d'euros | 15,5 | 10,0 | [...] | [...] | [...] |
| Marge opérationnelle | –1 % | –20 % | [...] | [...] | [...] |
| Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires | 0 % | 0 % | [...] | [...] | [...] |
| Marge de rentabilité | 0 % | –28 % | [...] | [...] | [...] |
| Rentabilité des capitaux propres | –2 % | –541 % | [...] | [...] | [...] |
| Estimations |

(33)

La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:

Table 2

Résultats estimés d'Ernault

2003

2004

2005

2006

2007

Chiffre d'affaires en millions d'euros

15,5

10,0

[...]

[...]

[...]

Marge opérationnelle

–1 %

–20 %

[...]

[...]

[...]

Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires

0 %

0 %

[...]

[...]

[...]

Marge de rentabilité

0 %

–28 %

[...]

[...]

[...]

Rentabilité des capitaux propres

–2 %

–541 %

[...]

[...]

[...]

Estimations

| (34) | La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes. |
| --- | --- |

(34)

La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes.

| (35) | Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration. |
| --- | --- |

(35)

Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration.

Prévention de toute distorsion excessive de la concurrence

| (36) | Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet. |
| --- | --- |

(36)

Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet.

Limitation de l'aide au minimum: contribution réelle, exempte d'aide

| (37) | La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier. |
| --- | --- |

(37)

La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier.

| (38) | En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée. |
| --- | --- |

(38)

En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée.

Contrôle et rapports annuels

| (39) | Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés. |
| --- | --- |

(39)

Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés.

3.   DÉCISION

| (40) | Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun. |
| --- | --- |

(40)

Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun.

| (41) | La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

(41)

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| (42) | La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.“ |
| --- | --- |

(42)

La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.“

---

(1)  Byla N 575/2004 — Pagalba ERNAULT įmonės sanavimui

1

ERNAULT

(2)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

2

(3)  Konfidenciali informacija.

3

(4)  Cas N 575 /2004 — Aide au sauvetage en faveur de l'entreprise ERNAULT.

4

(5)  JO C 244 du 1.10.2004, p. 2.

5

(6)  DG Enterprise Consultation Paper, Competitive analysis of EU Mechanical Engineering, juillet 2004, http://europa.eu.int/comm/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf

6

(7)  Cf. point 44 des lignes directrices. À noter que même pour une moyenne entreprise la contribution jugée appropriée est 40 %.

7

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/28

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(2005/C 324/07)

(Tekstas svarbus EEE)

Patvirtinimo data:

Valstybė narė: Prancūzija (Caen — Basse-Normandie)

Pagalbos Nr.: N 172/2004

Pavadinimas: Aide à la R&D pour Philips Semiconductors à Caen (Basse-Normandie)

Tikslas: MTTP pagalba (Mikroelektronika)

Biudžetas: 200 mln. EUR reikalavimus atitinkančių išlaidų

Intensyvumas arba suma: 33 mln. EUR suma. 25 % maksimalus pagalbos intensyvumas

Trukmė: Penkeri metai (2004–2008)

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Sprendimo data:

Valstybė narė: Prancūzija

Pagalbos Nr.: N 215/04

Pavadinimas: Individuali pagalba moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, skiriama įmonei ATMEL Rousset

Tikslas: Skatinti flash tipo atminčių vystymą

Teisinis pagrindas: Article L-1511-5 du Code Général des Collectivités Territoriales

Biudžetas: 92,88 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas arba dydis: 29,6 %

Trukmė: 2004–2007 m.

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Priėmimo data:

Valstybė narė: Čekija

Pagalbos Nr.: N 223/2005

Pavadinimas: Pagalba biokuro gamybai

Tikslas: Aplinkosauga

Teisinis pagrindas: Zákon č. 353/2003 Sb., Zákon č. 256/2000 Sb., Nařízení vlády č. 86/2001 Sb. Nařízení vlády č. 148/2005 Sb

Biudžetas: 2005 m. — 11,6 mln. EUR.

2006 m. — 23,3 mln. EUR.

Trukmė: Iki 2006 m.

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Jungtinė Karalystė — Karlailis, Anglijos Šiaurės Vakarų regionas

Pagalbos Nr.: N 231/2005

Pavadinimas: Atstatymo programa nelaimės ištiktam United Biscuits įmonės McVitie fabrikui

Tikslas: Atlyginti potvynio padarytą žalą

Teisinis pagrindas: Section 5 of Regional Development Agency Act 1998 — Powers to award grants

Biudžetas: 1 mln. GBP (1,45 mln. EUR)

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Priėmimo data:

Pagalbos Nr.: N 235a/2005

Valstybė narė: Lenkija

Pagalbos pavadinimas: Wspieranie inwestycji początkowych opartych na nowej technologii

Teisinis pagrindas: Ustawa o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej

Tikslas: Regioninė plėtra [Visi sektoriai]

Bendra suteiktos pagalbos suma: 200 mln. PLN [± 50 mln. EUR]

Trukmė:

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 50 %, 40 %, 30 %, 22,5 %

Kita informacija: Pagalbos schema — Skolos atsisakymas

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Patvirtinimo data:

Valstybė narė: Ispanija (Katalonija)

Pagalbos Nr.: N 446/2004

Pavadinimas: „Pagalba moksliniams tyrimas, technologijų plėtrai ir technologinių naujovių diegimui Katalonijoje“. Esamos pagalbos schemos N 143/2003 pakeitimas.

Tikslas: Parama MTTP įmonių vykdomiems pramonės tyrimų ir pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje vystymo projektams. Bent viena šių MTTP įmonių turi būti viešųjų mokslinių tyrimų centras, nesiekiantis pelno mokslinių tyrimų centras arba vienas iš CIDEM centrų.

Teisinis pagrindas: Orden TRI/291/2004, de 6 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de ayudas para la investigación, el desarrollo y la innovación tecnológica, y se abre la convocatoria para el año 2004

Biudžetas: 1,2 mln. EUR per metus

Intensyvumas arba suma:

| — | Pramonės tyrimų projektams iki 50 %; |
| --- | --- |

—

Pramonės tyrimų projektams iki 50 %;

| — | pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje veiklai iki 25 %; |
| --- | --- |

—

pasirengimo veikti konkurencinėje aplinkoje veiklai iki 25 %;

| — | 10 % priemoka MVĮ; |
| --- | --- |

—

10 % priemoka MVĮ;

| — | priemoka regionui nenumatyta |
| --- | --- |

—

priemoka regionui nenumatyta

Trukmė: 2004 1 1 — 2006 12 31

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Patvirtinimo data:

Valstybė narė: Ispanija (Cataluña)

Pagalbos Nr.: N 498/2004 ir N 502/2004

Pavadinimas:

| — | Parama tyrimų ir technologinės plėtros projektams strateginiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

—

Parama tyrimų ir technologinės plėtros projektams strateginiuose sektoriuose;

| — | Parama bendriems mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams |
| --- | --- |

—

Parama bendriems mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams

Tikslas: N 498/2004: šia schema siekiama padėti įmonėms ir skatinti pramonės tyrimų ir technologinės plėtros projektų plėtrą kosmoso, farmacijos, technologiškai pažangių maisto produktų ir atsinaujinančios energijos sektoriuose, o taip pat sektoriuose, sukuriančiuose vertės grandinę. Tinkami projektai turi būti palankūs naujų arba technologiškai patobulintų produktų ir procesų kūrimui lyginant juos su jau egzistuojančiais Katalonijos pramonėje.

N 502/2004: šia schema siekiama padėti bendriems pramonės tyrimų ir technologinės plėtros projektams, kuriuos, kaip nustatyta šio sprendimo 2.4 punkte, vykdo įmonių grupės. Tinkami projektai turėtų žymiai pagerinti Katalonijos technologinius pajėgumus.

Sektorius: N 498/2004: NACE sektoriai 24 (chemijos produktai ir farmacijos pramonė); 15 (maisto produktų ir gėrimų gamyba); 31 (elektrinių įrengimų ir aparatų gamyba, niekur kitur nepriskirta); 35 (lėktuvų ir kosminių laivų gamyba).

N 502/2004: šia schema nėra skiriama vien tik konkretiems sektoriams. Tačiau gavėjams, priklausantiems anksčiau minėtiems sektoriams, bus skiriama pirmenybė.

Teisinis pagrindas:

| — | Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004

| — | Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004

Biudžetas: 28 mln. EUR (N 498/2004) ir 20 mln. EUR (N 502/2004)

Intensyvumas arba suma:

| — | Pramonės tyrimų projektams iki 50 %. |
| --- | --- |

—

Pramonės tyrimų projektams iki 50 %.

| — | Plėtros iki konkurencijos veiklai iki 25 %. |
| --- | --- |

—

Plėtros iki konkurencijos veiklai iki 25 %.

| — | MVĮ priedas gali būti taikomas schemai N 498/2004. |
| --- | --- |

—

MVĮ priedas gali būti taikomas schemai N 498/2004.

Trukmė: 2004 m. rugpjūčio 17 d. — 2007 m. gruodžio 31 d.

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Sprendimo priėmimo data:

Valstybė narė: Nyderlandai

Pagalbos Nr.: N 541/04 & N 542/04

Pavadinimas: Rizikos išlyginimo sistema ir išteklių išsaugojimas

Tikslas: Sveikatos priežiūros užtikrinimo sektorius

Teisinis pagrindas: Zorgverzekeringswet

Biudžetas:

| — | rizikos išlyginimo sistemai: 15 mlrd. EUR per metus |
| --- | --- |

—

rizikos išlyginimo sistemai: 15 mlrd. EUR per metus

| — | išteklių išsaugojimui: 1,3 mlrd. EUR vienkartinė priemonė |
| --- | --- |

—

išteklių išsaugojimui: 1,3 mlrd. EUR vienkartinė priemonė

Trukmė:

| — | rizikos išlyginimo sistema: neribota trukmė |
| --- | --- |

—

rizikos išlyginimo sistema: neribota trukmė

| — | išteklių išsaugojimas: vienkartinė priemonė |
| --- | --- |

—

išteklių išsaugojimas: vienkartinė priemonė

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Priėmimo data:

Pagalbos Nr.: N 572/2004

Valstybė narė: Prancūzija [Martiniką]

Pagalbos pavadinimas: Individuali valstybės pagalba mokymui — Société martiniquaise des villages de vacances (SMVV)

Teisinis pagrindas:

| — | BPD 1 priemonės įgyvendinimas Martinikai |
| --- | --- |

—

BPD 1 priemonės įgyvendinimas Martinikai

| — | Kredito suteikimas iš Europos socialinio fondo |
| --- | --- |

—

Kredito suteikimas iš Europos socialinio fondo

| — | EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymas pagalbai mokymui |
| --- | --- |

—

EB Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymas pagalbai mokymui

Tikslas: Mokymas

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 60 %

Biudžetas: Planuojamos metinės išlaidos: 4 385 508 EUR

Trukmė: Galutinė data: 2005 12 31

Kita informacija: Individuali pagalba

Sprendimo autentišką tekstą be konfidencialių duomenų galima rasti adresu:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/31

---

Pranešimas pagal EB sutarties 95 straipsnio 5 dalį

Prašymas leisti priimti nuo Bendrijos derinimo priemonės nuostatų nukrypstančius nacionalinius teisės aktus

(2005/C 324/08)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2005 m. rugsėjo 15 d. Kipro Respublika pranešė Komisijai apie įstatymo dėl prekybai genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) turinčiais arba iš jų pagamintais maisto produktais taikomų taisyklių projektą. |
| --- | --- |

1.

2005 m. rugsėjo 15 d. Kipro Respublika pranešė Komisijai apie įstatymo dėl prekybai genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) turinčiais arba iš jų pagamintais maisto produktais taikomų taisyklių projektą.

| 2. | Tame įstatymo projekte yra numatytas reikalavimas Kipro teritorijoje įsisteigusiems prekybos centrams genetiškai modifikuotus maisto produktus, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), išdėlioti specialiai tam skirtose lentynose atskirai nuo gentiškai nemodifikuotų maisto produktų. Už įstatymo nesilaikymą yra numatytos finansinės nuobaudos ir įkalinimo bausmės. |
| --- | --- |

2.

Tame įstatymo projekte yra numatytas reikalavimas Kipro teritorijoje įsisteigusiems prekybos centrams genetiškai modifikuotus maisto produktus, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), išdėlioti specialiai tam skirtose lentynose atskirai nuo gentiškai nemodifikuotų maisto produktų. Už įstatymo nesilaikymą yra numatytos finansinės nuobaudos ir įkalinimo bausmės.

| 3. | Kipro Respublika mano, kad atsižvelgdama į genetiškai modifikuoto maisto ir maisto produktų ženklinimą reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, ypač į Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir Reglamentą (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų atsekamumo ir ženklinimo, iš dalies pakeičiantį Direktyvą 2001/18/EB (2), o taip pat į EB sutarties 37, 95 straipsnius ir 152 straipsnio 4 dalies b punktą, sudarančius minėtų reglamentų teisinį pagrindą, pagal EB sutarties 95 straipsnio 5 dalį turėtų Komisijai pranešti apie minėtą įstatymo projektą . |
| --- | --- |

3.

Kipro Respublika mano, kad atsižvelgdama į genetiškai modifikuoto maisto ir maisto produktų ženklinimą reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, ypač į Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir Reglamentą (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų atsekamumo ir ženklinimo, iš dalies pakeičiantį Direktyvą 2001/18/EB (2), o taip pat į EB sutarties 37, 95 straipsnius ir 152 straipsnio 4 dalies b punktą, sudarančius minėtų reglamentų teisinį pagrindą, pagal EB sutarties 95 straipsnio 5 dalį turėtų Komisijai pranešti apie minėtą įstatymo projektą .

| 4. | EB sutarties 95 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad, jei Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors derinimo priemonę valstybė narė mano, kad dėl jos iškyla jai būdingų problemų ir todėl jai reikia priimti naujais moksliniais įrodymais pagrįstas nacionalines nuostatas, reglamentuojančias aplinkos ar darbo aplinkos apsaugą, apie numatytas nuostatas ir jų priėmimo motyvus ji praneša Komisijai. |
| --- | --- |

4.

EB sutarties 95 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad, jei Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors derinimo priemonę valstybė narė mano, kad dėl jos iškyla jai būdingų problemų ir todėl jai reikia priimti naujais moksliniais įrodymais pagrįstas nacionalines nuostatas, reglamentuojančias aplinkos ar darbo aplinkos apsaugą, apie numatytas nuostatas ir jų priėmimo motyvus ji praneša Komisijai.

| 5. | Pagal EB sutarties 95 straipsnio 6 dalį Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo datos patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, jei jos atitinka 95 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo vidaus rinkai veikti. |
| --- | --- |

5.

Pagal EB sutarties 95 straipsnio 6 dalį Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo datos patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, jei jos atitinka 95 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo vidaus rinkai veikti.

| 6. | Kipras savo prašymą grindžia poreikiu apsaugoti vartotojus. Anot jo, produktų, kuriuose yra GMO, išdėliojimas atskirose lentynose vartotojui leistų lengviau atpažinti ir atskirti įvairių rūšių produktus ir sąmoningai priimti sprendimą juos įsigyjant. |
| --- | --- |

6.

Kipras savo prašymą grindžia poreikiu apsaugoti vartotojus. Anot jo, produktų, kuriuose yra GMO, išdėliojimas atskirose lentynose vartotojui leistų lengviau atpažinti ir atskirti įvairių rūšių produktus ir sąmoningai priimti sprendimą juos įsigyjant.

| 7. | Komisijai gali būti teikiamos pastabos dėl Kipro Respublikos padaryto pranešimo. Į pastabas, pateiktas nuo šio pranešimo paskelbimo praėjus daugiau nei trisdešimčiai dienų, atsižvelgta nebus. |
| --- | --- |

7.

Komisijai gali būti teikiamos pastabos dėl Kipro Respublikos padaryto pranešimo. Į pastabas, pateiktas nuo šio pranešimo paskelbimo praėjus daugiau nei trisdešimčiai dienų, atsižvelgta nebus.

| 8. | Išsamesnės informacijos dėl Kipro Respublikos pateikto prašymo galima rasti adresu:





  Mr George Perdikis, MP |
| --- | --- |
| The House of Representatives, |
| CY-1402 Nicosia |
| Tel. (357 2) 240 72 42 |
| Faksas (357 2) 251 27 10 |
| El. paštas: gperdikes@parliament.cy |

8.

Išsamesnės informacijos dėl Kipro Respublikos pateikto prašymo galima rasti adresu:

Mr George Perdikis, MP

The House of Representatives,

CY-1402 Nicosia

Tel. (357 2) 240 72 42

Faksas (357 2) 251 27 10

El. paštas: gperdikes@parliament.cy

Kontaktinis asmuo Komisijoje:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale Santé et Protection des consommateurs |
| Mme Céline Valero, Unité A2 — affaires juridiques |
| Rue Belliard 232 5/25 |
| B-1040 Bruxelles |
| Tel. (32 2) 299 83 50 |
| Faksas: (32 2) 295 93 37 |
| El. paštas: celine.valero@cec.eu.int |

Commission européenne

Direction Générale Santé et Protection des consommateurs

Mme Céline Valero, Unité A2 — affaires juridiques

Rue Belliard 232 5/25

B-1040 Bruxelles

Tel. (32 2) 299 83 50

Faksas: (32 2) 295 93 37

El. paštas: celine.valero@cec.eu.int

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/33

---

Informacinė procedūra — Techniniai standartai

(2005/C 324/09)

(Tekstas svarbus EEE)

1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/34/EB, nustatanti informacijos apie techninius standartus ir reglamentus bei informacinės visuomenės paslaugas teikimo tvarką. (OL L 204, 1998 7 21, p. 37; OL L 217, 1998 8 5, p. 18).

Komisijos gauti pranešimai apie nacionalinių techninių standartų projektus

| Nuoroda (1) | Pavadinimas | Trijų mėnesių trukmės atidėjimo laikotarpio pabaiga (2) |
| --- | --- | --- |
| 2005/0634/HU | 2006 m. įstatymas Nr. ... „Dėl 1998 m. Genetinio modifikavimo technologijų įstatymo Nr. XXVII pataisos“ | 2006 2 15 |
| 2005/0637/HU | Žemės ūkio ir regionų vystymo ministro įsakymas Nr. .../2006 (...) FVM „Dėl genetiškai modifikuotų, tradiciškai ir ekologiškai užaugintų augalų bendros produkcijos“ | 2006 2 15 |
| 2005/0650/E | Karališkojo dekreto, kuriuo iš dalies pakeičiamas 2004 m. spalio 15 d. karališkasis dekretas (Nr. 2064), reglamentuojantis žuvies produktų pirminį pardavimą, projektas | 2006 2 23 |
| 2005/0651/E | Reglamentuota radijo ryšio sąsaja IR-15 dėl fiksuotos bevielės prieigos sistemų (LMDS/FWA), veikiančių 27,5 — 29,5 GHz dažnių ruože | 2006 2 24 |
| 2005/0652/F | Dekreto „Dėl saldumynų sudėtinių gaminių ir nevalgomųjų dalių, kurios yra sujungtos su saldumynu jo vartojimo metu“ projektas | (3) |
| 2005/0653/UK | 2006 m. Tabako gaminių ir akcizu apmokestintų prekių reglamentas (pataisa) | 2006 2 27 |
| 2005/0654/NL | Nyderlandų radijo ryšio sąsajos | 2006 3 2 |
| 2005/0655/NL | Reglamentas, kuriuo keičiamas reglamentas „Dėl prašymų išduoti leidimus naudoti dažnių sritį ir jų išdavimo“ | 2006 2 27 |
| 2005/0656/NL | Reglamentas, kuriuo iš dalies pakeičiamas reglamentas „Dėl dažnių srities naudojimo be leidimo“ | 2006 2 27 |
| 2005/0657/SI | Reglamento „Dėl radijo dažnių, kuriais galima naudotis be sprendimo dėl radijo dažnių paskyrimo“ papildymo reglamentas | 2006 2 27 |
| 2005/0658/SI | Reglamentas „Dėl matavimo prietaisų, kurie teisiškai reguliuojami pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/22/EB“ | v |
| 2005/0659/SI | Slovėnijos Respublikos reglamentas „Dėl automobilių kelių tunelių projektavimo techninių standartų ir sąlygų“ | 2006 2 27 |

Nuoroda (1)

Pavadinimas

Trijų mėnesių trukmės atidėjimo laikotarpio pabaiga (2)

2005/0634/HU

2006 m. įstatymas Nr. ... „Dėl 1998 m. Genetinio modifikavimo technologijų įstatymo Nr. XXVII pataisos“

2006 2 15

2005/0637/HU

Žemės ūkio ir regionų vystymo ministro įsakymas Nr. .../2006 (...) FVM „Dėl genetiškai modifikuotų, tradiciškai ir ekologiškai užaugintų augalų bendros produkcijos“

2006 2 15

2005/0650/E

Karališkojo dekreto, kuriuo iš dalies pakeičiamas 2004 m. spalio 15 d. karališkasis dekretas (Nr. 2064), reglamentuojantis žuvies produktų pirminį pardavimą, projektas

2006 2 23

2005/0651/E

Reglamentuota radijo ryšio sąsaja IR-15 dėl fiksuotos bevielės prieigos sistemų (LMDS/FWA), veikiančių 27,5 — 29,5 GHz dažnių ruože

2006 2 24

2005/0652/F

Dekreto „Dėl saldumynų sudėtinių gaminių ir nevalgomųjų dalių, kurios yra sujungtos su saldumynu jo vartojimo metu“ projektas

(3)

2005/0653/UK

2006 m. Tabako gaminių ir akcizu apmokestintų prekių reglamentas (pataisa)

2006 2 27

2005/0654/NL

Nyderlandų radijo ryšio sąsajos

2006 3 2

2005/0655/NL

Reglamentas, kuriuo keičiamas reglamentas „Dėl prašymų išduoti leidimus naudoti dažnių sritį ir jų išdavimo“

2006 2 27

2005/0656/NL

Reglamentas, kuriuo iš dalies pakeičiamas reglamentas „Dėl dažnių srities naudojimo be leidimo“

2006 2 27

2005/0657/SI

Reglamento „Dėl radijo dažnių, kuriais galima naudotis be sprendimo dėl radijo dažnių paskyrimo“ papildymo reglamentas

2006 2 27

2005/0658/SI

Reglamentas „Dėl matavimo prietaisų, kurie teisiškai reguliuojami pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/22/EB“

v

2005/0659/SI

Slovėnijos Respublikos reglamentas „Dėl automobilių kelių tunelių projektavimo techninių standartų ir sąlygų“

2006 2 27

Komisija atkreipia dėmesį į sprendimą, priimtą 1996 m. balandžio 30 d. byloje „CIA Security“ (C-194/94 – ECR I, p. 2201), kurioje Teisingumo teismas nustatė, kad Direktyvos 98/34/EB (anksčiau 83/189/EEB) 8 ir 9 straipsniai interpretuotini kaip reiškiantys, kad asmenys gali jais remtis nacionaliniuose teismuose, kurie turi atšaukti nacionalinio techninio standarto, apie kurį nebuvo informuota pagal šios Direktyvos reikalavimus, taikymą.

Šis sprendimas patvirtina Komisijos 1986 m. spalio 1 d. pranešimą (OL C 245, 1986 10 1, p. 4).

Todėl, pažeidus įsipareigojimą pranešti, draudžiama naudoti atitinkamus techninius standartus, ir to pasėkoje taikyti juos asmenims.

Norėdami gauti daugiau informacijos apie informavimo procedūrą, prašome rašyti šiuo adresu:

| Europos Komisija |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| el. paštas: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Europos Komisija

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

el. paštas: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Taip pat informacijos rasite svetainėje: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Norėdami gauti bet kokios tolimesnės informacijos apie šiuos pranešimus, prašome kreiptis į žemiau išvardintus nacionalinius skyrius:

NACIONALINIŲ SKYRIŲ, ATSAKINGŲ UŽ DIREKTYVOS 98/34/EB VADYBĄ, SĄRAŠAS

BELGIJA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II / 16 |
| B-1000 Bruxelles |
| P. Pascaline Descamps |
| Tel.: (32) 2 206 46 89 |
| Faksas: (32) 2 206 57 46 |
| El. paštas: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Bendrasis el. paštas: belnotif@mineco.fgov.be |
| Svetainė: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II / 16

B-1000 Bruxelles

P. Pascaline Descamps

Tel.: (32) 2 206 46 89

Faksas: (32) 2 206 57 46

El. paštas: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Bendrasis el. paštas: belnotif@mineco.fgov.be

Svetainė: http://www.mineco.fgov.be

ČEKIJOS RESPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Mr Miroslav Chloupek |
| Tel.: (420) 224 907 123 |
| Faksas: (420) 224 914 990 |
| El. paštas: chloupek@unmz.cz |
| Bendrasis el. paštas: eu9834@unmz.cz |
| Svetainė: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Mr Miroslav Chloupek

Tel.: (420) 224 907 123

Faksas: (420) 224 914 990

El. paštas: chloupek@unmz.cz

Bendrasis el. paštas: eu9834@unmz.cz

Svetainė: http://www.unmz.cz

DANIJA

| Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 Copenhagen Ø (arba DK-2100 Copenhagen OE) |
| Tel.: (45) 35 46 66 89 (tiesioginis) |
| Faksas: (45) 35 46 62 03 |
| El. paštas: P. Birgitte Spühler Hansen - bsh@ebst.dk |
| Bendrasis adresas informavimo pranešimams - noti@ebst.dk |
| Svetainė: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 Copenhagen Ø (arba DK-2100 Copenhagen OE)

Tel.: (45) 35 46 66 89 (tiesioginis)

Faksas: (45) 35 46 62 03

El. paštas: P. Birgitte Spühler Hansen - bsh@ebst.dk

Bendrasis adresas informavimo pranešimams - noti@ebst.dk

Svetainė: http://www.ebst.dk/Notifikationer

VOKIETIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 - 37 |
| D-10115 Berlin |
| P. Christina Jäckel |
| Tel.: (49) 30 2014 6353 |
| Faksas: (49) 30 2014 5379 |
| El. paštas: infonorm@bmwa.bund.de |
| Svetainė: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 - 37

D-10115 Berlin

P. Christina Jäckel

Tel.: (49) 30 2014 6353

Faksas: (49) 30 2014 5379

El. paštas: infonorm@bmwa.bund.de

Svetainė: http://www.bmwa.bund.de

ESTIJA

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| P. Karl Stern |
| Tel.: (372) 6 256 405 |
| Faksas: (372) 6 313 660 |
| El. paštas: karl.stern@mkm.ee |
| Bendrasis el. paštas: el.teavitamine@mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

P. Karl Stern

Tel.: (372) 6 256 405

Faksas: (372) 6 313 660

El. paštas: karl.stern@mkm.ee

Bendrasis el. paštas: el.teavitamine@mkm.ee

GRAIKIJA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Tel.: (30) 210 696 98 63 |
| Faksas: (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Tel.: (30) 210 696 98 63

Faksas: (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 ATHENS |
| Tel.: (30) 210 212 03 01 |
| Faksas: (30) 210 228 62 19 |
| El. paštas: 83189in@elot.gr |
| Svetainė: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 ATHENS

Tel.: (30) 210 212 03 01

Faksas: (30) 210 228 62 19

El. paštas: 83189in@elot.gr

Svetainė: http://www.elot.gr

ISPANIJA

| Ministerio de Asuntos Exteriores |
| --- |
| Secretaría de Estado de Asuntos Europeos |
| Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias |
| Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218 |
| E-28006 Madrid |
| P. Angel Silván Torregrosa |
| Tel.: (34) 91 379 83 32 |
| P. Esther Pérez Peláez |
| Technical Advisor |
| El. paštas: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34) 91 379 84 64 |
| Faksas: (34) 91 379 84 01 |
| Bendrasis el. paštas: d83-189@ue.mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores

Secretaría de Estado de Asuntos Europeos

Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias

Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218

E-28006 Madrid

P. Angel Silván Torregrosa

Tel.: (34) 91 379 83 32

P. Esther Pérez Peláez

Technical Advisor

El. paštas: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34) 91 379 84 64

Faksas: (34) 91 379 84 01

Bendrasis el. paštas: d83-189@ue.mae.es

PRANCŪZIJA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| P. Suzanne Piau |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Faksas: (33) 1 53 44 98 |
| El. paštas: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| P. Françoise Ouvrard |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 05 |
| Faksas: (33) 1 53 44 98 |
| El. paštas: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

P. Suzanne Piau

Tel.: (33) 1 53 44 97 04

Faksas: (33) 1 53 44 98

El. paštas: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

P. Françoise Ouvrard

Tel.: (33) 1 53 44 97 05

Faksas: (33) 1 53 44 98

El. paštas: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

AIRIJA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| P. Tony Losty |
| Tel.: (353) 1 807 38 80 |
| Faksas: (353) 1 807 38 38 |
| El. paštas: tony.losty@nsai.ie |
| Svetainė: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

P. Tony Losty

Tel.: (353) 1 807 38 80

Faksas: (353) 1 807 38 38

El. paštas: tony.losty@nsai.ie

Svetainė: http://www.nsai.ie

ITALIJA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 - Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| P. Vincenzo Correggia |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Faksas: (39) 06 47 88 78 05 |
| El. paštas: vincenzo.correggia@minindustria.it |
| P. Enrico Castiglioni |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Faksas: (39) 06 47 88 77 |
| El. paštas: enrico.castiglioni@minindustria.it |
| Bendrasis el. paštas: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Svetainė: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Dipartimento per le imprese

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 - Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

P. Vincenzo Correggia

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Faksas: (39) 06 47 88 78 05

El. paštas: vincenzo.correggia@minindustria.it

P. Enrico Castiglioni

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Faksas: (39) 06 47 88 77

El. paštas: enrico.castiglioni@minindustria.it

Bendrasis el. paštas: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Svetainė: http://www.minindustria.it

KIPRAS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357) 22 409313 arba (357) 22 375053 |
| Faksas: (357) 22 754103 87 68 |
| P. Antonis Ioannou |
| Tel.: (357) 22 409409 |
| Faksas: (357) 22 754103 |
| El. paštas: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| P. Thea Andreou |
| Tel.: (357) 22 409 404 |
| Faksas: (357) 22 754 103 |
| El. paštas: tandreou@cys.mcit.gov.cy |
| Bendrasis el. paštas: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Svetainė: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357) 22 409313 arba (357) 22 375053

Faksas: (357) 22 754103 87 68

P. Antonis Ioannou

Tel.: (357) 22 409409

Faksas: (357) 22 754103

El. paštas: aioannou@cys.mcit.gov.cy

P. Thea Andreou

Tel.: (357) 22 409 404

Faksas: (357) 22 754 103

El. paštas: tandreou@cys.mcit.gov.cy

Bendrasis el. paštas: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Svetainė: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Rīga |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Rīga

| Reinis Berzins |
| --- |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 7013230 |
| Faksas: (371) 7280882 |

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 7013230

Faksas: (371) 7280882

| Zanda Liekna |
| --- |
| Solvit Coordination Centre |
| Tel.: (371) 7013236 |
| Faksas: (371) 7280882 |
| El. paštas: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Bendrasis el. paštas: notification@em.gov.lv |

Zanda Liekna

Solvit Coordination Centre

Tel.: (371) 7013236

Faksas: (371) 7280882

El. paštas: zanda.liekna@em.gov.lv

Bendrasis el. paštas: notification@em.gov.lv

LIETUVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuškos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| P. Daiva Lesickienė |
| Tel.: (370) 5 2709347 |
| Faksas: (370) 5 2709367 |
| El. paštas: dir9834@lsd.lt |
| Svetainė: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuškos g. 30

LT-01100 Vilnius

P. Daiva Lesickienė

Tel.: (370) 5 2709347

Faksas: (370) 5 2709367

El. paštas: dir9834@lsd.lt

Svetainė: http://www.lsd.lt

LIUKSEMBURGAS

| SEE - Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve |
| B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| P. J.P. Hoffmann |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Faksas: (352) 22 25 24 |
| El. paštas: see.direction@eg.etat.lu |
| Svetainė: http://www.see.lu |

SEE - Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve

B.P. 10

L-2010 Luxembourg

P. J.P. Hoffmann

Tel.: (352) 46 97 46 1

Faksas: (352) 22 25 24

El. paštas: see.direction@eg.etat.lu

Svetainė: http://www.see.lu

VENGRIJA

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1055 |
| P. Zsolt Fazekas |
| El. paštas: fazekaszs@gkm.hu |
| Tel.: (36) 1 374 2873 |
| Faksas: (36) 1 473 1622 68 |
| El. paštas: notification@gkm.hu |
| Svetainė: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1055

P. Zsolt Fazekas

El. paštas: fazekaszs@gkm.hu

Tel.: (36) 1 374 2873

Faksas: (36) 1 473 1622 68

El. paštas: notification@gkm.hu

Svetainė: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 2124 2420 |
| Faksas: (356) 2124 2406 |
| P. Lorna Cachia |
| El. paštas: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Bendrasis el. paštas: notification@msa.org.mt |
| Svetainė: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 2124 2420

Faksas: (356) 2124 2406

P. Lorna Cachia

El. paštas: lorna.cachia@msa.org.mt

Bendrasis el. paštas: notification@msa.org.mt

Svetainė: http://www.msa.org.mt

NYDERLANDAI

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| P. Ebel van der Heide |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 34 |
| P. Hennie Boekema |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 35 |
| P. Tineke Elzer |
| Tel.: (31) 50 5 23 21 33 |
| Faksas: (31) 50 5 23 21 |
| Bendrasis el. paštas: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

P. Ebel van der Heide

Tel.: (31) 50 5 23 21 34

P. Hennie Boekema

Tel.: (31) 50 5 23 21 35

P. Tineke Elzer

Tel.: (31) 50 5 23 21 33

Faksas: (31) 50 5 23 21

Bendrasis el. paštas:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| P. Brigitte Wikgolm |
| Tel.: (43) 1 711 00 58 96 |
| Faksas: (43) 1 715 96 51 arba (43) 1 712 06 80 |
| El. paštas: not9834@bmwa.gv.at |
| Svetainė: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

P. Brigitte Wikgolm

Tel.: (43) 1 711 00 58 96

Faksas: (43) 1 715 96 51 arba (43) 1 712 06 80

El. paštas: not9834@bmwa.gv.at

Svetainė: http://www.bmwa.gv.at

LENKIJA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| P. Barbara Nieciak |
| Tel.: (48) 22 693 54 07 |
| Faksas: (48) 22 693 40 28 |
| El. paštas: barnie@mg.gov.pl |
| P. Agata Gągor |
| Tel.: (48) 22 693 56 90 |
| Bendrasis el. paštas: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

P. Barbara Nieciak

Tel.: (48) 22 693 54 07

Faksas: (48) 22 693 40 28

El. paštas: barnie@mg.gov.pl

P. Agata Gągor

Tel.: (48) 22 693 56 90

Bendrasis el. paštas: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALIJA

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| P. Cândida Pires |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 arba 81 00 |
| Faksas: (351) 21 294 82 23 |
| El. paštas: c.pires@mail.ipq.pt |
| Bendrasis el. paštas: not9834@mail.ipq.pt |
| Svetainė: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

P. Cândida Pires

Tel.: (351) 21 294 82 36 arba 81 00

Faksas: (351) 21 294 82 23

El. paštas: c.pires@mail.ipq.pt

Bendrasis el. paštas: not9834@mail.ipq.pt

Svetainė: http://www.ipq.pt

SLOVĖNIJA

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Tel.: (386) 1 478 3041 |
| Faksas: (386) 1 478 3098 |
| El. paštas: contact@sist.si |
| P. Vesna Stražišar |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Tel.: (386) 1 478 3041

Faksas: (386) 1 478 3098

El. paštas: contact@sist.si

P. Vesna Stražišar

SLOVAKIJA

| P. Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421) 2 5249 3521 |
| Faksas: (421) 2 5249 1050 68 |
| El. paštas: steinlova@normoff.gov.sk |

P. Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421) 2 5249 3521

Faksas: (421) 2 5249 1050 68

El. paštas: steinlova@normoff.gov.sk

SUOMIJA

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adresas lankytojams: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00170 Helsinki |
| ir |
| Ratakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Pašto adresas: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| P. Tuomas Mikkola |
| Tel.: (358) 9 5786 32 65 |
| Faksas: (358) 9 1606 46 22 |
| El. paštas: tuomas.mikkola@ktm.fi |
| P. Katri Amper |
| Bendrasis el. paštas: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Svetainė: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adresas lankytojams:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00170 Helsinki

ir

Ratakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Pašto adresas:

PO Box 32

FIN-00023 Government

P. Tuomas Mikkola

Tel.: (358) 9 5786 32 65

Faksas: (358) 9 1606 46 22

El. paštas: tuomas.mikkola@ktm.fi

P. Katri Amper

Bendrasis el. paštas: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Svetainė: http://www.ktm.fi

ŠVEDIJA

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| P. Kerstin Carlsson |
| Tel.: (46) 86 90 48 82 arba (48) 86 90 48 00 |
| Faksas: (46) 8 690 48 40 arba (46) 83 06 759 |
| El. paštas: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Bendrasis el. paštas: 9834@kommers.se |
| Svetainė: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

P. Kerstin Carlsson

Tel.: (46) 86 90 48 82 arba (48) 86 90 48 00

Faksas: (46) 8 690 48 40 arba (46) 83 06 759

El. paštas: kerstin.carlsson@kommers.se

Bendrasis el. paštas: 9834@kommers.se

Svetainė: http://www.kommers.se

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| P. Philip Plumb |
| Tel.: (44) 2072151488 |
| Faksas: (44) 2072151529 212 87 68 |
| El. paštas: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Bendrasis el. paštas: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Svetainė: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

P. Philip Plumb

Tel.: (44) 2072151488

Faksas: (44) 2072151529 212 87 68

El. paštas: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Bendrasis el. paštas: 9834@dti.gsi.gov.uk

Svetainė: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA - ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| P. Adinda Batsleer |
| Tel.: (32) 2 286 18 61 |
| Faksas: (32) 2 286 18 00 |
| El. paštas: aba@eftasurv.int |
| P. Tuija Ristiluoma |
| Tel.: (32) 2 286 18 71 |
| Faksas: (32) 2 286 18 00 |
| El. paštas: tri@eftasurv.int |
| Bendrasis el. paštas: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Svetainė: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

P. Adinda Batsleer

Tel.: (32) 2 286 18 61

Faksas: (32) 2 286 18 00

El. paštas: aba@eftasurv.int

P. Tuija Ristiluoma

Tel.: (32) 2 286 18 71

Faksas: (32) 2 286 18 00

El. paštas: tri@eftasurv.int

Bendrasis el. paštas: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Svetainė: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| P. Kathleen Byrne |
| Tel.: (32) 2 286 17 49 |
| Faksas: (32) 2 286 17 42 |
| El. paštas: kathleen.byrne@efta.int |
| Bendrasis el. paštas: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Svetainė: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

P. Kathleen Byrne

Tel.: (32) 2 286 17 49

Faksas: (32) 2 286 17 42

El. paštas: kathleen.byrne@efta.int

Bendrasis el. paštas: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Svetainė: http://www.efta.int

TURKIJA

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| 06510 |
| Emek - Ankara |
| P. Mehmet Comert |
| Tel.: (90) 312 212 58 98 |
| Faksas: (90) 312 212 87 68 |
| El. paštas: comertm@dtm.gov.tr |
| Svetainė: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

06510

Emek - Ankara

P. Mehmet Comert

Tel.: (90) 312 212 58 98

Faksas: (90) 312 212 87 68

El. paštas: comertm@dtm.gov.tr

Svetainė: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Metai — registracijos numeris — valstybė narė.

(2)  Laikotarpis, per kurį projektas negali būti priimtas.

(3)  Nėra atidėjimo laikotarpio, kol Komisija priima skubaus priėmimo priežastis, kuriomis remiasi pranešanti valstybė narė.

(4)  Nėra atidėjimo laikotarpio, nes priemonės apima technines specifikacijas ar kitus reikalavimus ar standartus, susijusius su fiskalinėmis ir finansinėmis priemonėmis, nurodytomis Direktyvos 98/34/EB 1 straipsnio 11 dalies antros pastraipos trečioje įtraukoje.

(5)  Informacinė procedūra pabaigta.

---

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/39

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(2005/C 324/10)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2005 m. gruodžio 12 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė Santander Consumer Finance, S.A. (toliau — SCF, Ispanija), priklausanti įmonėms Grupo Santander ir Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. (toliau — SAG GEST, Portugalija), kurią kontroliuoja įmonė SGC-SGPS, S.A., įsigydamos naujos įmonės akcijų, įgyja įmonių Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (toliau — Multirent, Portugalija), SAG International Finance Company Limited (toliau — SAG IFC, Airija) ir visos įmonės HBF Auto-Renting, S.A. veiklos (toliau — HBF, Ispanija) bendrą kontrolę, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte. |
| --- | --- |

1.

2005 m. gruodžio 12 d. Komisija gavo pranešimą apie pasiūlytą koncentraciją pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį, kurios metu įmonė Santander Consumer Finance, S.A. (toliau — SCF, Ispanija), priklausanti įmonėms Grupo Santander ir Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. (toliau — SAG GEST, Portugalija), kurią kontroliuoja įmonė SGC-SGPS, S.A., įsigydamos naujos įmonės akcijų, įgyja įmonių Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (toliau — Multirent, Portugalija), SAG International Finance Company Limited (toliau — SAG IFC, Airija) ir visos įmonės HBF Auto-Renting, S.A. veiklos (toliau — HBF, Ispanija) bendrą kontrolę, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte.

| 2. | Atitinkamų įmonių veikla yra ši:






  — | SCF: finansinės paslaugos daugiausia Ispanijoje; |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių veikla yra ši:

—

SCF: finansinės paslaugos daugiausia Ispanijoje;

| — | SAG GEST: didmeninė prekyba automobiliais ir finansinės paslaugos Portugalijoje; |
| --- | --- |

—

SAG GEST: didmeninė prekyba automobiliais ir finansinės paslaugos Portugalijoje;

| — | Multirent: viso automobilių nuomos valdymo paslaugos Portugalijoje; |
| --- | --- |

—

Multirent: viso automobilių nuomos valdymo paslaugos Portugalijoje;

| — | SAG IFC: įmonės Multirent debitorinių įsiskolinimų įsigijimas; |
| --- | --- |

—

SAG IFC: įmonės Multirent debitorinių įsiskolinimų įsigijimas;

| — | HBF: viso automobilių nuomos valdymo paslaugos Ispanijoje. |
| --- | --- |

—

HBF: viso automobilių nuomos valdymo paslaugos Ispanijoje.

| 3. | Atsižvelgdama į pirminį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Atsižvelgiant į Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į pirminį tyrimą, Komisija laikosi nuomonės, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Tačiau ji pasilieka teisę pati priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Atsižvelgiant į Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.
  Pastabas Komisijai būtina pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Pastabas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV šiuo adresu:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la Concurrence, |
| Greffe Fusions |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Komisija prašo suinteresuotąsias trečiąsias šalis jai pateikti galimas pastabas dėl pasiūlytos operacijos.

Pastabas Komisijai būtina pateikti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos. Pastabas Komisijai galima siųsti faksu ((32 2) 296 43 01, 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV šiuo adresu:

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence,

Greffe Fusions

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

III Pranešimai

Komisija

| 21.12.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 324/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 324/40

---

DAPHNE II PROGRAMA (2004-2008)

kovai su smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris ir jo prevencijai bei nukentėjusiųjų ir rizikos grupėms priklausančių asmenų apsaugai

Kvietimas teikti paraiškas konkretiems bendrai finansuojamiems projektams 2006 m.

(Panaikina ir pakeičia 2005/C 320/09)

(2005/C 324/11)

Skelbiamas kvietimas teikti paraiškas dalyvauti Daphne II programoje. Prioritetus, visą kvietimo tekstą, paraiškos formas ir gaires galima rasti Daphne tinklavietėje:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/funding/daphne/funding_daphne_en.htm

Siekiant padėti pareiškėjams parengti pasiūlymus, buvo sukurta pagalbos tarnyba. Į ją galima kreiptis e. paštu:
  daphne-helpdesk@transtec.be

Užpildyta paraiškos forma ir visi jos priedai (4 popierinės kopijos + viena elektroninė kopija diskelyje arba CD-ROM) turi būti išsiųsti Komisijai iki 2006 m. vasario 10 d. šiuo adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General Justice, Freedom and Security (Unit C.4) |
| Office LX 46 02/155 |
| B-1049 Bruxelles |

European Commission

Directorate General Justice, Freedom and Security (Unit C.4)

Office LX 46 02/155

B-1049 Bruxelles

Ant voko turi būti užrašyta: APPLICATION UNDER THE DAPHNE II PROGRAMME

---