# Eiropas Savienības C 13/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 13 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 18. janvāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 13

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 18. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2006/C 013/1 | Atzinums Nr. 10/2005 par projektu Padomes Regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam | 1 |
| 2006/C 013/2 | Atzinums Nr. 11/2005 par projektu Komisijas Regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam | 9 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2006/C 013/1

Atzinums Nr. 10/2005 par projektu Padomes Regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam

Euratom

1

2006/C 013/2

Atzinums Nr. 11/2005 par projektu Komisijas Regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam

Euratom

Euratom

9

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 18.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/1

---

ATZINUMS Nr. 10/2005

par projektu Padomes Regulai, ar ko groza 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 13/01)

SATURS

IEVADS

FINANŠU NOTEIKUMU STABILITĀTE UN ATBILSTĪBA

BUDŽETA PRINCIPI

Gada pārskata princips

Universāluma princips

Specifikācijas princips

Pārredzamības princips

BUDŽETA IZVEIDE UN UZBŪVE

BUDŽETA IZPILDE

Budžeta izpildes metodes

Grāmatveža loma: pārskatu ticamība

Finanšu dalībnieku pienākumi

Starpiestāžu sadarbība

PUBLISKAIS IEPIRKUMS

Izslēgšanas gadījumi

Ekspertu iecelšana

Starpiestāžu sadarbība

DOTĀCIJAS

Bezpeļņas princips

Neuzkrāšanas princips

Publiskā iepirkuma līgumi

SECINĀJUMI

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 248. panta 4. punktu un 279. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 160.c panta 4. punktu un 183. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam (1), un jo īpaši tās 184. pantu, kas paredz Regulas pārskatīšanu reizi trijos gados,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2),

ņemot vērā Padomes 2005. gada 15. jūlija lūgumu sniegt Revīzijas palātas atzinumu par iepriekš minēto priekšlikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Ievads

| 1. | Komisijas iesniegtā priekšlikuma mērķis ir:






  — | uzlabot noteikumu darbības efektivitāti un pārredzamību, |
| --- | --- | --- |

1.

Komisijas iesniegtā priekšlikuma mērķis ir:

—

uzlabot noteikumu darbības efektivitāti un pārredzamību,

| — | vienkāršot noteikumus un prasības līgumiem un dotācijām proporcionāli to izmaksām un riskiem, |
| --- | --- |

—

vienkāršot noteikumus un prasības līgumiem un dotācijām proporcionāli to izmaksām un riskiem,

| — | skaidrot un vienkāršot noteikumus, kas regulē dažādas pārvaldības metodes. |
| --- | --- |

—

skaidrot un vienkāršot noteikumus, kas regulē dažādas pārvaldības metodes.

| 2. | Paskaidrojuma rakstā Komisija paziņoja, ka, tā kā Finanšu regula ir galvenais tiesību akts budžeta izpildē, tās mērķi ir jāsasniedz, nodrošinot noteikumu un jo īpaši Finanšu regulas pamatprincipu, koncepciju un uzbūves nemainību (3). |
| --- | --- |

2.

Paskaidrojuma rakstā Komisija paziņoja, ka, tā kā Finanšu regula ir galvenais tiesību akts budžeta izpildē, tās mērķi ir jāsasniedz, nodrošinot noteikumu un jo īpaši Finanšu regulas pamatprincipu, koncepciju un uzbūves nemainību (3).

| 3. | Šādā nolūkā konkrētajā priekšlikumā ir noteikti šādi kritēriji:






  — | veikt izmaiņas tiesību aktos tikai tad, ja nav cita alternatīva risinājuma konkrētajām problēmām, |
| --- | --- | --- |

3.

Šādā nolūkā konkrētajā priekšlikumā ir noteikti šādi kritēriji:

—

veikt izmaiņas tiesību aktos tikai tad, ja nav cita alternatīva risinājuma konkrētajām problēmām,

| — | nepieņemt jebkura veida priekšlikumu par grozījumiem, kas varētu apstrīdēt Komisijas reformas pamatelementus, |
| --- | --- |

—

nepieņemt jebkura veida priekšlikumu par grozījumiem, kas varētu apstrīdēt Komisijas reformas pamatelementus,

| — | maksimāli ierobežot jebkuras atkāpes no budžeta principiem, |
| --- | --- |

—

maksimāli ierobežot jebkuras atkāpes no budžeta principiem,

| — | ņemt vērā grozījumus, kas izriet no jaunajām nozaru regulām laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemt vērā grozījumus, kas izriet no jaunajām nozaru regulām laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam,

| — | pamatot izmaiņas tiesību aktos saistībā ar:






  — | Komisijas pienākumu pildīt budžetu un sasniegt nospraustos politikas mērķus, |
| --- | --- | --- |

—

pamatot izmaiņas tiesību aktos saistībā ar:

—

Komisijas pienākumu pildīt budžetu un sasniegt nospraustos politikas mērķus,

| — | racionālas finanšu pārvaldības prasībām, |
| --- | --- |

—

racionālas finanšu pārvaldības prasībām,

| — | ES finansiālo interešu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ES finansiālo interešu aizsardzību,

| — | vajadzību īstermiņā saņemt pozitīvu ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

—

vajadzību īstermiņā saņemt pozitīvu ticamības deklarāciju.

| 4. | Palāta ir izskatījusi Komisijas iesniegto regulas projektu, ņemot vērā iepriekš minētos principus, mērķus un kritērijus. Tā uzskata, ka pozitīvas Ticamības deklarācijas saņemšana nav būtisks kritērijs finanšu noteikumu pārskatīšanai, bet Kopienas finanšu pārvaldības uzlabošanai gan ir jābūt kritērijam, kas noteiktu, kāda veida izmaiņas ir vajadzīgas Finanšu regulā. |
| --- | --- |

4.

Palāta ir izskatījusi Komisijas iesniegto regulas projektu, ņemot vērā iepriekš minētos principus, mērķus un kritērijus. Tā uzskata, ka pozitīvas Ticamības deklarācijas saņemšana nav būtisks kritērijs finanšu noteikumu pārskatīšanai, bet Kopienas finanšu pārvaldības uzlabošanai gan ir jābūt kritērijam, kas noteiktu, kāda veida izmaiņas ir vajadzīgas Finanšu regulā.

| 5. | Palāta uzskata, ka daudzās jomās ierosinātās korekcijas un izmaiņas ir būtisks solis vienkāršošanas un elastīguma virzienā, kas vajadzīgs efektīvas finanšu pārvaldības nodrošināšanai. Tomēr turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ principi un kritēriji, kuri būtu jāņem vērā šo izmaiņu veikšanā, ne vienmēr tika ievēroti, kā arī nospraustie mērķi netika pilnībā sasniegti. |
| --- | --- |

5.

Palāta uzskata, ka daudzās jomās ierosinātās korekcijas un izmaiņas ir būtisks solis vienkāršošanas un elastīguma virzienā, kas vajadzīgs efektīvas finanšu pārvaldības nodrošināšanai. Tomēr turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ principi un kritēriji, kuri būtu jāņem vērā šo izmaiņu veikšanā, ne vienmēr tika ievēroti, kā arī nospraustie mērķi netika pilnībā sasniegti.

| 6. | Tā rezultātā daži no Komisijas ierosinātajiem grozījumiem nav pamatoti, un pastāv risks, ka tie sarežģīs pārvaldību. No otras puses ierosinātā pārskatīšana nedod risinājumu atsevišķām pārvaldības vajadzībām, kā tas ir norādīts 21., 26., 29., 30., 32. un 39. punktā. |
| --- | --- |

6.

Tā rezultātā daži no Komisijas ierosinātajiem grozījumiem nav pamatoti, un pastāv risks, ka tie sarežģīs pārvaldību. No otras puses ierosinātā pārskatīšana nedod risinājumu atsevišķām pārvaldības vajadzībām, kā tas ir norādīts 21., 26., 29., 30., 32. un 39. punktā.

Finanšu noteikumu stabilitāte un atbilstība

| 7. | Iepriekšējā Finanšu regula tika atkārtoti grozīta, padarot to nesaskanīgu, kā Palāta to norādīja savā Atzinumā Nr. 4/97 (4). Jo īpaši Palāta izteica kritiku (5) par jautājumiem saistībā ar redakcijas vispārēju nekonsekvenci un:






  — | fragmentāru izmaiņu ieviešanu, lai risinātu konkrētas problēmas, |
| --- | --- | --- |

7.

Iepriekšējā Finanšu regula tika atkārtoti grozīta, padarot to nesaskanīgu, kā Palāta to norādīja savā Atzinumā Nr. 4/97 (4). Jo īpaši Palāta izteica kritiku (5) par jautājumiem saistībā ar redakcijas vispārēju nekonsekvenci un:

—

fragmentāru izmaiņu ieviešanu, lai risinātu konkrētas problēmas,

| — | vairāku režīmu un daudzu atkāpju līdzpastāvēšanu, |
| --- | --- |

—

vairāku režīmu un daudzu atkāpju līdzpastāvēšanu,

| — | kā arī to, ka atsevišķi finanšu pamatnoteikumi bija ietverti regulās, kas attiecas uz konkrētu politiku, pasākumiem vai programmām, bet tie nebija ietverti Finanšu regulā un dažkārt nebija saskaņā ar to. |
| --- | --- |

—

kā arī to, ka atsevišķi finanšu pamatnoteikumi bija ietverti regulās, kas attiecas uz konkrētu politiku, pasākumiem vai programmām, bet tie nebija ietverti Finanšu regulā un dažkārt nebija saskaņā ar to.

Ņemot vērā Atzinumu un konstatētās nepilnības, 1998. gadā Komisija uzsāka pārskatīšanas procedūru, kuras rezultātā pēc lielas starpiestāžu sagatavošanās un diskusijām 2002. gadā tika pieņemta pašreizējā Finanšu regula.

| 8. | Komisija ir atzinusi, ka daži aspekti pašreizējā Finanšu regulā (iekšējās kontroles standarti, budžeta plānošana un pārvaldība pa darbības jomām), kas ir šīs iestādes uzsāktās finanšu pārvaldības reformas daļa, nav pilnībā īstenoti un papildu pūles vēl jāpieliek, lai tie darbotos efektīvi (6). Turklāt citas iestādes tikai nesen ir ieviesušas dažus no šīs regulas elementiem. |
| --- | --- |

8.

Komisija ir atzinusi, ka daži aspekti pašreizējā Finanšu regulā (iekšējās kontroles standarti, budžeta plānošana un pārvaldība pa darbības jomām), kas ir šīs iestādes uzsāktās finanšu pārvaldības reformas daļa, nav pilnībā īstenoti un papildu pūles vēl jāpieliek, lai tie darbotos efektīvi (6). Turklāt citas iestādes tikai nesen ir ieviesušas dažus no šīs regulas elementiem.

| 9. | Šajā kontekstā priekšlikumam pievienotajā paskaidrojuma rakstā ir izklāstīti pārskatīšanas pamatprincipi, lai nodrošinātu noteikumu un jo īpaši Finanšu regulas 2. pantā izklāstīto budžeta principu (7) stabilitāti. |
| --- | --- |

9.

Šajā kontekstā priekšlikumam pievienotajā paskaidrojuma rakstā ir izklāstīti pārskatīšanas pamatprincipi, lai nodrošinātu noteikumu un jo īpaši Finanšu regulas 2. pantā izklāstīto budžeta principu (7) stabilitāti.

| 10. | Tomēr papildus redakcionālām izmaiņām pārskatīšanas projektā ir priekšlikumi grozīt 74 pantus — 40 % no pašreizējā pantu skaita -, ietekmējot gandrīz visas regulas sadaļas. Tādēļ Komisijas priekšlikums ir vērtējams kā būtiska Finanšu regulas pārformulēšana. |
| --- | --- |

10.

Tomēr papildus redakcionālām izmaiņām pārskatīšanas projektā ir priekšlikumi grozīt 74 pantus — 40 % no pašreizējā pantu skaita -, ietekmējot gandrīz visas regulas sadaļas. Tādēļ Komisijas priekšlikums ir vērtējams kā būtiska Finanšu regulas pārformulēšana.

| 11. | Turklāt papildus pašreizējai Finanšu regulas pārskatīšanai 2005. gadā ir iesniegti vai izsludināti trīs priekšlikumi par grozījumiem Finanšu regulas īstenošanas kārtībā. |
| --- | --- |

11.

Turklāt papildus pašreizējai Finanšu regulas pārskatīšanai 2005. gadā ir iesniegti vai izsludināti trīs priekšlikumi par grozījumiem Finanšu regulas īstenošanas kārtībā.

| 12. | Dažus no ierosinātajiem grozījumiem iesniedza pēc Komisijas nodaļu lūguma, lai vienkāršotu budžeta pārvaldību. Tomēr pastāv risks, ka, ieviešot izņēmumus un atkāpes, jo īpaši saistībā ar lauksaimniecību un pētniecību, tiks sarežģīta pārvaldība. Pārējie ierosinājumi ir iesniegti saistībā ar izmaiņām attiecīgās nozares tiesību aktos vai saistībā ar priekšlikumiem Komisijas likumdošanas iniciatīvām laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam (jo īpaši saistībā ar Kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un pētniecību). |
| --- | --- |

12.

Dažus no ierosinātajiem grozījumiem iesniedza pēc Komisijas nodaļu lūguma, lai vienkāršotu budžeta pārvaldību. Tomēr pastāv risks, ka, ieviešot izņēmumus un atkāpes, jo īpaši saistībā ar lauksaimniecību un pētniecību, tiks sarežģīta pārvaldība. Pārējie ierosinājumi ir iesniegti saistībā ar izmaiņām attiecīgās nozares tiesību aktos vai saistībā ar priekšlikumiem Komisijas likumdošanas iniciatīvām laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam (jo īpaši saistībā ar Kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un pētniecību).

| 13. | Ņemot vērā šos apstākļus, Palāta uzskata, ka daži Komisijas izklāstītie principi un kritēriji (noteikumu stabilitāte, izmaiņas tiesību aktos tikai svarīgos gadījumos, kad nav iespējams citāds risinājums, maksimāli ierobežojot atkāpes no budžeta principiem) nav ievēroti, tādējādi sarežģījot finanšu pārvaldību, pirms tiek īstenotas nozīmīgās izmaiņas, kas ieviestas ar pašreizējo Finanšu regulu. |
| --- | --- |

13.

Ņemot vērā šos apstākļus, Palāta uzskata, ka daži Komisijas izklāstītie principi un kritēriji (noteikumu stabilitāte, izmaiņas tiesību aktos tikai svarīgos gadījumos, kad nav iespējams citāds risinājums, maksimāli ierobežojot atkāpes no budžeta principiem) nav ievēroti, tādējādi sarežģījot finanšu pārvaldību, pirms tiek īstenotas nozīmīgās izmaiņas, kas ieviestas ar pašreizējo Finanšu regulu.

| 14. | Lai gan Finanšu regulas 184. pants paredz, ka Finanšu regulu pārskata reizi trijos gados, izmaiņu veikšana ir cik vien iespējams jāierobežo, lai nodrošinātu finanšu noteikumu stabilitāti. |
| --- | --- |

14.

Lai gan Finanšu regulas 184. pants paredz, ka Finanšu regulu pārskata reizi trijos gados, izmaiņu veikšana ir cik vien iespējams jāierobežo, lai nodrošinātu finanšu noteikumu stabilitāti.

| 15. | Savā atzinumā Palāta uzmanību pievērš Kopīgo noteikumu I-VI sadaļai, jo ierosinātie grozījumi Regulas pirmās daļas (“Kopīgi noteikumi”) VII sadaļā “Pārskatu un uzskaites izveide” un trešā daļa (“Pārejas un nobeiguma noteikumi”) lielākoties ir tehniska rakstura un ietver noteikumu atjaunināšanu, ņemot vērā grāmatvedības izmaiņas, kas stājušās spēkā kopš 2005. gada 1. janvāra. Turklāt ierosinātie grozījumi otrajā daļā (“Īpaši noteikumi”) jo īpaši ietekmē Kopīgo noteikumu II sadaļā izklāstītos budžeta principus. |
| --- | --- |

15.

Savā atzinumā Palāta uzmanību pievērš Kopīgo noteikumu I-VI sadaļai, jo ierosinātie grozījumi Regulas pirmās daļas (“Kopīgi noteikumi”) VII sadaļā “Pārskatu un uzskaites izveide” un trešā daļa (“Pārejas un nobeiguma noteikumi”) lielākoties ir tehniska rakstura un ietver noteikumu atjaunināšanu, ņemot vērā grāmatvedības izmaiņas, kas stājušās spēkā kopš 2005. gada 1. janvāra. Turklāt ierosinātie grozījumi otrajā daļā (“Īpaši noteikumi”) jo īpaši ietekmē Kopīgo noteikumu II sadaļā izklāstītos budžeta principus.

Budžeta principi

| 16. | Palāta abos atzinumos Nr. 4/97 un 2/2001 (8) par Finanšu regulu ieteica stingrāk piemērot budžeta principus un maksimāli ierobežot izņēmuma gadījumu skaitu. Komisija pieņēma šos ieteikumus par pamatprincipu pašreizējai Finanšu regulas pārskatīšanai. |
| --- | --- |

16.

Palāta abos atzinumos Nr. 4/97 un 2/2001 (8) par Finanšu regulu ieteica stingrāk piemērot budžeta principus un maksimāli ierobežot izņēmuma gadījumu skaitu. Komisija pieņēma šos ieteikumus par pamatprincipu pašreizējai Finanšu regulas pārskatīšanai.

| 17. | Taču ierosinātās izmaiņas ietekmē:






  — | budžeta vienotības principu (5.a pants: procenti no priekšfinansējuma), |
| --- | --- | --- |

17.

Taču ierosinātās izmaiņas ietekmē:

—

budžeta vienotības principu (5.a pants: procenti no priekšfinansējuma),

| — | gada pārskata principu (149. pants: ELGF (9) nediferencēto apropriāciju pārnešana; 160.a pants: atkārtota pieejamo apropriāciju izmantošana pētniecībai; 12. un 150. pants: avansa izdevumu saistības humānajai palīdzībai un ELGF), |
| --- | --- |

—

gada pārskata principu (149. pants: ELGF (9) nediferencēto apropriāciju pārnešana; 160.a pants: atkārtota pieejamo apropriāciju izmantošana pētniecībai; 12. un 150. pants: avansa izdevumu saistības humānajai palīdzībai un ELGF),

| — | universāluma principu (18. pants: līdzekļu paredzēšana no dalībvalstu iemaksām ārējā atbalsta programmām un no iekārtu pārdošanas), |
| --- | --- |

—

universāluma principu (18. pants: līdzekļu paredzēšana no dalībvalstu iemaksām ārējā atbalsta programmām un no iekārtu pārdošanas),

| — | specifikācijas principu (23. pants: pārnesumi no “uzkrājumu” sadaļām; administratīvo apropriāciju pārnešana; paziņošanas kārtība; 26., 45. un 46. pants: pielāgojumi saistībā ar to rezervju atcelšanu, kas attiecas uz aizdevumiem un aizdevumu garantijām trešām valstīm), |
| --- | --- |

—

specifikācijas principu (23. pants: pārnesumi no “uzkrājumu” sadaļām; administratīvo apropriāciju pārnešana; paziņošanas kārtība; 26., 45. un 46. pants: pielāgojumi saistībā ar to rezervju atcelšanu, kas attiecas uz aizdevumiem un aizdevumu garantijām trešām valstīm),

| — | pārredzamības principu (29. pants): budžeta publicēšanas termiņa pagarināšana. |
| --- | --- |

—

pārredzamības principu (29. pants): budžeta publicēšanas termiņa pagarināšana.

| 18. | Lai gan dažas izmaiņas ir veiktas, lai vienkāršotu budžeta apropriāciju
pārvaldību un ieviestu precizējumus, kas ir pamatojami, ņemot vērā īpašos apstākļus (t. i., budžeta vienotības princips: procenti no priekšfinansējuma; gada pārskata princips: avansa saistības humāno krīžu risināšanai), vajadzība pēc citiem izņēmumiem ne vienmēr ir pamatota. Šie jautājumi ir apspriesti šeit turpmāk. |
| --- | --- |

18.

Lai gan dažas izmaiņas ir veiktas, lai vienkāršotu budžeta apropriāciju
pārvaldību un ieviestu precizējumus, kas ir pamatojami, ņemot vērā īpašos apstākļus (t. i., budžeta vienotības princips: procenti no priekšfinansējuma; gada pārskata princips: avansa saistības humāno krīžu risināšanai), vajadzība pēc citiem izņēmumiem ne vienmēr ir pamatota. Šie jautājumi ir apspriesti šeit turpmāk.

Gada pārskata princips

| 19. | Atzinumā Nr. 2/2001 (10) Palāta izteicās, ka apropriāciju pārnešana nav vēlama diferencētu apropriāciju sistēmā, jo tās finansiālā ietekme bija maznozīmīga un tā lieki sarežģīja pārvaldības sistēmas. Ņemot vērā finanšu disciplīnas pasākumu apstiprināšanu tiešiem maksājumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku (11), Komisija ierosina, ka apropriāciju pārnešanu varētu attiecināt arī uz nediferenciētām apropriācijām (149. pants). Šis izņēmums nav pamatots, jo attiecīgās līdzekļu summas ir nelielas un tādēļ tās var viegli iekļaut nākamā finanšu gada budžetā. |
| --- | --- |

19.

Atzinumā Nr. 2/2001 (10) Palāta izteicās, ka apropriāciju pārnešana nav vēlama diferencētu apropriāciju sistēmā, jo tās finansiālā ietekme bija maznozīmīga un tā lieki sarežģīja pārvaldības sistēmas. Ņemot vērā finanšu disciplīnas pasākumu apstiprināšanu tiešiem maksājumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku (11), Komisija ierosina, ka apropriāciju pārnešanu varētu attiecināt arī uz nediferenciētām apropriācijām (149. pants). Šis izņēmums nav pamatots, jo attiecīgās līdzekļu summas ir nelielas un tādēļ tās var viegli iekļaut nākamā finanšu gada budžetā.

| 20. | Palāta arī izteica savu noraidošo attieksmi pret atkārtotu atcelto apropriāciju izmantošanu (12). Tā uzskatīja, ka šāds izņēmums no vispārīgā noteikuma bija nevajadzīgs, jo jebkuru vajadzību pēc apropriācijām var atrisināt ar jaunu apropriāciju piešķiršanu. Priekšlikums mazina iespēju atkāroti darīt pieejamas apropriācijas struktūrfondu gadījumā, taču paver šādas iespējas pētniecības gadījumā (160.a pants). Palāta uzskata, ka šāda veida izņēmumi nav pamatoti, jo pašreizējos noteikumos jau paredzētie budžeta grozījumi un pārvaldības mehānismi ir pietiekami, lai risinātu visas iespējamās vajadzības. |
| --- | --- |

20.

Palāta arī izteica savu noraidošo attieksmi pret atkārtotu atcelto apropriāciju izmantošanu (12). Tā uzskatīja, ka šāds izņēmums no vispārīgā noteikuma bija nevajadzīgs, jo jebkuru vajadzību pēc apropriācijām var atrisināt ar jaunu apropriāciju piešķiršanu. Priekšlikums mazina iespēju atkāroti darīt pieejamas apropriācijas struktūrfondu gadījumā, taču paver šādas iespējas pētniecības gadījumā (160.a pants). Palāta uzskata, ka šāda veida izņēmumi nav pamatoti, jo pašreizējos noteikumos jau paredzētie budžeta grozījumi un pārvaldības mehānismi ir pietiekami, lai risinātu visas iespējamās vajadzības.

Universāluma princips

| 21. | Nav iesniegti priekšlikumi par grozījumiem, kas ļautu risināt zināmas problēmas celtniecības politikā. Pretēji Finanšu regulas 7. pantā izklāstītajam principam saistību apropriācijas darījumiem saistībā ar ēku iegādi vai celtniecību pilnībā nesedz uzņemtās juridiskās saistības, jo administratīvās apropriācijas ir nediferencētas apropriācijas saskaņā ar šīs pašas regulas 179. pantu. Tādēļ Palāta atkārtoti uzsver tās ieteikumu (13) šāda veida darbībai izmantot diferencētas apropriācijas. |
| --- | --- |

21.

Nav iesniegti priekšlikumi par grozījumiem, kas ļautu risināt zināmas problēmas celtniecības politikā. Pretēji Finanšu regulas 7. pantā izklāstītajam principam saistību apropriācijas darījumiem saistībā ar ēku iegādi vai celtniecību pilnībā nesedz uzņemtās juridiskās saistības, jo administratīvās apropriācijas ir nediferencētas apropriācijas saskaņā ar šīs pašas regulas 179. pantu. Tādēļ Palāta atkārtoti uzsver tās ieteikumu (13) šāda veida darbībai izmantot diferencētas apropriācijas.

| 22. | Saistībā ar universāluma rincipa izņēmuma gadījumiem (paredzētie ieņēmumi) Palāta ieteica savā Atzinumā Nr. 2/2001 (14), ka maznozīmīgi gadījumi nav jāuzskata par izņēmumiem un tādēļ ir jārisina saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem. Palāta uzskata, ka ierosinātais grozījums par ieņēmumu paredzēšanu no transporta līdzekļu, iekārtu un aprīkojuma vai ierīču, vai zinātniskiem vai tehniskiem nolūkiem izmantojamo materiālu pārdošanas (18. panta 1. punkta ea) apakšpunkts) ir maznozīmīgs gadījums, un līdz ar to tam nav pamatojuma. |
| --- | --- |

22.

Saistībā ar universāluma rincipa izņēmuma gadījumiem (paredzētie ieņēmumi) Palāta ieteica savā Atzinumā Nr. 2/2001 (14), ka maznozīmīgi gadījumi nav jāuzskata par izņēmumiem un tādēļ ir jārisina saskaņā ar vispārīgajiem noteikumiem. Palāta uzskata, ka ierosinātais grozījums par ieņēmumu paredzēšanu no transporta līdzekļu, iekārtu un aprīkojuma vai ierīču, vai zinātniskiem vai tehniskiem nolūkiem izmantojamo materiālu pārdošanas (18. panta 1. punkta ea) apakšpunkts) ir maznozīmīgs gadījums, un līdz ar to tam nav pamatojuma.

Specifikācijas princips

| 23. | Ierosinātais grozījums 23. panta 1. punkta b) apakšpunktā atceļ visus ierobežojumus administratīvo apropriāciju pārnesumiem no vienas sadaļas (politikas jomas) uz otru sadaļu, ja konkrētie izdevumi ir tāda paša rakstura. Tā kā šis priekšlikums ir pretrunā Komisijas īstenotās reformas principiem, tas sarauj saikni starp budžeta sagatavošanu un pārvaldību pa darbības jomām, tādējādi nonivilējot reformas nozīmīgumu līdz vienkāršām izmaiņām budžeta izklāstā. Faktiski šis ierosinājums neņem vērā to, ka budžeta institūcijas piešķirtās administratīvās apropriācijas darbību pārvaldībai dažādās politikas jomās (budžeta sadaļās) ir saistītas ar specifiskiem mērķiem. Palāta iesaka Padomei un Parlamentam ABB/ABM kontekstā apsvērt, vai šāds jautājums paliek budžeta institūcijas ziņā. |
| --- | --- |

23.

Ierosinātais grozījums 23. panta 1. punkta b) apakšpunktā atceļ visus ierobežojumus administratīvo apropriāciju pārnesumiem no vienas sadaļas (politikas jomas) uz otru sadaļu, ja konkrētie izdevumi ir tāda paša rakstura. Tā kā šis priekšlikums ir pretrunā Komisijas īstenotās reformas principiem, tas sarauj saikni starp budžeta sagatavošanu un pārvaldību pa darbības jomām, tādējādi nonivilējot reformas nozīmīgumu līdz vienkāršām izmaiņām budžeta izklāstā. Faktiski šis ierosinājums neņem vērā to, ka budžeta institūcijas piešķirtās administratīvās apropriācijas darbību pārvaldībai dažādās politikas jomās (budžeta sadaļās) ir saistītas ar specifiskiem mērķiem. Palāta iesaka Padomei un Parlamentam ABB/ABM kontekstā apsvērt, vai šāds jautājums paliek budžeta institūcijas ziņā.

Pārredzamības princips

| 24. | Ierosinātajā 29. panta grozījumā ir paredzēts pagarināt budžeta publicēšanas termiņu par vienu mēnesi salīdzinājumā ar pašreizējo Finanšu regulā noteikto termiņu. Palāta uzskata, ka jebkurš termiņa pagarinājums budžeta publicēšanai ir pretrunā pārredzamības principam un var sarežģīt pienācīgas pārvaldības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

24.

Ierosinātajā 29. panta grozījumā ir paredzēts pagarināt budžeta publicēšanas termiņu par vienu mēnesi salīdzinājumā ar pašreizējo Finanšu regulā noteikto termiņu. Palāta uzskata, ka jebkurš termiņa pagarinājums budžeta publicēšanai ir pretrunā pārredzamības principam un var sarežģīt pienācīgas pārvaldības nodrošināšanu.

Budžeta izveide un uzbūve

| 25. | Ierosināto grozījumu (46. pants) mērķis ir nošķirt to informāciju, kas attiecas uz budžetu, no tās papildu informācijas, kas ir ietverta provizoriskā budžeta projektā un paredzēta kā papildu informācija budžeta institūcijai. Palāta atzinīgi vērtē šādu nošķiršanu, kas jo īpaši ietekmē izpildes grafikus maksājumu apropriācijām. Tomēr tā uzskata, ka, ņemot vērā sagaidāmo ietekmi, šāda informācija jāparedz Finanšu regulas 33. pantā. |
| --- | --- |

25.

Ierosināto grozījumu (46. pants) mērķis ir nošķirt to informāciju, kas attiecas uz budžetu, no tās papildu informācijas, kas ir ietverta provizoriskā budžeta projektā un paredzēta kā papildu informācija budžeta institūcijai. Palāta atzinīgi vērtē šādu nošķiršanu, kas jo īpaši ietekmē izpildes grafikus maksājumu apropriācijām. Tomēr tā uzskata, ka, ņemot vērā sagaidāmo ietekmi, šāda informācija jāparedz Finanšu regulas 33. pantā.

| 26. | Palāta arī uzskata, ka šo Finanšu regulas daļu bija iespējams vēl vairāk vienkāršot:






  — | novēršot iespēju veikt negatīvas rezerves, kas traucē skaidri un precīzi atspoguļot precīzi aprēķinātas budžeta apropriācijas un ir pretrunā pārredzamības principam, |
| --- | --- | --- |

26.

Palāta arī uzskata, ka šo Finanšu regulas daļu bija iespējams vēl vairāk vienkāršot:

—

novēršot iespēju veikt negatīvas rezerves, kas traucē skaidri un precīzi atspoguļot precīzi aprēķinātas budžeta apropriācijas un ir pretrunā pārredzamības principam,

| — | palielinot elastīgumu, kas vajadzīgs personāla vadībai, lai iestādes, ņemot vērā budžeta piešķīrumu personāla izdevumiem, varētu izvēlēties vispiemērotāko darbinieku spektru un pieņemt darbā tos cilvēkus, kuriem ir attiecīgajos amatos vajadzīgās iemaņas, |
| --- | --- |

—

palielinot elastīgumu, kas vajadzīgs personāla vadībai, lai iestādes, ņemot vērā budžeta piešķīrumu personāla izdevumiem, varētu izvēlēties vispiemērotāko darbinieku spektru un pieņemt darbā tos cilvēkus, kuriem ir attiecīgajos amatos vajadzīgās iemaņas,

| — | pārskatot budžeta nomenklatūru un izstrādājot to tā, lai mazākā apakšvienība būtu nodaļa, tādējādi pieļaujot elastīgāku pārvaldību un izvairoties no pārnesumu veikšanas vēl zemākā līmenī. |
| --- | --- |

—

pārskatot budžeta nomenklatūru un izstrādājot to tā, lai mazākā apakšvienība būtu nodaļa, tādējādi pieļaujot elastīgāku pārvaldību un izvairoties no pārnesumu veikšanas vēl zemākā līmenī.

Budžeta izpilde

| 27. | Finanšu regulas IV sadaļai piedāvāto grozījumu mērķis ir:






  — | padarīt skaidrākus un precīzāk noteikt to personu uzdevumus un pienākumus, kuras ir iesaistītas budžeta izpildes dažādās metodēs: dalītā, decentralizētā, kopējā, centralizētā un netiešā pārvaldībā (52.-57. pants), |
| --- | --- | --- |

27.

Finanšu regulas IV sadaļai piedāvāto grozījumu mērķis ir:

—

padarīt skaidrākus un precīzāk noteikt to personu uzdevumus un pienākumus, kuras ir iesaistītas budžeta izpildes dažādās metodēs: dalītā, decentralizētā, kopējā, centralizētā un netiešā pārvaldībā (52.-57. pants),

| — | skaidri noteikt kredītrīkotāju un grāmatvežu pienākumus attiecībā uz grāmatvedības informāciju (60. un 61. pants), |
| --- | --- |

—

skaidri noteikt kredītrīkotāju un grāmatvežu pienākumus attiecībā uz grāmatvedības informāciju (60. un 61. pants),

| — | precīzāk
saskaņot noteikumus par finanšu dalībnieku finansiālo atbildību ar noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas Kopienu darbiniekiem (66. pants), |
| --- | --- |

—

precīzāk
saskaņot noteikumus par finanšu dalībnieku finansiālo atbildību ar noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas Kopienu darbiniekiem (66. pants),

| — | nodrošināt labāku Kopienas finanšu interešu aizsardzību, pilnveidojot noteikumus debitoru parādu atgūšanai (72. un 73. pants). |
| --- | --- |

—

nodrošināt labāku Kopienas finanšu interešu aizsardzību, pilnveidojot noteikumus debitoru parādu atgūšanai (72. un 73. pants).

Šie skaidrojumi un lielāka precizitāte sekmē finanšu pārvaldības uzlabošanu, tomēr Palāta uzskata, ka tie nav pietiekami šādos aspektos.

Bužeta izpildes metodes

| 28. | Lielākā daļa uzdevumu un pienākumu apraksta tām personām, kuras ir iesaistītas budžeta izpildes dažādās metodēs, jau ir iekļauta pašreizējā Finanšu regulā un nozaru regulās un tagad ir konsolidēta Komisijas priekšlikumā. Kaut arī Palāta atzinīgi novērtē Komisijas iniciatīvu censties sistematizēt šo informāciju, tā uzskata, ka būtu bijis piemēroti, ja Komisija būtu izmantojusi iespēju Finanšu regulā paredzēt integrētu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmu (15). |
| --- | --- |

28.

Lielākā daļa uzdevumu un pienākumu apraksta tām personām, kuras ir iesaistītas budžeta izpildes dažādās metodēs, jau ir iekļauta pašreizējā Finanšu regulā un nozaru regulās un tagad ir konsolidēta Komisijas priekšlikumā. Kaut arī Palāta atzinīgi novērtē Komisijas iniciatīvu censties sistematizēt šo informāciju, tā uzskata, ka būtu bijis piemēroti, ja Komisija būtu izmantojusi iespēju Finanšu regulā paredzēt integrētu Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmu (15).

Grāmatveža loma: pārskatu ticamība

| 29. | Palāta atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu padarīt skaidrākus dažādu finanšu dalībnieku uzdevumus un pienākumus saistībā ar pārskatu sagatavošanu, nosakot, ka deleģētajiem kredītrīkotājiem un grāmatvežiem jāiesniedz šādi apliecinājumi:






  — | deleģētie kredītrīkotāji ziņo savām iestādēm par savu pienākumu izpildi gada darbības pārskatā, pievienojot finanšu un pārvaldības informāciju un ticamības deklarāciju, kas apliecina, ka pārskatā ietvertā informācija ir patiesa un ticama (16), |
| --- | --- | --- |

29.

Palāta atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu padarīt skaidrākus dažādu finanšu dalībnieku uzdevumus un pienākumus saistībā ar pārskatu sagatavošanu, nosakot, ka deleģētajiem kredītrīkotājiem un grāmatvežiem jāiesniedz šādi apliecinājumi:

—

deleģētie kredītrīkotāji ziņo savām iestādēm par savu pienākumu izpildi gada darbības pārskatā, pievienojot finanšu un pārvaldības informāciju un ticamības deklarāciju, kas apliecina, ka pārskatā ietvertā informācija ir patiesa un ticama (16),

| — | iestāžu un analoģiski arī Kopienas struktūru grāmatveži sagatavo pārskatus, pamatojoties uz kredītrīkotāju sniegto un apliecināto informāciju. Galīgajiem pārskatiem, ko sagatavo saskaņā ar 129. panta 2. un 3. punktu, pievieno apliecinājumu, ar kuru grāmatvedis paziņo, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulas VII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas norādīti finanšu pārskatu pielikumā (17), |
| --- | --- |

—

iestāžu un analoģiski arī Kopienas struktūru grāmatveži sagatavo pārskatus, pamatojoties uz kredītrīkotāju sniegto un apliecināto informāciju. Galīgajiem pārskatiem, ko sagatavo saskaņā ar 129. panta 2. un 3. punktu, pievieno apliecinājumu, ar kuru grāmatvedis paziņo, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulas VII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas norādīti finanšu pārskatu pielikumā (17),

| — | turklāt Komisijas grāmatvedis sagatavo galīgos konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz informāciju, ko iesniegušas pārējās iestādes. Galīgajiem konsolidētajiem pārskatiem pievieno Komisijas grāmatveža apliecinājumu, ar kuru viņš/viņa paziņo, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulas VII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas norādīti finanšu pārskatu pielikumā (18). |
| --- | --- |

—

turklāt Komisijas grāmatvedis sagatavo galīgos konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz informāciju, ko iesniegušas pārējās iestādes. Galīgajiem konsolidētajiem pārskatiem pievieno Komisijas grāmatveža apliecinājumu, ar kuru viņš/viņa paziņo, ka pārskati ir sagatavoti saskaņā ar Finanšu regulas VII sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas norādīti finanšu pārskatu pielikumā (18).

| 30. | Saskaņā ar pašreizējās Finanšu regulas 61. panta 1. punkta e) apakšpunktu grāmatveži atbild par to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojuši kredītrīkotāji, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju. Lai grāmatveži, kā tas noteikts pašreizējās Finanšu regulas 123. pantā, varētu apliecināt, ka pārskati ir patiesi un ticami, šādam apstiprinājumam jāaptver sistēmu efektīva darbība attiecīgajā periodā un tādējādi arī sagatavoto datu ticamība, nevis tikai šādu sistēmu ieviešana un izmaiņas tajās, kā tas notiek pašreiz. Pastāv risks, ka iestāžu pārskatu gadījumā (19) šim nolūkam izveidoto grāmatvedības procedūru dēļ pārskatu sagatavošana var aprobežoties ar vienkāršu mehānisku kompilēšanu vai – konsolidēto pārskatu gadījumā – notiks vienkāršs datu apkopošanas process, nevis konsolidācija. Palāta uzskata, ka Finanšu regulas 61. panta 1. punkta e) apakšpunktam jāprecizē, ka grāmatveži ir tiesīgi apstiprināt šādu sistēmu efektīvu darbību. |
| --- | --- |

30.

Saskaņā ar pašreizējās Finanšu regulas 61. panta 1. punkta e) apakšpunktu grāmatveži atbild par to sistēmu apstiprināšanu, ko izveidojuši kredītrīkotāji, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju. Lai grāmatveži, kā tas noteikts pašreizējās Finanšu regulas 123. pantā, varētu apliecināt, ka pārskati ir patiesi un ticami, šādam apstiprinājumam jāaptver sistēmu efektīva darbība attiecīgajā periodā un tādējādi arī sagatavoto datu ticamība, nevis tikai šādu sistēmu ieviešana un izmaiņas tajās, kā tas notiek pašreiz. Pastāv risks, ka iestāžu pārskatu gadījumā (19) šim nolūkam izveidoto grāmatvedības procedūru dēļ pārskatu sagatavošana var aprobežoties ar vienkāršu mehānisku kompilēšanu vai – konsolidēto pārskatu gadījumā – notiks vienkāršs datu apkopošanas process, nevis konsolidācija. Palāta uzskata, ka Finanšu regulas 61. panta 1. punkta e) apakšpunktam jāprecizē, ka grāmatveži ir tiesīgi apstiprināt šādu sistēmu efektīvu darbību.

| 31. | Komisija ierosina (185. pants) Komisijas iekšējās revīzijas dienestu lomu turpmāk ierobežot tādējādi, ka tie apliecina, ka aģentūru iekšējās revīzijas dienesti darbojas saskaņā ar iekšējās revīzijas standartiem. Prasība konsolidēt Kopienas struktūru un iestāžu pārskatus noved pie tā, ka zūd tieša, neatkarīga informācija, kas šobrīd ir pieejama Komisijai attiecībā uz šo aģentūru pārskatu ticamību, kaut arī tās saņem administratīvas subsīdijas no Komisijas budžeta un atsevišķos gadījumos pārvalda lielas darbības apropriācijas. |
| --- | --- |

31.

Komisija ierosina (185. pants) Komisijas iekšējās revīzijas dienestu lomu turpmāk ierobežot tādējādi, ka tie apliecina, ka aģentūru iekšējās revīzijas dienesti darbojas saskaņā ar iekšējās revīzijas standartiem. Prasība konsolidēt Kopienas struktūru un iestāžu pārskatus noved pie tā, ka zūd tieša, neatkarīga informācija, kas šobrīd ir pieejama Komisijai attiecībā uz šo aģentūru pārskatu ticamību, kaut arī tās saņem administratīvas subsīdijas no Komisijas budžeta un atsevišķos gadījumos pārvalda lielas darbības apropriācijas.

Finanšu dalībnieku pienākumi

| 32. | Ierosinātais grozījums 66. pantam atstāj Civildienesta noteikumu ziņā prasību par atbildību saistībā ar kompensācijas samaksu. Palāta jau ir sniegusi atzinumu (20), norādot, ka noteikumi un mehānismi, kas paredzēti Civildienesta noteikumos, pienācīgi nerisina jautājumu par finanšu dalībnieku atbildību par kompensācijas samaksu. Lai nodrošinātu, ka noteikumi tiek efektīvi piemēroti, nepārslogojot Kopienas pārvaldību ar procedūras noteikumiem, kuru mērķis ir aizsargāt atbildīgos finanšu dalībniekus, jāievēro proporcionalitātes princips, piemērojot atbildību par kompensācijas samaksu. Tādēļ ir jāizšķir: tīša/krāpnieciska rīcība, tīša nolaidība, netīša nolaidība un kļūda. Jāņem vērā arī apstākļi, kuri nosaka finanšu dalībnieku darbību: piemēram, resursi, kas tiem pieejami savu pienākumu veikšanai. |
| --- | --- |

32.

Ierosinātais grozījums 66. pantam atstāj Civildienesta noteikumu ziņā prasību par atbildību saistībā ar kompensācijas samaksu. Palāta jau ir sniegusi atzinumu (20), norādot, ka noteikumi un mehānismi, kas paredzēti Civildienesta noteikumos, pienācīgi nerisina jautājumu par finanšu dalībnieku atbildību par kompensācijas samaksu. Lai nodrošinātu, ka noteikumi tiek efektīvi piemēroti, nepārslogojot Kopienas pārvaldību ar procedūras noteikumiem, kuru mērķis ir aizsargāt atbildīgos finanšu dalībniekus, jāievēro proporcionalitātes princips, piemērojot atbildību par kompensācijas samaksu. Tādēļ ir jāizšķir: tīša/krāpnieciska rīcība, tīša nolaidība, netīša nolaidība un kļūda. Jāņem vērā arī apstākļi, kuri nosaka finanšu dalībnieku darbību: piemēram, resursi, kas tiem pieejami savu pienākumu veikšanai.

Starpiestāžu sadarbība

| 33. | Neapšaubot likumdošanas stabilitāti, kas vajadzīga budžeta un finanšu pārvaldības pamata principiem un noteikumiem, Palāta uzskata, ka būtu iespējams vairāk izmantot starpiestāžu sadabību, lai izvairītos no nevajadzīgas birokrātijas, īpaši mazo iestāžu gadījumā. Tādējādi varētu izveidot vairākām iestādēm kopēju pārkāpumu izskatīšanas komisiju. |
| --- | --- |

33.

Neapšaubot likumdošanas stabilitāti, kas vajadzīga budžeta un finanšu pārvaldības pamata principiem un noteikumiem, Palāta uzskata, ka būtu iespējams vairāk izmantot starpiestāžu sadabību, lai izvairītos no nevajadzīgas birokrātijas, īpaši mazo iestāžu gadījumā. Tādējādi varētu izveidot vairākām iestādēm kopēju pārkāpumu izskatīšanas komisiju.

Publiskais iepirkums

| 34. | Iepirkumu jomā ierosināto grozījumu mērķis cita starpā ir pielāgot Finanšu regulas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvai 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (21) (turpmāk
tekstā – “Direktīva”). Izslēgšanas kritēriju gadījumā pielāgošana arī vienkāršo un atvieglo dokumentācijas prasības pretendentiem (93. pants). |
| --- | --- |

34.

Iepirkumu jomā ierosināto grozījumu mērķis cita starpā ir pielāgot Finanšu regulas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvai 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (21) (turpmāk
tekstā – “Direktīva”). Izslēgšanas kritēriju gadījumā pielāgošana arī vienkāršo un atvieglo dokumentācijas prasības pretendentiem (93. pants).

| 35. | Grozījumu mērķis ir arī:






  — | atcelt prasību katrai iestādei veidot savu datu bāzi par pretendentiem, kas izslēgti no līdzdalības iepirkuma piešķiršanas procedūrā (95. pants), dodot iespēju vairākām iestādēm izmantot kopēju datu bāzi, |
| --- | --- | --- |

35.

Grozījumu mērķis ir arī:

—

atcelt prasību katrai iestādei veidot savu datu bāzi par pretendentiem, kas izslēgti no līdzdalības iepirkuma piešķiršanas procedūrā (95. pants), dodot iespēju vairākām iestādēm izmantot kopēju datu bāzi,

| — | attiecināt arī uz citām jomām vienkāršoto režīmu ekspertu iecelšanai zinātniskās izpētes jomā (97. pants), |
| --- | --- |

—

attiecināt arī uz citām jomām vienkāršoto režīmu ekspertu iecelšanai zinātniskās izpētes jomā (97. pants),

| — | precizēt gadījumus, kuros līgumu piešķiršanas procedūras var pārtraukt vai līgumu izpildi apturēt krāpšanas dēļ (103. pants). |
| --- | --- |

—

precizēt gadījumus, kuros līgumu piešķiršanas procedūras var pārtraukt vai līgumu izpildi apturēt krāpšanas dēļ (103. pants).

| 36. | Kā Palāta to paziņo Atzinumā Nr. 3/2005 (22), tā atbalsta valsts iepirkuma procedūru modernizēšanu un vienkāršošanu, bet uzskata, ka šai vienkāršošanai stingrāk jāatbilst direktīvas nosacījumiem un jāizslēdz iespēja, ka piešķīrējas iestādes varētu izmantot napamatotu rīcības brīvību. |
| --- | --- |

36.

Kā Palāta to paziņo Atzinumā Nr. 3/2005 (22), tā atbalsta valsts iepirkuma procedūru modernizēšanu un vienkāršošanu, bet uzskata, ka šai vienkāršošanai stingrāk jāatbilst direktīvas nosacījumiem un jāizslēdz iespēja, ka piešķīrējas iestādes varētu izmantot napamatotu rīcības brīvību.

Izslēgšanas gadījumi

| 37. | Direktīva izslēgšanas kritērijus izšķir pēc to smaguma un ļauj dalībvalstīm neņemt vērā maznozīmīgākos kritērijus. Tā norāda, ka šajā punktā ir vajadzīgi noteikumi (23). Palāta uzskata, ka 93. pantā ietvertā prasība līgumslēdzējai iestādei veikt risku analīzi nav pietiekama, un iesaka pašā Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos iekļaut papildu precizējumus. |
| --- | --- |

37.

Direktīva izslēgšanas kritērijus izšķir pēc to smaguma un ļauj dalībvalstīm neņemt vērā maznozīmīgākos kritērijus. Tā norāda, ka šajā punktā ir vajadzīgi noteikumi (23). Palāta uzskata, ka 93. pantā ietvertā prasība līgumslēdzējai iestādei veikt risku analīzi nav pietiekama, un iesaka pašā Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos iekļaut papildu precizējumus.

Ekspertu iecelšana

| 38. | Priekšlikuma mēķis ir paplašināt arī uz citām jomām vienkāršoto režīmu ekspertu iecelšanai zinātniskās izpētes jomā, grozot iepirkumu noteikumus. Tomēr vienkāršotais režīms zinātniskajai izpētei (24) attiecas uz darbinieku pieņemšanu darbā un ekspertu iecelšanu. Šīs procedūras ir tuvākas noteikumiem par citu Kopienas darbinieku pieņemšanu darbā nekā noteikumiem par valsts līgumiem. Faktiski, kā atzīts paskaidrojuma rakstā, kas pievienots regulas projektam, tiesību piešķiršana slēgt līgumus, pamatojoties tikai uz kandidātu spējām un neņemot vērā cenu (ierosinātie grozījumi Finanšu regulas 97. panta 2. punktam), novirzās no direktīvas un pašas Finanšu regulas principiem attiecībā uz pakalpojumu līgumiem. |
| --- | --- |

38.

Priekšlikuma mēķis ir paplašināt arī uz citām jomām vienkāršoto režīmu ekspertu iecelšanai zinātniskās izpētes jomā, grozot iepirkumu noteikumus. Tomēr vienkāršotais režīms zinātniskajai izpētei (24) attiecas uz darbinieku pieņemšanu darbā un ekspertu iecelšanu. Šīs procedūras ir tuvākas noteikumiem par citu Kopienas darbinieku pieņemšanu darbā nekā noteikumiem par valsts līgumiem. Faktiski, kā atzīts paskaidrojuma rakstā, kas pievienots regulas projektam, tiesību piešķiršana slēgt līgumus, pamatojoties tikai uz kandidātu spējām un neņemot vērā cenu (ierosinātie grozījumi Finanšu regulas 97. panta 2. punktam), novirzās no direktīvas un pašas Finanšu regulas principiem attiecībā uz pakalpojumu līgumiem.

Starpiestāžu sadarbība

| 39. | Tādas kopējas datu bāzes izveidošana, kurā ietverti izslēgšanas gadījumi un kuru izmanto dažādas iestādes (ierosinātais grozījums Finanšu regulas 95. pantam), ir starpiestāžu sadarbības piemērs. Būtu derīgi paredzēt citas iespējas šādas sadarbības pastiprināšanai, aptverot iestādes un Kopienas struktūras, lai izvairītos no administratīvo darbu nevajadzīgas atkārtošanas. Ir jānovērtē iespēja izmantot citu iestāžu un struktūru noslēgtos līgumus, ievērojot zināmus nosacījumus un/vai kvantitatīvus ierobežojumus, kas aizsargā konkurences un vienlīdzīgu iespēju principus. Ja līgumi attiecas uz vairākām iestādēm, varētu paredzēt iespēju deleģēt citai iestādei vai struktūrai daļu no līgumslēdzējas iestādes pienākumiem (proti, piedāvājumu atvēršanu un vērtēšanu). |
| --- | --- |

39.

Tādas kopējas datu bāzes izveidošana, kurā ietverti izslēgšanas gadījumi un kuru izmanto dažādas iestādes (ierosinātais grozījums Finanšu regulas 95. pantam), ir starpiestāžu sadarbības piemērs. Būtu derīgi paredzēt citas iespējas šādas sadarbības pastiprināšanai, aptverot iestādes un Kopienas struktūras, lai izvairītos no administratīvo darbu nevajadzīgas atkārtošanas. Ir jānovērtē iespēja izmantot citu iestāžu un struktūru noslēgtos līgumus, ievērojot zināmus nosacījumus un/vai kvantitatīvus ierobežojumus, kas aizsargā konkurences un vienlīdzīgu iespēju principus. Ja līgumi attiecas uz vairākām iestādēm, varētu paredzēt iespēju deleģēt citai iestādei vai struktūrai daļu no līgumslēdzējas iestādes pienākumiem (proti, piedāvājumu atvēršanu un vērtēšanu).

Dotācijas

| 40. | Ierosinātie grozījumi šīs sadaļas pantiem ietver:






  — | dotāciju jēdziena paplašināšanu, iekļaujot tajā investīcijas/daļas pamatkapitālā, ja tām ir atbalsta funkcija, bet tās parasti ir daļa no iestādes aktīviem (108. pants), |
| --- | --- | --- |

40.

Ierosinātie grozījumi šīs sadaļas pantiem ietver:

—

dotāciju jēdziena paplašināšanu, iekļaujot tajā investīcijas/daļas pamatkapitālā, ja tām ir atbalsta funkcija, bet tās parasti ir daļa no iestādes aktīviem (108. pants),

| — | iespēju izdarīt nozīmīgus izņēmumus bezpeļņas principam (109. pants), |
| --- | --- |

—

iespēju izdarīt nozīmīgus izņēmumus bezpeļņas principam (109. pants),

| — | iespēju atkāpēm no principa neuzkrāt atblastu, ko finansē no vairākām budžeta pozīcijām tajos gadījumos, kad to paredz pamatdokumenti (111. pants), |
| --- | --- |

—

iespēju atkāpēm no principa neuzkrāt atblastu, ko finansē no vairākām budžeta pozīcijām tajos gadījumos, kad to paredz pamatdokumenti (111. pants),

| — | precizējumus un paskaidrojumus par faktisko praksi, |
| --- | --- |

—

precizējumus un paskaidrojumus par faktisko praksi,

| — | vienkāršojumus atbalsta pārvaldībai (vienotas likmes summas) (113.a pants), saņēmēju saistības un pārvaldības procedūras (izslēgšanas gadījumi, pieteikumu vērtēšana, to principu piemērošana, kas attiecas uz publisko iepirkumu) (114., 116. un 120. pants). |
| --- | --- |

—

vienkāršojumus atbalsta pārvaldībai (vienotas likmes summas) (113.a pants), saņēmēju saistības un pārvaldības procedūras (izslēgšanas gadījumi, pieteikumu vērtēšana, to principu piemērošana, kas attiecas uz publisko iepirkumu) (114., 116. un 120. pants).

| 41. | Palāta atzinīgi novērtē ierosinātos precizējumus, skaidrojumus un vienkāršojumus, bet uzskata, ka daži izņēmumi un atkāpes no bezpeļņas un neuzkrāšanas principa un publiskā iepirkuma kontekstā nav īsti attaisnojamas, jo:






  a) | tās varētu izraisīt papildu riskus un sarežģīt pārvaldību; |
| --- | --- | --- |

41.

Palāta atzinīgi novērtē ierosinātos precizējumus, skaidrojumus un vienkāršojumus, bet uzskata, ka daži izņēmumi un atkāpes no bezpeļņas un neuzkrāšanas principa un publiskā iepirkuma kontekstā nav īsti attaisnojamas, jo:

a)

tās varētu izraisīt papildu riskus un sarežģīt pārvaldību;

| b) | pārbaude dažos gadījumos varētu būt apgrūtināta; |
| --- | --- |

b)

pārbaude dažos gadījumos varētu būt apgrūtināta;

| c) | būtu iespējams atrast vienkāršākus risinājumus. |
| --- | --- |

c)

būtu iespējams atrast vienkāršākus risinājumus.

Bezpeļņas princips

| 42. | Pašreizējā īstenošanas kārtība jau paredz dažus izņēmumus no bezpeļņas principa. Tie ir ietverti ierosinātajos grozījumos 109. un 113.a pantam:






  — | privātpersonām maksātās stipendijas, |
| --- | --- | --- |

42.

Pašreizējā īstenošanas kārtība jau paredz dažus izņēmumus no bezpeļņas principa. Tie ir ietverti ierosinātajos grozījumos 109. un 113.a pantam:

—

privātpersonām maksātās stipendijas,

| — | konkursos piešķirtās balvas, |
| --- | --- |

—

konkursos piešķirtās balvas,

| — | darbības, kuru mērķis ir stiprināt saņēmēju finansiālo stāvokli, |
| --- | --- |

—

darbības, kuru mērķis ir stiprināt saņēmēju finansiālo stāvokli,

| — | zināmas daļas atmaksa, vienotas likmes un vienreizējas summas. |
| --- | --- |

—

zināmas daļas atmaksa, vienotas likmes un vienreizējas summas.

| 43. | Iepriekšējā atzinumā (25) Palāta jau norādīja, ka ir grūti pārbaudīt atbilstību bezpeļņas
principam gadījumos, kad organizācijas saņem dotācijas no vairākiem avotiem. |
| --- | --- |

43.

Iepriekšējā atzinumā (25) Palāta jau norādīja, ka ir grūti pārbaudīt atbilstību bezpeļņas
principam gadījumos, kad organizācijas saņem dotācijas no vairākiem avotiem.

| 44. | Turklāt grozījumi 109. pantam ierosina piemērot bezpeļņas principu darbības līmenī, nevis katra atsevišķa saņēmēja līmenī. Palāta uzskata, ka šāda pārmaiņa pavērs iespēju ļaunprātīgai izmantošanai tādu darbību kontekstā, kurās piedalās vairāki partneri. Rezultātā dotācijām vairāku partneru darbībām nākotnē būs atļauts radīt peļņu dažiem saņēmējiem. |
| --- | --- |

44.

Turklāt grozījumi 109. pantam ierosina piemērot bezpeļņas principu darbības līmenī, nevis katra atsevišķa saņēmēja līmenī. Palāta uzskata, ka šāda pārmaiņa pavērs iespēju ļaunprātīgai izmantošanai tādu darbību kontekstā, kurās piedalās vairāki partneri. Rezultātā dotācijām vairāku partneru darbībām nākotnē būs atļauts radīt peļņu dažiem saņēmējiem.

| 45. | Turklāt tikai daļa no stingrajiem nosacījumiem, kas noteikti pašreizējā īstenošanas kārtībā un attiecas uz zināmiem izņēmumiem, ir iekļauta ierosinātajos grozījumos:






  — | noteikums, kas izslēdz ieņēmumu pārpalikuma dotācijas saņēmēju organizāciju biedriem, kā rezultātā tie gūtu personīgu labumu, |
| --- | --- | --- |

45.

Turklāt tikai daļa no stingrajiem nosacījumiem, kas noteikti pašreizējā īstenošanas kārtībā un attiecas uz zināmiem izņēmumiem, ir iekļauta ierosinātajos grozījumos:

—

noteikums, kas izslēdz ieņēmumu pārpalikuma dotācijas saņēmēju organizāciju biedriem, kā rezultātā tie gūtu personīgu labumu,

| — | ierobežojums vienotas likmes summu gadījumā iemaksām, kas mazākas par EUR 5 000, |
| --- | --- |

—

ierobežojums vienotas likmes summu gadījumā iemaksām, kas mazākas par EUR 5 000,

jo Komisija paredz sniegt detalizētāku informāciju īstenošanas kārtībā.

Neuzkrāšanas princips

| 46. | Komisija attaisno iespēju pasākumam piešķirt vairākas atbalsta dotācijas no Kopienas budžeta (111. pants), pamatojoties uz stāvokli, kas dominē strukturālo pasākumu un Eiropas tīklu jomā. Šim izņēmumam piemēro noteikumu, ka vienām un tām pašām izmaksām nepieļauj dubultu finansējumu. |
| --- | --- |

46.

Komisija attaisno iespēju pasākumam piešķirt vairākas atbalsta dotācijas no Kopienas budžeta (111. pants), pamatojoties uz stāvokli, kas dominē strukturālo pasākumu un Eiropas tīklu jomā. Šim izņēmumam piemēro noteikumu, ka vienām un tām pašām izmaksām nepieļauj dubultu finansējumu.

| 47. | Tomēr nesenās revīzijās, kas vetītas šim jautājumam, Palāta atklāja risku, ka atbalsts var pārsniegt 100 % no finansētajām izmaksām un ka pētniecības gadījumā var nebūt atbilstības attiecīgajam valsts atbalsta robežlielumam (26). Atbalsta uzkrāšana var arī faktiski izraisīt administratīvā darba dublēšanu, kas ir pretrunā mērķim vienkāršot pārvaldību, jo īpaši, ja atbilstības kritēriji atšķiras. |
| --- | --- |

47.

Tomēr nesenās revīzijās, kas vetītas šim jautājumam, Palāta atklāja risku, ka atbalsts var pārsniegt 100 % no finansētajām izmaksām un ka pētniecības gadījumā var nebūt atbilstības attiecīgajam valsts atbalsta robežlielumam (26). Atbalsta uzkrāšana var arī faktiski izraisīt administratīvā darba dublēšanu, kas ir pretrunā mērķim vienkāršot pārvaldību, jo īpaši, ja atbilstības kritēriji atšķiras.

| 48. | Palāta secina, ka būtu labāk turpināt piemērot principu “viens pasākums – viens Kopienas atbalsts”:






  — | nodrošinot, ka subsīdijas likme var aptvert vairāku Kopienas politikas jomu aspektus: ar nosacījumu, ka likme nepārsniedz 100 % atbilstīgo izmaksu, kas radušās, un/vai robežlielumus, kas piemērojami atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem, |
| --- | --- | --- |

48.

Palāta secina, ka būtu labāk turpināt piemērot principu “viens pasākums – viens Kopienas atbalsts”:

—

nodrošinot, ka subsīdijas likme var aptvert vairāku Kopienas politikas jomu aspektus: ar nosacījumu, ka likme nepārsniedz 100 % atbilstīgo izmaksu, kas radušās, un/vai robežlielumus, kas piemērojami atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem,

| — | uzlabojot starpnodaļu koordināciju Kopienas intervencēm. |
| --- | --- |

—

uzlabojot starpnodaļu koordināciju Kopienas intervencēm.

Publiskā iepirkuma līgumi

| 49. | Visbeidzot, Palāta uzskata, ka ierosinātie grozījumi 120. panta 1. punktam nav pamatoti. Ja pasākuma īstenošanā saņēmējam ir jāpiešķir tiesības slēgt līgumus, ņemot vērā Kopienas finansējumu, faktiski ir normāli prasīt atbilstību principiem, kas noteikti Finanšu regulas V sadaļā (proti, vienlīdzīga attieksme pret visiem pretendentiem, konkurence un caurskatāmība). Pamatojoties uz iepriekš minēto, īstenošanas kārtībai jāparedz vienkāršotas procedūras atkarībā no līguma vērtības. |
| --- | --- |

49.

Visbeidzot, Palāta uzskata, ka ierosinātie grozījumi 120. panta 1. punktam nav pamatoti. Ja pasākuma īstenošanā saņēmējam ir jāpiešķir tiesības slēgt līgumus, ņemot vērā Kopienas finansējumu, faktiski ir normāli prasīt atbilstību principiem, kas noteikti Finanšu regulas V sadaļā (proti, vienlīdzīga attieksme pret visiem pretendentiem, konkurence un caurskatāmība). Pamatojoties uz iepriekš minēto, īstenošanas kārtībai jāparedz vienkāršotas procedūras atkarībā no līguma vērtības.

Secinājumi

| 50. | Tā kā iepriekšējā finanšu pārvaldības reforma notika ne pārāk sen, lai būtu sasniegti visi tās mērķi, tad nav pamata Komisijas ierosinātās pārskatīšanas apjomam. Pārskatīšanas apjoms un dažu grozījumu saturs rada risku nevajadzīgi sarežģīt pārvaldību. |
| --- | --- |

50.

Tā kā iepriekšējā finanšu pārvaldības reforma notika ne pārāk sen, lai būtu sasniegti visi tās mērķi, tad nav pamata Komisijas ierosinātās pārskatīšanas apjomam. Pārskatīšanas apjoms un dažu grozījumu saturs rada risku nevajadzīgi sarežģīt pārvaldību.

| 51. | Tas īpaši attiecas uz tiem jaunajiem izņēmumiem attiecībā uz budžeta principiem, kas ieviesti sakarā ar to, ka dažās Komisijas nodaļās ir grūtības un ir veikti grozījumi nozaru regulās. Palāta uzskata, ka lielāko daļu šo vajadzību varēja atrisināt pašreizējās Finanšu regulas sistēmā. |
| --- | --- |

51.

Tas īpaši attiecas uz tiem jaunajiem izņēmumiem attiecībā uz budžeta principiem, kas ieviesti sakarā ar to, ka dažās Komisijas nodaļās ir grūtības un ir veikti grozījumi nozaru regulās. Palāta uzskata, ka lielāko daļu šo vajadzību varēja atrisināt pašreizējās Finanšu regulas sistēmā.

| 52. | Pasākumi, kas veikti, lai vienkāršotu finanšu pārvaldību iepirkumiem un dotācijām, un centieni aizsargāt Kopienu finansiālās intereses (ierosinātie grozījumi par līdzekļu atgūšanu, līgumu izpildes apturēšanu vai to izpildi un sankcijām) liecina par virzību uz labāku finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

52.

Pasākumi, kas veikti, lai vienkāršotu finanšu pārvaldību iepirkumiem un dotācijām, un centieni aizsargāt Kopienu finansiālās intereses (ierosinātie grozījumi par līdzekļu atgūšanu, līgumu izpildes apturēšanu vai to izpildi un sankcijām) liecina par virzību uz labāku finanšu pārvaldību.

| 53. | Tomēr ierosinātie grozījumi nepiedāvā risinājumu atsevišķām pārvaldības vajadzībām (elastība darbinieku vadībā, ar ēku iegādi/celtniecību saistītās darbības, finanšu dalībnieku pienākumu precizēšana). Citos gadījumos ierosinātie grozījumi nav pietiekami radikāli, lai atrisinātu attiecīgās problēmas (budžeta izpildes metodes, grāmatveža loma). Turklāt Palāta uzskata, ka vajadzēja labāk izmantot starpiestāžu sadarbības iespējas. |
| --- | --- |

53.

Tomēr ierosinātie grozījumi nepiedāvā risinājumu atsevišķām pārvaldības vajadzībām (elastība darbinieku vadībā, ar ēku iegādi/celtniecību saistītās darbības, finanšu dalībnieku pienākumu precizēšana). Citos gadījumos ierosinātie grozījumi nav pietiekami radikāli, lai atrisinātu attiecīgās problēmas (budžeta izpildes metodes, grāmatveža loma). Turklāt Palāta uzskata, ka vajadzēja labāk izmantot starpiestāžu sadarbības iespējas.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 7. decembrī Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., un labojums, kas publicēts OV L 25, 30.1.2003.

1

(2)  KOM(2005) 181 galīgā versija, 2005. gada 3. maijs

2

(3)  Finanšu regula – Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

3

Euratom

(4)  Atzinums Nr. 4/97 par priekšlikumu Padomes
Regulai (Euratom, EOTK, EK), ar ko groza 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam (OV C 57, 23.2.1998.).

4

Euratom

(5)  Atzinums Nr. 4/97, 3. punkts.

5

(6)  Kopsavilkuma ziņojums, KOM(2005) 256 galīgā redakcija, 15.6.2005.

6

(7)  Ierosinātā 5. apsvēruma redakcija pēc pārskatīšanas: “Jānostiprina princips, ka citiem tiesību aktiem saistībā ar budžeta izpildi ir jābūt saskaņā ar Finanšu regulu”.

7

(8)  Atzinums Nr. 4/97, 16. punkts; Atzinums Nr. 2/2001 par priekšlikumu Padomes Regulai par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam, 5. punkts (OV C 162, 5.6.2001.).

8

(9)  Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds.

9

(10)  7. punkts.

10

(11)  OV L 270, 21.10.2003.

11

(12)  54. punkts.

12

(13)  Atzinums Nr. 4/97, pielikuma 2.18. punkts

13

(14)  9. punkts

14

(15)  Atzinums Nr. 2/2004.

15

(16)  Komisijas priekšlikums par 60. panta 7. punktu.

16

(17)  Komisijas priekšlikums par 61. panta 2.a punktu.

17

(18)  Komisijas priekšlikums par 129. panta 2.a punktu.

18

(19)  Gada pārskats par 2003. finanšu gadu, 1.26. punkts (OV C 293, 30.11.2004.).

19

(20)  Atzinuma Nr. 4/97 pielikuma 5.20. punkts; Atzinuma Nr. 2/2001 24. punkts.

20

(21)  OV L 134, 30.4.2004.

21

(22)  Atzinums Nr. 3/2005 par projektu Komisijas Regulai (EK), ar ko groza 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kartību Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 7.-14. punkts (OV C 124, 23.5.2005.).

22

Euratom

Euratom

(23)  45. panta 2. punkta beigas: “Šā punkta īstenošanas nosacījumus dalībvalstis paredz saskaņā ar katras valsts tiesību aktiem un ievērojot Kopienu tiesības”.

23

(24)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 160. pants un Regulas (EK) Nr. 2321/2002 11. pants (OV L 355, 30.12.2002.).

24

Euratom

(25)  Atzinumā Nr. 2/2001 minētie komentāri par 102. panta 2. punktu (OV C 162, 5.6.2001.).

25

(26)  Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (OV C 83, 11.4.1986.), pārskatītas 1996. gadā (OV C 45, 17.2.1996.) un 1998. gadā (OV C 48, 13.2.1998.). To piemērojamību pagarināja līdz 2002. gada 30. jūnijam un 2005. gada 31. decembrim attiecīgajos Komisijas paziņojumos 2001/C 78/15 un 2002/C 111/03.

26

---

| 18.1.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/9

---

ATZINUMS Nr. 11/2005

par projektu Komisijas Regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 13/02)

SATURS

IEVADS

AVANSU KONTI

DOTĀCIJAS

CITI APSVĒRUMI

EIROPAS KOPIENU REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 248. panta 4. punktu un 279. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 160.C panta 4. punktu un 183. pantu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam (1), un jo īpaši tās 183. pantu,

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2005. gada 20. jūlija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (3),

ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar ko groza Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (4),

ņemot vērā Komisijas lūgumu Palātai, kas datēts ar 2005. gada 12. oktobri, sniegt atzinumu par projektu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Ievads

| 1. | Priekšlikums ievieš tehniskus grozījumus pašlaik spēkā esošās Finanšu regulas īstenošanas kārtībā, un šo grozījumu mērķis ir “turpināt vienkāršot administratīvās procedūras attiecībā uz iestādēm, uzņēmējiem un dotāciju saņēmējiem, jo īpaši saistībā ar ārējiem darījumiem, saglabājot Kopienas finansiālo interešu augstu aizsardzības līmeni, ņemot vērā saistīto risku”. Izmaiņas galvenokārt attiecas uz noteikumiem par parādu piedziņu, publisko iepirkumu un līgumiem, kā arī dotācijām. Tādējādi lauksaimniecības izdevumi un struktūrpasākumi lielākoties netiek skarti. |
| --- | --- |

1.

Priekšlikums ievieš tehniskus grozījumus pašlaik spēkā esošās Finanšu regulas īstenošanas kārtībā, un šo grozījumu mērķis ir “turpināt vienkāršot administratīvās procedūras attiecībā uz iestādēm, uzņēmējiem un dotāciju saņēmējiem, jo īpaši saistībā ar ārējiem darījumiem, saglabājot Kopienas finansiālo interešu augstu aizsardzības līmeni, ņemot vērā saistīto risku”. Izmaiņas galvenokārt attiecas uz noteikumiem par parādu piedziņu, publisko iepirkumu un līgumiem, kā arī dotācijām. Tādējādi lauksaimniecības izdevumi un struktūrpasākumi lielākoties netiek skarti.

| 2. | Palāta izskatīja Komisijas priekšlikumu, pamatojoties uz šādiem principiem:






  — | vai ierosinātā pārskatīšana atbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, |
| --- | --- | --- |

2.

Palāta izskatīja Komisijas priekšlikumu, pamatojoties uz šādiem principiem:

—

vai ierosinātā pārskatīšana atbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem,

| — | vai ierosinātā pārskatīšana ievieš vienkāršotas procedūras, nemazinot finansiālo interešu efektivitāti vai aizsardzību, |
| --- | --- |

—

vai ierosinātā pārskatīšana ievieš vienkāršotas procedūras, nemazinot finansiālo interešu efektivitāti vai aizsardzību,

| — | vai ierosinātas mazākās nepieciešamās izmaiņas un |
| --- | --- |

—

vai ierosinātas mazākās nepieciešamās izmaiņas un

| — | vai ierosinātā pārskatīšana neparedz atkāpes no Finanšu regulas principiem un normām, izņemot gadījumus, kad pati Finanšu regula šādas atkāpes paredz. |
| --- | --- |

—

vai ierosinātā pārskatīšana neparedz atkāpes no Finanšu regulas principiem un normām, izņemot gadījumus, kad pati Finanšu regula šādas atkāpes paredz.

| 3. | Palāta uzskata, ka vairumā gadījumu ierosinātie grozījumi atbilst šiem nosacījumiem. Tomēr tie nav ievēroti jautājumos, kas izklāstīti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

3.

Palāta uzskata, ka vairumā gadījumu ierosinātie grozījumi atbilst šiem nosacījumiem. Tomēr tie nav ievēroti jautājumos, kas izklāstīti turpmākajos punktos.

Avansu konti

| 4. | 67. panta 2. punkta otrajā daļā maksimālais apmērs, ko var izmaksāt avansu pārzinis, ir divkāršojams no EUR 30 000 uz EUR 60 000 par katru izdevumu posteni, un tas ievērojami pārsniedz inflācijas kumulatīvo efektu kopš pašreizējās īstenošanas kārtības apstiprināšanas, kurpretim Finanšu regulas 63. pants ierobežo avansu kontu maksājumus ar “nelielām summām”. |
| --- | --- |

4.

67. panta 2. punkta otrajā daļā maksimālais apmērs, ko var izmaksāt avansu pārzinis, ir divkāršojams no EUR 30 000 uz EUR 60 000 par katru izdevumu posteni, un tas ievērojami pārsniedz inflācijas kumulatīvo efektu kopš pašreizējās īstenošanas kārtības apstiprināšanas, kurpretim Finanšu regulas 63. pants ierobežo avansu kontu maksājumus ar “nelielām summām”.

Dotācijas

| 5. | Komisijas priekšlikums par 172. panta 2. punktu atceļ ierobežojumu veikt līdzfinansēšanu natūrā tikai “pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos”. Praksē līdzfinansēšana natūrā rada augstu pārkāpumu risku, ņemot vērā grūtības noteikt adekvātu novērtējumu un pārbaudīt piegādi. Ierosinātais grozījums var sekmēt šādas līdzfinansēšanas plašāku izmatošanu, kas tādējādi ir pretrunā Kopienas finansiālajām interesēm. |
| --- | --- |

5.

Komisijas priekšlikums par 172. panta 2. punktu atceļ ierobežojumu veikt līdzfinansēšanu natūrā tikai “pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos”. Praksē līdzfinansēšana natūrā rada augstu pārkāpumu risku, ņemot vērā grūtības noteikt adekvātu novērtējumu un pārbaudīt piegādi. Ierosinātais grozījums var sekmēt šādas līdzfinansēšanas plašāku izmatošanu, kas tādējādi ir pretrunā Kopienas finansiālajām interesēm.

| 6. | Grozījumi, kas ierosināti par 172. panta 3. punktu, atļauj kredītrīkotājam –atkarībā no viņa veiktā riska novērtējuma – neievērot prasību, ka saņēmējiem jāsniedz līdzfinansējuma pierādījumi tad, ja dotācija ir EUR 25 000 vai mazāka. Ņemot vērā šajā līmenī pastāvošo risku un to, cik viegli parasti šādus pierādījumus var sniegt, Palāta uzskata, ka grozījums ir pretrunā Kopienas finansiālo interešu aizsardzībai. |
| --- | --- |

6.

Grozījumi, kas ierosināti par 172. panta 3. punktu, atļauj kredītrīkotājam –atkarībā no viņa veiktā riska novērtējuma – neievērot prasību, ka saņēmējiem jāsniedz līdzfinansējuma pierādījumi tad, ja dotācija ir EUR 25 000 vai mazāka. Ņemot vērā šajā līmenī pastāvošo risku un to, cik viegli parasti šādus pierādījumus var sniegt, Palāta uzskata, ka grozījums ir pretrunā Kopienas finansiālo interešu aizsardzībai.

| 7. | Pārskatītā 173. panta 4. punkta pirmajā daļā robeža, zem kuras nav vajadzīgs ārējās revīzijas ziņojums, darbībām ir pacelta no EUR 300 000 uz EUR 750 000, bet darbības dotācijām no EUR 75 000 uz EUR 100 000. Tādējādi pieauguma likme starp abiem gadījumiem ir ļoti atšķirīga, un pirmajā gadījumā tā ievērojami pārsniedz inflācijas kumulatīvo efektu kopš pašreizējās īstenošanas kārtības apstiprināšanas, un tas ir pretrunā Kopienas finansiālajām interesēm. |
| --- | --- |

7.

Pārskatītā 173. panta 4. punkta pirmajā daļā robeža, zem kuras nav vajadzīgs ārējās revīzijas ziņojums, darbībām ir pacelta no EUR 300 000 uz EUR 750 000, bet darbības dotācijām no EUR 75 000 uz EUR 100 000. Tādējādi pieauguma likme starp abiem gadījumiem ir ļoti atšķirīga, un pirmajā gadījumā tā ievērojami pārsniedz inflācijas kumulatīvo efektu kopš pašreizējās īstenošanas kārtības apstiprināšanas, un tas ir pretrunā Kopienas finansiālajām interesēm.

| 8. | Atbilstoši ierosinātajiem 173. panta 4. punkta sestās daļas grozījumiem “izglītības iestādēm” vairs nav jāiesniedz ārējās revīzijas ziņojums, kas apstiprina to pārskatus. Saskaņā ar pašreizējo kārtību šāda atkāpe ir pieļaujama, pamatojoties uz kredītrīkotāja veikto pārvaldības risku analīzi. |
| --- | --- |

8.

Atbilstoši ierosinātajiem 173. panta 4. punkta sestās daļas grozījumiem “izglītības iestādēm” vairs nav jāiesniedz ārējās revīzijas ziņojums, kas apstiprina to pārskatus. Saskaņā ar pašreizējo kārtību šāda atkāpe ir pieļaujama, pamatojoties uz kredītrīkotāja veikto pārvaldības risku analīzi.

| 9. | Ierosinātie 176. panta 4. punkta grozījumi iekļauj “izglītības iestādes” to (galvenokārt) valsts iestāžu sarakstā, kuru finansiālais stāvoklis nav jāpārbauda. Tomēr arī privātajā sektorā ir daudz izglītības iestāžu (privātskolas un privātas universitātes), kas Kopienas finansiālajām interesēm rada tādu pašu risku kā citas komerciālas organizācijas. Turklāt šis grozījums rada nošķīrumu starp izglītības iestādēm un citām privātām organizācijām, kas sniedz pakalpojumus sabiedriskajā sektorā, un šāda pieeja nav pamatota. |
| --- | --- |

9.

Ierosinātie 176. panta 4. punkta grozījumi iekļauj “izglītības iestādes” to (galvenokārt) valsts iestāžu sarakstā, kuru finansiālais stāvoklis nav jāpārbauda. Tomēr arī privātajā sektorā ir daudz izglītības iestāžu (privātskolas un privātas universitātes), kas Kopienas finansiālajām interesēm rada tādu pašu risku kā citas komerciālas organizācijas. Turklāt šis grozījums rada nošķīrumu starp izglītības iestādēm un citām privātām organizācijām, kas sniedz pakalpojumus sabiedriskajā sektorā, un šāda pieeja nav pamatota.

Citi apsvērumi

| 10. | Virknē turpmāk minēto gadījumu vajadzīgs skaidrāks grozījumu formulējums.






  — | Pievienotais formulējums 7. panta 1. punktā rada priekšstatu, ka kredītrīkotājiem jādod priekšroka maiņas kursam, kas precizēts līgumos vai dotācijas nolīgumos, nevis oficiālajam maiņas kursam, turpretim paskaidrojuma raksta 2.1. punkta trešajā daļā minēts, ka līgumā minēto maiņas kursu izmanto tikai līgumslēdzēji un saņēmēji. |
| --- | --- | --- |

10.

Virknē turpmāk minēto gadījumu vajadzīgs skaidrāks grozījumu formulējums.

—

Pievienotais formulējums 7. panta 1. punktā rada priekšstatu, ka kredītrīkotājiem jādod priekšroka maiņas kursam, kas precizēts līgumos vai dotācijas nolīgumos, nevis oficiālajam maiņas kursam, turpretim paskaidrojuma raksta 2.1. punkta trešajā daļā minēts, ka līgumā minēto maiņas kursu izmanto tikai līgumslēdzēji un saņēmēji.

| — | 21. panta 2. punkts ir grozīts atbilstoši Finanšu regulai, kas prasa veikt starpposma un/vai ex post vērtējumus programmām un darbībam, kuras saistītas ar ievērojamiem izdevumiem, nedefinējot jēdzienu “ievērojams”. Turklāt teksts rada risku, ka no novērtējuma tiks izslēgti politikas virzieni, kas ir ļoti nozīmīgi un ar lielu ietekmi, bet ar maziem budžeta izdevumiem (piem., konkurence, vienotais tirgus). |
| --- | --- |

—

21. panta 2. punkts ir grozīts atbilstoši Finanšu regulai, kas prasa veikt starpposma un/vai ex post vērtējumus programmām un darbībam, kuras saistītas ar ievērojamiem izdevumiem, nedefinējot jēdzienu “ievērojams”. Turklāt teksts rada risku, ka no novērtējuma tiks izslēgti politikas virzieni, kas ir ļoti nozīmīgi un ar lielu ietekmi, bet ar maziem budžeta izdevumiem (piem., konkurence, vienotais tirgus).

| — | 66. panta 2. punkta otrais teikums netieši norāda, ka avansu pārzinis atļauj izdevumus, lai gan patiesībā viņš tikai provizoriski apstiprina un veic maksājumus. |
| --- | --- |

—

66. panta 2. punkta otrais teikums netieši norāda, ka avansu pārzinis atļauj izdevumus, lai gan patiesībā viņš tikai provizoriski apstiprina un veic maksājumus.

| — | 130. pants un 164. panta 1. punkta b) apakšpunkts noteiktos apstākļos pieļauj, ka apliecinājuma dokumentus var reducēt uz to, kas ir “stingri nepieciešams”, nedefinējot, kas tas varētu būt. Turklāt nekādā gadījumā prasībām nevajadzētu būt stingrākām nekā nepieciešams. |
| --- | --- |

—

130. pants un 164. panta 1. punkta b) apakšpunkts noteiktos apstākļos pieļauj, ka apliecinājuma dokumentus var reducēt uz to, kas ir “stingri nepieciešams”, nedefinējot, kas tas varētu būt. Turklāt nekādā gadījumā prasībām nevajadzētu būt stingrākām nekā nepieciešams.

| — | Lai gan Palātai ir pieņemami grozījumi, kas izdarīti 86. panta 1. punktā un 106. panta 5. punktā, tie neatbilst Komisijas izvirzītajam mērķim atteikties no procentiem “trešo valstu likumu radītu šķēršļu gadījumā”. |
| --- | --- |

—

Lai gan Palātai ir pieņemami grozījumi, kas izdarīti 86. panta 1. punktā un 106. panta 5. punktā, tie neatbilst Komisijas izvirzītajam mērķim atteikties no procentiem “trešo valstu likumu radītu šķēršļu gadījumā”.

| 11. | Kā izklāstīts Atzinumā Nr. 3/2005, Palāta uzskata, ka:






  — | trešās valsts likumdošana nevar būt pārāka par īpašiem nolīgumiem starp līgumslēdzējām pusēm (86. panta 1. punktā un 106. panta 5. punktā ierosinātās izmaiņas), |
| --- | --- | --- |

11.

Kā izklāstīts Atzinumā Nr. 3/2005, Palāta uzskata, ka:

—

trešās valsts likumdošana nevar būt pārāka par īpašiem nolīgumiem starp līgumslēdzējām pusēm (86. panta 1. punktā un 106. panta 5. punktā ierosinātās izmaiņas),

| — | termiņš, kādā pretendentiem jāsniedz pierādījumi saistībā ar izslēgšanas kritērijiem, jānosaka pirms līguma parakstīšanas (134. panta 2. punktā ierosinātās izmaiņas), |
| --- | --- |

—

termiņš, kādā pretendentiem jāsniedz pierādījumi saistībā ar izslēgšanas kritērijiem, jānosaka pirms līguma parakstīšanas (134. panta 2. punktā ierosinātās izmaiņas),

| — | atlases procesā vienmēr jāiesniedz obligāti nepieciešamie dokumenti, lai ļautu līgumslēdzējam pamatot savu konkursa atlasi (135. panta 6. punktā ierosinātās izmaiņas). |
| --- | --- |

—

atlases procesā vienmēr jāiesniedz obligāti nepieciešamie dokumenti, lai ļautu līgumslēdzējam pamatot savu konkursa atlasi (135. panta 6. punktā ierosinātās izmaiņas).

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 15. decembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002. (kas grozīta ar OV L 25, 30.1.2003.).

1

(2)  OV L 357, 31.12.2002.

2

(3)  OV L 201, 2.8.2005.

3

(4)  Komisijas dokuments SEK(2005) 1240, galīgā redakcija.

4

---