# Eiropas Savienības C 272/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 272 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 3. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 272

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 3. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Kopējā parlamentārā asambleja |
| 2005/C 272/1 | Protokols sēdei, kas notika pirmdien, 2005. gada 18. aprīlī | 1 |
| Oficiāla atklāšanas sēde


  Kopējās parlamentārās asamblejas sēde


  Kopējās parlamentārās asamblejas sastāvs


  To dalībnieku akreditēšana, kuri nav parlamentu locekļi


  Aizvietotāji


  Darba kārtības projekta pieņemšana (ĀKK-ES/3748/pārstr. 2)


  ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 8. sesijas pēdējās sēdes protokola apstiprināšana (OV C 80, 01.04.05.)


  Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Kofi Annan ziņojums ĀKK-ES Kopējai parlamentārajai asamblejai par Tūkstošgades attīstības mērķiem



  María Elena Valenciano Martínez-Orozco un Donald Ramotar (Gajana) ziņojums Sociālo lietu un vides komitejas vārdā par padarīto ĀKK valstīs vispārējas sākumskolas izglītības ieguvē un dzimumu līdztiesībā Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) kontekstā


  Ziņojums par ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm


  Steidzams jautājums Nr. 1: Situācija Sudānā |
| 2005/C 272/2 | Protokols sēdei, kas notika otrdien, 2005. gada 19. aprīlī | 4 |
| Aizvietotāji


  Steidzams jautājums Nr. 2: Situācija Āfrikas Lielo ezeru reģionā



  L. M. De Sousa (Angola) paziņojums par Mārburgas hemorāģiskā drudža uzliesmojumu Angolā


  Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums


  Komisijai paredzēto jautājumu laiks — L. Michel



  Komisijas rīcība saistībā ar ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 8. sesijā Hāgā pieņemtajām rezolūcijām


  Debates ar Komisiju — L. Michel



  Luksemburgas sadarbības un humānās palīdzības ministra un pašreizējā ES Padomes priekšsēdētāja Jean-Louis Schiltz paziņojums


  Kaboverdes Ārlietu ministra, ĀKK valstu Padomes priekšsēdētāja Victor Borges paziņojums


  Padomei paredzēto jautājumu laiks


  Debates ar Padomes pārstāvjiem


  Par ārējo tirdzniecību atbildīgā Komisijas locekļa Peter Mandelson progresa ziņojums par sarunām attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (bez rezolūcijas)


  Komisijai paredzēto jautājumu laiks (5. punkta turpinājums) — P. Mandelson



  Debates ar Komisijas pārstāvjiem — P. Mandelson |
| 2005/C 272/3 | Protokols sēdei, kas notika trešdien, 2005. gada 20. aprīlī | 7 |
| Aizvietotāji


  Sēdes, kas notika pirmdien, 2005. gada 18. aprīlī, protokola apstiprināšana



  José Ribeiro e Castro un M. Salomão (Mozambika) ziņojums Politisko lietu komitejas vārdā par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs


  Līdzpriekšsēdētājas paziņojums



  Thierry Cornillet un David Matongo (Zambija) ziņojums Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas vārdā par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā


  Debates par cunami, kas notika 2004. gada decembrī, nodarītajiem postījumiem ĀKK valstīs un nākotnē veicamajiem pasākumiem |
| 2005/C 272/4 | Protokols sēdei, kas notika ceturtdien, 2005. gada 21. aprīlī | 8 |
| Aizvietotāji


  Sēžu, kas notika otrdien, 19. aprīlī, no rīta un pēcpusdienā un trešdien, 20. aprīlī, no rīta, protokolu apstiprināšana


  Debates par cunami, kas notika 2004. gada decembrī, nodarītajiem postījumiem ĀKK valstīs un par nākotnē veicamajiem pasākumiem


  Debates par situāciju Togo


  Darba grupu ziņojumu kopsavilkums


  Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos


  Balsošana par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem


  Bamako Deklarācija par Tūkstošgades attīstības mērķiem


  Citi jautājumi


  ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 10. sesijas datums un vieta |
| I Pielikums   Kopējās Parlamentārās Asamblejas Locekļu Alfabētisks Saraksts | 10 |
| II Pielikums   Sesijas, kas Notika no 18. līdz 21. aprīlim Bamako, Dalībnieku Saraksts | 13 |
| III Pielikums   Pieņemtās Rezolūcijas Un Deklarācija | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Kopējā parlamentārā asambleja

2005/C 272/1

Protokols sēdei, kas notika pirmdien, 2005. gada 18. aprīlī

1

Oficiāla atklāšanas sēde

Kopējās parlamentārās asamblejas sēde

Kopējās parlamentārās asamblejas sastāvs

To dalībnieku akreditēšana, kuri nav parlamentu locekļi

Aizvietotāji

Darba kārtības projekta pieņemšana (ĀKK-ES/3748/pārstr. 2)

ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 8. sesijas pēdējās sēdes protokola apstiprināšana (OV C 80, 01.04.05.)

Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Kofi Annan ziņojums ĀKK-ES Kopējai parlamentārajai asamblejai par Tūkstošgades attīstības mērķiem

María Elena Valenciano Martínez-Orozco un Donald Ramotar (Gajana) ziņojums Sociālo lietu un vides komitejas vārdā par padarīto ĀKK valstīs vispārējas sākumskolas izglītības ieguvē un dzimumu līdztiesībā Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) kontekstā

Ziņojums par ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm

Steidzams jautājums Nr. 1: Situācija Sudānā

2005/C 272/2

Protokols sēdei, kas notika otrdien, 2005. gada 19. aprīlī

4

Aizvietotāji

Steidzams jautājums Nr. 2: Situācija Āfrikas Lielo ezeru reģionā

L. M. De Sousa (Angola) paziņojums par Mārburgas hemorāģiskā drudža uzliesmojumu Angolā

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

Komisijai paredzēto jautājumu laiks — L. Michel

Komisijas rīcība saistībā ar ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 8. sesijā Hāgā pieņemtajām rezolūcijām

Debates ar Komisiju — L. Michel

Luksemburgas sadarbības un humānās palīdzības ministra un pašreizējā ES Padomes priekšsēdētāja Jean-Louis Schiltz paziņojums

Kaboverdes Ārlietu ministra, ĀKK valstu Padomes priekšsēdētāja Victor Borges paziņojums

Padomei paredzēto jautājumu laiks

Debates ar Padomes pārstāvjiem

Par ārējo tirdzniecību atbildīgā Komisijas locekļa Peter Mandelson progresa ziņojums par sarunām attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (bez rezolūcijas)

Komisijai paredzēto jautājumu laiks (5. punkta turpinājums) — P. Mandelson

Debates ar Komisijas pārstāvjiem — P. Mandelson

2005/C 272/3

Protokols sēdei, kas notika trešdien, 2005. gada 20. aprīlī

7

Aizvietotāji

Sēdes, kas notika pirmdien, 2005. gada 18. aprīlī, protokola apstiprināšana

José Ribeiro e Castro un M. Salomão (Mozambika) ziņojums Politisko lietu komitejas vārdā par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs

Līdzpriekšsēdētājas paziņojums

Thierry Cornillet un David Matongo (Zambija) ziņojums Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas vārdā par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā

Debates par cunami, kas notika 2004. gada decembrī, nodarītajiem postījumiem ĀKK valstīs un nākotnē veicamajiem pasākumiem

2005/C 272/4

Protokols sēdei, kas notika ceturtdien, 2005. gada 21. aprīlī

8

Aizvietotāji

Sēžu, kas notika otrdien, 19. aprīlī, no rīta un pēcpusdienā un trešdien, 20. aprīlī, no rīta, protokolu apstiprināšana

Debates par cunami, kas notika 2004. gada decembrī, nodarītajiem postījumiem ĀKK valstīs un par nākotnē veicamajiem pasākumiem

Debates par situāciju Togo

Darba grupu ziņojumu kopsavilkums

Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Balsošana par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

Bamako Deklarācija par Tūkstošgades attīstības mērķiem

Citi jautājumi

ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 10. sesijas datums un vieta

I Pielikums   Kopējās Parlamentārās Asamblejas Locekļu Alfabētisks Saraksts

10

II Pielikums   Sesijas, kas Notika no 18. līdz 21. aprīlim Bamako, Dalībnieku Saraksts

13

III Pielikums   Pieņemtās Rezolūcijas Un Deklarācija

17

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Kopējā parlamentārā asambleja

| 3.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/1

---

PROTOKOLS SĒDEI, KAS NOTIKA PIRMDIEN, 2005. GADA 18. APRĪLĪ

(2005/C 272/01)

(Sēdi atklāja plkst. 11.00)

Oficiāla atklāšanas sēde

Asambleju uzrunā Bamako rajona galvenais mērs Moussa Badoulaye Traoré, Mali Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs Ibrahim Boubacar Kéita, ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Sharon Hay Webster, ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock un Mali Republikas prezidents Amadou Toumani Touré, kurš pasludina devīto sesiju par atklātu.

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.15 un atsāka plkst. 15.25)

VADA: HAY WEBSTER

Līdzpriekšsēdētāja

Kopējās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētāja sveic visus dalībniekus un informē par to, ka piektdien, 2005. gada 15. aprīlī, Bamako ir izveidota ĀKK valstu Konsultatīvā asambleja. Šis nozīmīgais notikums sakrīt ar ĀKK valstu grupas 30. gadadienu.

1.   Kopējās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētāja paziņo, ka Kopējās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to nosūtījušas ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, tiks pievienots protokola pielikumā.

2.   To dalībnieku akreditēšana, kuri nav parlamentu locekļi

Līdzpriekšsēdētāja paziņo, ka ĀKK valstu iestādes ir atsūtījušas to dalībnieku sarakstu, kuri nav parlamentu locekļi. Viņa piedāvā šos pārstāvjus akreditēt un to vārdus iekļaut sarakstā, ko pievieno protokola pielikumā, saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 1. punktu un Kopējās parlamentārās asamblejas reglamenta 1. pantu.

Kopējā parlamentārā asambleja izteica savu piekrišanu.

3.   Aizvietotāji

Līdzpriekšsēdētāja paziņo par šādiem aizvietotājiem: M. Mauro (aizvieto J. Daul), C. Schröder (aizvieto K. Langendries), M. van den Berg (aizvieto H. U. Bullmann), W. Pistelli (aizvieto N. Busk), L. Morgantini (aizvieto F. Wurtz) un R. Czarnecki (aizvieto S. Kozlík).

4.   Darba kārtības projekta pieņemšana (ĀKK-ES/3748/pārstr. 2)

Līdzpriekšsēdētāja paziņo šādus iesniegšanas termiņus:

| — | attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos, — pirmdien, 18. aprīlī, plkst. 18.00, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos, — pirmdien, 18. aprīlī, plkst. 18.00,

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumiem, kas jānodod balsošanai, — otrdien, 19. aprīlī, plkst. 15.00, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumiem, kas jānodod balsošanai, — otrdien, 19. aprīlī, plkst. 15.00,

| — | attiecībā uz procedūrām, kas saistīti ar balsošanas procedūru, — ceturtdien, 21. aprīlī, plkst. 9.00 rakstiski. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz procedūrām, kas saistīti ar balsošanas procedūru, — ceturtdien, 21. aprīlī, plkst. 9.00 rakstiski.

Runātāji: L. M. De Sousa (Angola), A. Weldegiorgis (Eritreja), N. Gessesse (Etiopija), M. A. Martínez Martínez un R. Davies (Dienvidāfrika).

Darba kārtības projektu pieņēma, kā parādīts šajā protokolā.

5.   ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 8. sesijas pēdējās sēdes protokola apstiprināšana (OV C 80, 01.04.05.)

Protokolu apstiprināja.

6.   Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra Kofi Annan ziņojums ĀKK-ES Kopējai parlamentārajai asamblejai par Tūkstošgades attīstības mērķiem

Līdzpriekšsēdētāja nolasa ĀKK-ES Kopējai parlamentārajai asamblejai Kofi Annan ziņojumu.

7.   María Elena Valenciano Martínez-Orozco un Donald Ramotar (Gajana) ziņojums Sociālo lietu un vides komitejas vārdā par padarīto ĀKK valstīs vispārējas sākumskolas izglītības ieguvē un dzimumu līdztiesībā Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) kontekstā

Valenciano Martínez-Orozco iepazīstina ar savu ziņojumu. D. Polisi (Ruanda) runā līdzreferenta D. Ramotar (Gajana) vārdā.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas Tūkstošgades attīstības mērķu kampaņas atbildīgā koordinatore E. Herfkens ziņo par ĀKK valstu virzību šo tūkstošgades mērķu sasniegšanā un izsaka cerību, ka Eiropas Savienība ievēros grafiku. Viņa skaidri norāda uz Parlamenta deputātu lomu šajā sakarā.

Runātāji: L. H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), M. Martens, P. Safuneituuga (Samoa), K. Scheele, G. Faure (Seišelu salas), M. Hall, Akpovi (Benina), M. Aubert, M. Metsing (Lesoto), J. Bowis, R. Davies (Dienvidāfrika), M. van den Berg, K. Osei-Prempeh (Gana), C. Klass, N. Ouaïdoung (Čada), M. A. Martínez Martínez, J. Sebetlela (Botsvāna), L. Gröner, A. Bawa Bwari (Nigērija), E. Fernandes, B. Kamuntu (Uganda), D. Obiang Ndong (Gabona), Herfkens un Manservisi (Eiropas Komisija).

8.   Ziņojums par ekonomikas un sociālo partneru aktivitātēm

Runātāji: B. Vever un S. Florio (ĀKK-ES Pārbaudes komiteja).

VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

9.   Steidzams jautājums Nr. 1: Situācija Sudānā

Runātāji: Hay Webster, L. Morgantini, A. Beda (Sudāna), H. Schnellhardt, Y. Dawaleh (Džabuti), C. S. C. Gomes, N. Gessesse (Etiopija), L. Pistelli, A. Weldegiorgis (Eritreja), Schluyter, E. Kamuntu (Uganda), H. Goudin, A. Bawa Bwari (Nigērija), M. Czarnecki, J. Bowis, M. A. Carlotti, N. Ouaïdoung (Čada), M. Hall, M. Gahler, M. van den Berg, J. Van Hecke, C. Schröder, L. Novak un S. Manservisi (Komisija).

Sēdi beidza plkst. 19.25.

---

PIELIKUMS SĒDEI, KAS NOTIKA PIRMDIEN, 2005. GADA 18. APRĪLĪ

To dalībnieku akreditēšana, kuri nav parlamentu locekļi

BARBADOSA

Yvette GODDARD

Konsule Barbadosas vēstniecībā Briselē

FIDŽI

Viņa Ekselence Seremaia T. CAVUILATI

Fidži vēstnieks Briselē

HAITI

Jacques Nixon MYRTHIL

Pagaidu pilnvarotais lietvedis Haiti vēstniecībā Briselē

SENTKRISTOFERA UN NEVISA

Viņa Ekselence Georg R.E. BULLEN

Sentkristoferas un Nevisas vēstnieks Briselē

SURINAMA

Viņa Ekselence Gerhard O. HIWAT

Surinamas vēstnieks Briselē

ZIMBABVE

Viņa Ekselence Gift PUNUNGWE

Zimbabves vēstnieks Briselē

---

| 3.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/4

---

PROTOKOLS SĒDEI, KAS NOTIKA OTRDIEN, 2005. GADA 19. APRĪLĪ

(2005/C 272/02)

(Sēdi atklāja plkst. 9.15)

VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

1.   Aizvietotāji

Līdzpriekšsēdētāja paziņo par šādiem aizvietotājiem: M. Mauro (aizvieto J. Daul), C. Schröder (aizvieto K. Langendries), M. van den Berg (aizvieto H. U. Bullmann), W. Pistelli (aizvieto N. Busk), L. Morgantini (aizvieto F. Wurtz) un R. Czarnecki (aizvieto S. Kozlík).

2.   Steidzams jautājums Nr. 2: Situācija Āfrikas Lielo ezeru reģionā

Līdzpriekšsēdētāja piedāvā veikt izmaiņas sēdes kārtībā, sākot ar debatēm par steidzamo jautājumu attiecībā uz Āfrikas Lielo ezeru reģionu. Asambleja piekrita šim priekšlikumam.

VADA: HAY WEBSTER

Līdzpriekšsēdētāja

Runātāji: R. Berend, R. Dinyando (Namībija), M. van den Berg, P. C. Nahimana (Burundi), P. Whitehead, A. Bawa Bwari (Nigērija), J. Van Hecke, K. Osei-Prempeh (Gana), M. H. Aubert, C. Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), P. Morillon, B. Bounkoulou (Kongo Republika), Valenciano Martínez-Orozco, D. Polisi (Ruanda) un J. Sjöstedt.

VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

3.   L. M. De Sousa (Angola) paziņojums par Mārburgas hemorāģiskā drudža uzliesmojumu Angolā

L. M. De Sousa (Angola) sniedz ziņojumu par Mārburgas hemorāģiskā drudža uzliesmojumu Angolā. Asambleja nolēma, ka divi līdzpriekšsēdētāji rakstīs vēstuli Angolas varasiestādēm, lai izteiktu Kopējās parlamentārās asamblejas bažas, līdzjūtību un solidaritāti.

4.   Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

L. Michel izklāsta Eiropas Komisijas nostāju attiecībā uz ES attīstības politiku, jo īpaši attiecībā uz Tūkstošgades attīstības mērķiem, attīstības finansēšanu, Kotonū Nolīgumu, kā arī Attīstības politikas ziņojumu.

5.   Komisijai paredzēto jautājumu laiks — L. Michel

L. Michel rakstiski sniedz atbildes uz tiem Komisijai uzdotajiem 18 jautājumiem, kuri ir viņa kompetencē.

L. Michel atbild uz šādiem papildu jautājumiem:

| — | jautājums Nr. 2, ko J. Bowis uzdeva par iespējamo pandēmisko gripu; |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 2, ko J. Bowis uzdeva par iespējamo pandēmisko gripu;

| — | jautājums Nr. 3, ko P. Whitehead uzdeva par bāreņiem un sociāli mazaizsargātiem, ar HIV/AIDS slimiem bērniem, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 3, ko P. Whitehead uzdeva par bāreņiem un sociāli mazaizsargātiem, ar HIV/AIDS slimiem bērniem,

| — | jautājums Nr. 15, ko M. Hall uzdeva par Ķīmisku vielu reģistrēšanu, novērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) attiecībā uz jaunattīstības valstīm, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 15, ko M. Hall uzdeva par Ķīmisku vielu reģistrēšanu, novērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) attiecībā uz jaunattīstības valstīm,

| — | jautājums Nr. 9, ko J. Sjöstedt uzdeva par politisko dialogu, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 9, ko J. Sjöstedt uzdeva par politisko dialogu,

| — | jautājums Nr. 12, ko J. Van Hecke uzdeva par miera līgumiem, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 12, ko J. Van Hecke uzdeva par miera līgumiem,

| — | jautājums Nr. 10, ko M. A. Martínez Martínez uzdeva par Kubas parakstu Kotonū Nolīgumam, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 10, ko M. A. Martínez Martínez uzdeva par Kubas parakstu Kotonū Nolīgumam,

| — | jautājums Nr. 11, ko J. Bowis, kas aizvieto Deva, uzdeva par Charles Taylor, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 11, ko J. Bowis, kas aizvieto Deva, uzdeva par Charles Taylor,

| — | jautājums Nr. 13, ko A. Weldegiorgis (Eritreja) uzdeva par Eritrejas un Etiopijas robežu, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 13, ko A. Weldegiorgis (Eritreja) uzdeva par Eritrejas un Etiopijas robežu,

| — | jautājums Nr. 26, ko C. S. C. Gomes uzdeva par Sudānu, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 26, ko C. S. C. Gomes uzdeva par Sudānu,

| — | jautājums Nr. 20, ko Hay Webster (Jamaika) uzdeva par ES cukura režīma reformu. |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 20, ko Hay Webster (Jamaika) uzdeva par ES cukura režīma reformu.

6.   Komisijas rīcība saistībā ar ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 8. sesijā Hāgā pieņemtajām rezolūcijām

L. Michel atsaucas uz Komisijas iesniegto rakstisku papildmateriālu par Kopējās parlamentārās asamblejas 8. sesijā Hāgā pieņemtajām rezolūcijām. Viņš paziņo, ka pēc šīm debatēm atbildīgie dienesti vajadzības gadījumā rakstiski sniegs papildu informāciju. Viņš paziņo, ka arī Komisija sniegs Kopējai parlamentārajai asamblejai informāciju par papildmateriālu attiecībā uz rezolūcijām, ko pieņems 9. sesijā.

7.   Debates ar Komisiju — L. Michel

Runātāji: Amadou Top (Gvineja), A. H. Akpovi (Benina), J. Bowis, M. Amon-Ago (Kotdivuāra), A. Bawa Bwari (Nigērija), M. A. Martínez Martínez, M. Issoufou (Nigēra), I. Mannah (Libērija), M. François (Sentlūsija), B. Joan i Mari, G. Bullen (Sentkristofera un Nevisa), J. N. Bereaux (Trinidāda un Tobāgo), R. Reyes (Dominikas Republika), L. Morgantini, A. Weldegiorgis (Eritreja), P. Kaminski, E. Kamuntu (Uganda), M. Gahler, M. Zani, M. Metsing (Lesoto), M. Callanan, L. B. Sebetela (Botsvāna), R. Davies (Dienvidāfrika), C. S. C. Gomes, Safuneituga (Samoa), D. Anggo (Papua Jaungvineja), H. P. Mayer un J. M. Michel.

Līdzpriekšsēdētāja saskaņā ar Reglamenta 4. panta 4. punktu dod vārdu novērotājam S. Polanco (Kuba).

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.05 un atsāka plkst. 15.11)

VADA: HAY WEBSTER

Līdzpriekšsēdētāja

8.   Luksemburgas sadarbības un humānās palīdzības ministra un pašreizējā ES Padomes priekšsēdētāja Jean-Louis Schiltz paziņojums

J. L. Schiltz nolasa paziņojumu ES Padomes vārdā.

9.   Kaboverdes Ārlietu ministra, ĀKK valstu Padomes priekšsēdētāja Victor Borges paziņojums

V. Borges nolasa paziņojumu ĀKK valstu Padomes vārdā.

10.   Padomei paredzēto jautājumu laiks

ĀKK Padomei tiek uzdoti četri jautājumi.

V. Borges atbild uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | jautājums Nr. 1, ko J. Bowis uzdeva par valsts stratēģijas dokumentiem, un papildu jautājums; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 1, ko J. Bowis uzdeva par valsts stratēģijas dokumentiem, un papildu jautājums;

| | jautājums Nr. 2, ko M. A. Carlotti uzdeva par politiskā dialoga pasākumu pieņemšanu saistībā ar ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas pieņemto rezolūciju; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 2, ko M. A. Carlotti uzdeva par politiskā dialoga pasākumu pieņemšanu saistībā ar ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas pieņemto rezolūciju;

| | jautājums Nr. 3, ko R. Davies (Dienvidāfrika) uzdeva par Ķīmisku vielu reģistrēšanas, novērtēšanas, licencēšanas un ierobežošanas (REACH) ieviešanas potenciālo ietekmi, un papildu jautājums. |
| --- | --- |

jautājums Nr. 3, ko R. Davies (Dienvidāfrika) uzdeva par Ķīmisku vielu reģistrēšanas, novērtēšanas, licencēšanas un ierobežošanas (REACH) ieviešanas potenciālo ietekmi, un papildu jautājums.

| | Jautājuma Nr. 14 autors sēdē nepiedalās. |
| --- | --- |

Jautājuma Nr. 14 autors sēdē nepiedalās.

| | Jautājums Nr. 14 uzdots ES Padomei. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 14 uzdots ES Padomei.

| | J. L. Schiltz atbild uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem: |
| --- | --- |

J. L. Schiltz atbild uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | jautājums Nr. 9, ko R. Davies (Dienvidāfrika) uzdeva par Tūkstošgades attīstības mērķiem, un papildu jautājums; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 9, ko R. Davies (Dienvidāfrika) uzdeva par Tūkstošgades attīstības mērķiem, un papildu jautājums;

| | jautājums Nr. 10, ko V. Agnoletto uzdeva par parāda dzēšanu jaunattīstības valstīm, un papildu jautājums; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 10, ko V. Agnoletto uzdeva par parāda dzēšanu jaunattīstības valstīm, un papildu jautājums;

| | jautājums Nr. 16, ko P. Whitehead uzdeva par Eiropas Attīstības fonda (EAF) ļaunprātīgu izmantošanu, un papildu jautājums; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 16, ko P. Whitehead uzdeva par Eiropas Attīstības fonda (EAF) ļaunprātīgu izmantošanu, un papildu jautājums;

| | jautājums Nr. 18, ko G. KINNOCK uzdeva par ekonomisko partnerattiecību alternatīvām, un papildu jautājums; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 18, ko G. KINNOCK uzdeva par ekonomisko partnerattiecību alternatīvām, un papildu jautājums;

| | jautājums Nr. 11, ko J. Sjöstedt uzdeva par politisko dialogu, un papildu jautājums; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 11, ko J. Sjöstedt uzdeva par politisko dialogu, un papildu jautājums;

| | jautājums Nr. 4, ko A. Weldegiorgis (Eritreja) uzdeva par mieru, attīstību un Kotonū Nolīgumu, kā arī papildu jautājums; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 4, ko A. Weldegiorgis (Eritreja) uzdeva par mieru, attīstību un Kotonū Nolīgumu, kā arī papildu jautājums;

| | jautājums Nr. 5, ko Karību reģions uzdeva par tūrisma attīstību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 5, ko Karību reģions uzdeva par tūrisma attīstību ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 7, ko J. Van Hecke uzdeva par atbalstu apvienotajai Kongo armijai; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 7, ko J. Van Hecke uzdeva par atbalstu apvienotajai Kongo armijai;

| | jautājums Nr. 8, ko A. Martínez Martínez uzdeva par Kubas parakstu Kotonū Nolīgumam; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 8, ko A. Martínez Martínez uzdeva par Kubas parakstu Kotonū Nolīgumam;

| | jautājums Nr. 6, ko Valenciano Martínez-Orozco uzdeva par to jaundzimušo diskrimināciju, kuri ieņemti izvarošanas rezultātā Darfūrā; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 6, ko Valenciano Martínez-Orozco uzdeva par to jaundzimušo diskrimināciju, kuri ieņemti izvarošanas rezultātā Darfūrā;

| | jautājums Nr. 12, ko J. P. Faure (Seišelu salas) uzdeva par uz cilvēktiesībām balstītu pieeju attīstības darbā; Starptautiskais Investīciju strīdu risināšanas centrs (ICSID) Lietas Nr. ARB/02/14 starp CDC Group PLC (Apvienotā Karaliste) un Seišelu salām. |
| --- | --- |

jautājums Nr. 12, ko J. P. Faure (Seišelu salas) uzdeva par uz cilvēktiesībām balstītu pieeju attīstības darbā; Starptautiskais Investīciju strīdu risināšanas centrs (ICSID) Lietas Nr. ARB/02/14 starp CDC Group PLC (Apvienotā Karaliste) un Seišelu salām.

Jautājumu Nr. 15, 17, un 13 autori sēdē nepiedalījās.

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par jaunā pāvesta Benedikta XVI ievēlēšanu.

11.   Debates ar Padomes pārstāvjiem

Runātāji: A. Lulling, E. Kamuntu (Uganda), M. A. Martínez Martínez, L. B. Sebetela (Botsvāna), L. Borges, M. A Oumarou (Nigēra), B. Akpovi (Benina), V. Borges un J. L. Schiltz.

VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

12.   Par ārējo tirdzniecību atbildīgā Komisijas locekļa Peter Mandelson progresa ziņojums par sarunām attiecībā uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (bez rezolūcijas)

P. Mandelson nolasīja savu ziņojumu.

13.   Komisijai paredzēto jautājumu laiks (5. punkta turpinājums) — P. Mandelson

P. Mandelson atbild uz papildu jautājumiem:

| — | jautājums Nr. 14, ko M. Metsing (Lesoto) uzdeva par “Viss, izņemot ieročus” (EBA) preču izcelsmes noteikumiem, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 14, ko M. Metsing (Lesoto) uzdeva par “Viss, izņemot ieročus” (EBA) preču izcelsmes noteikumiem,

| — | jautājums Nr. 16, ko M. H. Aubert uzdeva par Vides aizsardzības aģentūras (EPA) liberalizācijas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 16, ko M. H. Aubert uzdeva par Vides aizsardzības aģentūras (EPA) liberalizācijas pasākumiem,

| — | jautājums Nr. 18, ko M. van den Berg, aizstāj A. Dobolyi, uzdeva par Singapūras problēmām, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 18, ko M. van den Berg, aizstāj A. Dobolyi, uzdeva par Singapūras problēmām,

| — | jautājums Nr. 19, ko M. van den Berg, aizstāj H. U. Bullmann, uzdeva par ĀKK valstu tirgus atvēršanu, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 19, ko M. van den Berg, aizstāj H. U. Bullmann, uzdeva par ĀKK valstu tirgus atvēršanu,

| — | jautājums Nr. 21, ko S. T. Cavuilati (Fidži), aizstāj J. Nabuka, uzdeva par cukuru, |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 21, ko S. T. Cavuilati (Fidži), aizstāj J. Nabuka, uzdeva par cukuru,

| — | jautājums Nr. 24, ko V. Agnoletto uzdeva attiecībā uz Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS). |
| --- | --- |

—

jautājums Nr. 24, ko V. Agnoletto uzdeva attiecībā uz Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem (TRIPS).

14.   Debates ar Komisijas pārstāvjiem — P. Mandelson

Runātāji: R. Davies (Dienvidāfrika), K. Mporogomyi (Tanzānija), V. Dombrovskis, N. Bereaux (Trinidāda un Tobāgo), Y. Goddard (Barbadosa), M. van den Berg, Hay Webster (līdzpriekšsēdētāja, Jamaika), A. Weldegiorgis (Eritreja), M. Metsing (Lesoto), C. Schlyter, E. Kamuntu (Uganda), R. Dinyando (Namībija), L. B. Sebetela (Botsvāna), F. Wieland, L. McAvan, C. Nyassa (Kamerūna), B. Faure (Seišelu salas), V. Agnoletto un P. Mandelson.

R. Wieland izteica savu neapmierinātību par dažādām sesijas debatēm piešķirto laiku.

(Sēdi beidza plkst. 19.18)

Sharon HAY WEBSTER un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētājas

Sers John KAPUTIN

un Dietmar NICKEL

Līdzģenerālsekretāri

---

| 3.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/7

---

PROTOKOLS SĒDEI, KAS NOTIKA TREŠDIEN, 2005. GADA 20. APRĪLĪ

(2005/C 272/03)

(Sēdi atklāja plkst. 9.07)

VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

1.   Aizvietotāji

Līdzpriekšsēdētāja paziņo par šādiem aizvietotājiem: M. van den Berg (aizvieto H. U. Bullmann), R. Czarnecki (aizvieto S. Kozlík), G. C. Fava (aizvieto D. Rosati), M. Mauro (aizvieto J. Daul), L. Morgantini (aizvieto F. Wurtz), W. Pistelli (aizvieto N. Busk) un C. Schröder (aizvieto K. Langendries).

2.   Sēdes, kas notika pirmdien, 2005. gada 18. aprīlī, protokola apstiprināšana

Protokolu apstiprināja.

3.   José Ribeiro e Castro un M. Salomão (Mozambika) ziņojums Politisko lietu komitejas vārdā par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs

Līdzreferenti M. Salomão (Mozambika) un J. Ribeiro e Castro iepazīstina ar savu ziņojumu.

Runātāji: R. Dinyando (Namībija), M. Gahler, K. Jöns, A. Bawa Bwari (Nigērija), J. Van Hecke, D. Anggo (Papua Jaungvineja), J. Bowis, G. Punungwe (Zimbabve), C. S. C. Gomes, A. Weldegiorgis (Eritreja), P. Morillon, K. Osei-Prempeh (Gana), H. Goudin, L. Novak, Alma Oumarou (Nigēra), G. Grabowska, E. Coye (Jamaika), C. Schröder, E. Kamuntu (Uganda), A. Beda (Sudāna), J. Sanga (Zālamana salas), B. Joan i Marí un S. Manservisi (Eiropas Komisija).

Runāja arī ĀKK Padomes priekšsēdētājs V. Borges (Kaboverde).

VADA: HAY WEBSTER

Līdzpriekšsēdētāja

4.   Līdzpriekšsēdētājas paziņojums

Līdzpriekšsēdētāja paziņo, ka debates par 2004. gada decembra cunami nodarītajiem postījumiem ĀKK valstīs un nākotnē veicamajiem pasākumiem, kuras sākumā bija plānotas 21. aprīlī no rīta, notiks pēc 5. punkta izskatīšanas.

5.   Thierry Cornillet un David Matongo (Zambija) ziņojums Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas vārdā par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā

T. Cornillet iepazīstina ar savu ziņojumu. G. Chulumanda (Zambija) runā līdzreferenta D. Matongo vārdā, kura pilnvaru termiņš beidzas.

Runātāji: R. Wieland, A. Weldegiorgis (Eritreja), K. Mitchell, M. Metsing (Lesoto), J. Ribeiro e Castro, E. Coye (Jamaika), M. van den Berg, E. Kamuntu (Uganda), C. Schlyter, Obiang Ndong (Gabona), J. Sjöstedt, Ouaïdoung (Čada), R. Dinyando (Namībija), A. H. Akpovi (Benina) un S. Manservisi (Eiropas Komisija).

Runāja arī ĀKK Padomes priekšsēdētājs V. Borges (Kaboverde).

Līdzreferents T. Cornillet pabeidza debates.

VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

6.   Debates par cunami, kas notika 2004. gada decembrī, nodarītajiem postījumiem ĀKK valstīs un nākotnē veicamajiem pasākumiem

Līdzpriekšsēdētāja iepazīstina ar tematu un informē locekļus par to, ka pēc debatēm netiks pieņemta rezolūcija.

Runātāji: S. T. Cavuilati (Fidži), J. Bowis, C. Nyassa (Kamerūna), K. Scheele, D. Anggo (Papua Jaungvineja), O. Paya (Maurīcija), C. Schlyter, Reyes Aglon (Dominikāna) un S. Manservisi (Eiropas Komisija).

(Sēdi beidza plkst. 12.37)

Sharon HAY WEBSTER un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētājas

Sers John KAPUTIN un

Dietmar NICKEL

Līdzģenerālsekretāri

---

| 3.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 272/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 272/8

---

PROTOKOLS SĒDEI, KAS NOTIKA CETURTDIEN, 2005. GADA 21. APRĪLĪ

(2005/C 272/04)

(Sēdi atklāja plkst. 9.22)

VADA: G. KINNOCK

Līdzpriekšsēdētāja

1.   Aizvietotāji

Līdzpriekšsēdētāja paziņo par šādiem aizvietotājiem: M. van den Berg (aizvieto H. U. Bullmann), R. Czarnecki (aizvieto S. Kozlík), G. C. Fava (aizvieto D. Rosati), M. Mauro (aizvieto J. Daul), C. Schröder (aizvieto K. Langendries) un J. M. García-Margallo y Marfil (aizvieto A. López-Istúriz White).

2.   Sēžu, kas notika otrdien, 19. aprīlī, no rīta un pēcpusdienā un trešdien, 20. aprīlī, no rīta, protokolu apstiprināšana

Protokolus apstiprināja.

3.   Debates par cunami, kas notika 2004. gada decembrī, nodarītajiem postījumiem ĀKK valstīs un par nākotnē veicamajiem pasākumiem

Līdzpriekšsēdētāji sagatavo vēstuli cunami skarto valstu vēstniekiem, kas atrodas Briselē, lai izteiktu tiem Kopējās parlamentārās asamblejas līdzjūtību un nepārtraukto interesi par situāciju šajās valstīs.

4.   Debates par situāciju Togo

Runātāji: E. Kpade (Togo), N. Gessesse (Etiopija), A. H. Akpovi (Benina), M. Gahler, B. Bounkoulou (Kongo), Y. Keita (Mali), M. A. Carlotti, A. Beda (Sudāna), A. Kembukusua (Kongo Demokrātiskā Republika), C. Nyassa (Kamerūna), M. H. Aubert, M. Diallo (Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) Parlamenta novērotājs) un P. Malin (Eiropas Komisija).

Līdzpriekšsēdētāja atgādina par to, ka pēc debatēm netiks pieņemta rezolūcija.

5.   Darba grupu ziņojumu kopsavilkums

| — | V. Dombrovskis par sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem Rietumāfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīs. |
| --- | --- |

—

V. Dombrovskis par sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem Rietumāfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstīs.

| — | M. Bamba (Mali) par Nigēras upes pārtuksnešošanos un glābšanu. |
| --- | --- |

—

M. Bamba (Mali) par Nigēras upes pārtuksnešošanos un glābšanu.

| — | M. Diko (Mali) par kokvilnas nozari Mali. |
| --- | --- |

—

M. Diko (Mali) par kokvilnas nozari Mali.

VADA: HAY WEBSTER

Līdzpriekšsēdētāja

6.   Balsošana par rezolūciju priekšlikumiem, kas ietverti triju pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

| — | Ziņojums par padarīto ĀKK valstīs vispārējas sākumskolas izglītības ieguvē un dzimumu līdztiesībā Tūkstošgades attīstības mērķu (MDG) kontekstā (ĀKK-ES 3752) — Sociālo lietu un vides komiteja. Līdzreferenti: María Elena Valenciano Martínez-Orozco un Donald Ramotar (Gajāna).
  Pieņēma 1. — 6., 9., 10., 12. un 13. grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par padarīto ĀKK valstīs vispārējas sākumskolas izglītības ieguvē un dzimumu līdztiesībā Tūkstošgades attīstības mērķu (MDG) kontekstā (ĀKK-ES 3752) — Sociālo lietu un vides komiteja. Līdzreferenti: María Elena Valenciano Martínez-Orozco un Donald Ramotar (Gajāna).

Pieņēma 1. — 6., 9., 10., 12. un 13. grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Ziņojums par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs (ĀKK-ES 3754) — Politisko lietu komiteja. Līdzreferenti: José Ribeiro e Castro un Tomaz Salomão (Mozambika)
  Pieņēma 1. — 13., 14. (ar mutisku grozījumu) un 15. grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs (ĀKK-ES 3754) — Politisko lietu komiteja. Līdzreferenti: José Ribeiro e Castro un Tomaz Salomão (Mozambika)

Pieņēma 1. — 13., 14. (ar mutisku grozījumu) un 15. grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Ziņojums par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā (ĀKK-ES 3686) — Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja.
  Pieņēma 1. un 2. (ar mutisku grozījumu) grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā (ĀKK-ES 3686) — Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja.

Pieņēma 1. un 2. (ar mutisku grozījumu) grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

7.   Balsošana par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Sudānā (ĀKK-ES 3777)
  Pieņēma 5. grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Sudānā (ĀKK-ES 3777)

Pieņēma 5. grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Āfrikas Lielo ezeru reģionā (ĀKK-ES 3778).
  Pieņēma 1. — 3. un 5. — 7. grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Āfrikas Lielo ezeru reģionā (ĀKK-ES 3778).

Pieņēma 1. — 3. un 5. — 7. grozījumu. Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

8.   Bamako Deklarācija par Tūkstošgades attīstības mērķiem

Deklarāciju pieņēma vienprātīgi.

9.   Citi jautājumi

Līdzpriekšsēdētāja izteica īpašu pateicību Assarid Imbarcaouane par Kopējās parlamentārās asamblejas sesijas, kas notika Mali, izcilo organizēšanu.

10.   ĀKK-ES Kopējās parlamentārās asamblejas 10. sesijas datums un vieta

10. sesija notiks no 2005. gada 18. līdz 24. novembrim. Par tās norises vietu paziņos vēlāk.

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem 2006. gada datumiem, kas jāapstiprina:

| — | komiteju un Prezidija sanāksmes — nedēļā, kas sākas no 23. janvāra, |
| --- | --- |

—

komiteju un Prezidija sanāksmes — nedēļā, kas sākas no 23. janvāra,

| — | plenārsēdes — nedēļā, kas sākas no 19. jūnija, |
| --- | --- |

—

plenārsēdes — nedēļā, kas sākas no 19. jūnija,

| — | komiteju un Prezidija sanāksmes — nedēļā, kas sākas no 11. septembra, |
| --- | --- |

—

komiteju un Prezidija sanāksmes — nedēļā, kas sākas no 11. septembra,

| — | plenārsēdes — nedēļā, kas sākas no 20. novembra. |
| --- | --- |

—

plenārsēdes — nedēļā, kas sākas no 20. novembra.

Plenārsēžu kārtība tiks mainīta: turpmāk gada pirmā plenārsēde notiks ES, bet otrā — kādā no ĀKK valstīm.

(Sēdi beidza plkst. 11.40)

Sharon HAY WEBSTER un

Glenys KINNOCK

Līdzpriekšsēdētājas

Sers John KAPUTIN

un Dietmar NICKEL

Līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

KOPĒJĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU ALFABĒTISKS SARAKSTS

| ĀKK valstu pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| HAY WEBSTER (JAMAIKA), līdzpriekšsēdētāja | G. KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| BARBADOSA, (VP) | GAHLER (VP) |
| KONGO, (VP) | MANTOVANI (VP) |
| DŽIBUTIJA, (VP) | VERGES (VP) |
| FIDŽI, (VP) | CARLOTTI (VP) |
| GABONA, (VP) | MITCHELL (VP) |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS, (VP) | JOAN I MARÍ (VP) |
| SJERRALEONE, (VP) | LULLING (VP) |
| ZĀLAMANA SALAS, (VP) | KAMIŃSKI (VP) |
| DIENVIDĀFRIKA, (VP) | CORNILLET (VP) |
| SVAZILENDA (VP) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| TOGO, (VP) | BOWIS (VP) |
| UGANDA, (VP) | GOUDIN (VP) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMU SALAS | ARIF |
| BELIZA | AUBERT |
| BENINA | AYLWARD |
| BOTSVĀNA | BEREND |
| BURKINA FASO | BULLMANN |
| BURUNDI | BUSK |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | CALLANAN |
| ČADA | COELHO |
| DOMINIKA | DAUL |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | DEVA |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | DILLEN |
| ERITREJA | DOBOLYI |
| ETIOPIJA | DOMBROVSKIS |
| GAMBIJA | EK |
| GANA | FERNANDES |
| GRENĀDA | FERREIRA |
| GVINEJA | GOMES |
| GVINEJA-BISAVA | GRABOWSKA |
| GAJĀNA | GRÖNER |
| HAITI | HALL |
| KABOVERDE | HAUG |
| KAMERŪNA | HERRANZ GARCÍA |
| KENIJA | JÖNS |
| KIRIBATI | JONCKHEER |
| KONGO (DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA) | KACZMAREK |
| KOMORU SALAS | KORHOLA |
| KOTDIVUĀRA | KOZLÍK |
| KUKA SALAS | KUŁAKOWSKI |
| LESOTO | LANGENDRIES |
| LIBĒRIJA | LEHIDEUX |
| MADAGASKARA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALĀVIJA | LOUIS |
| MALI | McAVAN |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | MARTENS |
| MAURITĀNIJA | MAYER |
| MAURĪCIJA | MORILLON |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | NOVAK |
| MOZAMBIKA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAMĪBIJA | POLFER |
| NAURU (REPUBLIKA) | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGĒRA | ROITHOVÁ |
| NIGĒRIJA | ROSATI |
| NIUE | SARTORI |
| PALAU | SCHEELE |
| PAPUA-JAUNGVINEJA | SCHLYTER |
| RUANDA | SCHNELLHARDT |
| SENTKRISTOFERA UN NEVISA | SCHWAB |
| SENTLŪSIJA | SJÖSTEDT |
| SAMOA | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SANTOME UN PRINSIPI | SPERONI |
| SENEGĀLA | STURDY |
| SEIŠELU SALAS | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SOMĀLIJA | VAN HECKE |
| SUDĀNA | VAN LANCKER |
| SURINAMA | de VILLIERS |
| TANZĀNIJA | WHITEHEAD |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | WIJKMAN |
| TUVALU | WURTZ |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |
| ZAMBIJA | ZANI |
| ZIMBABVE | ZĪLE |

ĀKK valstu pārstāvji

EP pārstāvji

HAY WEBSTER (JAMAIKA), līdzpriekšsēdētāja

G. KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

BARBADOSA, (VP)

GAHLER (VP)

KONGO, (VP)

MANTOVANI (VP)

DŽIBUTIJA, (VP)

VERGES (VP)

FIDŽI, (VP)

CARLOTTI (VP)

GABONA, (VP)

MITCHELL (VP)

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS, (VP)

JOAN I MARÍ (VP)

SJERRALEONE, (VP)

LULLING (VP)

ZĀLAMANA SALAS, (VP)

KAMIŃSKI (VP)

DIENVIDĀFRIKA, (VP)

CORNILLET (VP)

SVAZILENDA (VP)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

TOGO, (VP)

BOWIS (VP)

UGANDA, (VP)

GOUDIN (VP)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMU SALAS

ARIF

BELIZA

AUBERT

BENINA

AYLWARD

BOTSVĀNA

BEREND

BURKINA FASO

BULLMANN

BURUNDI

BUSK

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

CALLANAN

ČADA

COELHO

DOMINIKA

DAUL

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

DEVA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

DILLEN

ERITREJA

DOBOLYI

ETIOPIJA

DOMBROVSKIS

GAMBIJA

EK

GANA

FERNANDES

GRENĀDA

FERREIRA

GVINEJA

GOMES

GVINEJA-BISAVA

GRABOWSKA

GAJĀNA

GRÖNER

HAITI

HALL

KABOVERDE

HAUG

KAMERŪNA

HERRANZ GARCÍA

KENIJA

JÖNS

KIRIBATI

JONCKHEER

KONGO (DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA)

KACZMAREK

KOMORU SALAS

KORHOLA

KOTDIVUĀRA

KOZLÍK

KUKA SALAS

KUŁAKOWSKI

LESOTO

LANGENDRIES

LIBĒRIJA

LEHIDEUX

MADAGASKARA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALĀVIJA

LOUIS

MALI

McAVAN

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

MARTENS

MAURITĀNIJA

MAYER

MAURĪCIJA

MORILLON

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

NOVAK

MOZAMBIKA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAMĪBIJA

POLFER

NAURU (REPUBLIKA)

RIBEIRO E CASTRO

NIGĒRA

ROITHOVÁ

NIGĒRIJA

ROSATI

NIUE

SARTORI

PALAU

SCHEELE

PAPUA-JAUNGVINEJA

SCHLYTER

RUANDA

SCHNELLHARDT

SENTKRISTOFERA UN NEVISA

SCHWAB

SENTLŪSIJA

SJÖSTEDT

SAMOA

SORNOSA MARTÍNEZ

SANTOME UN PRINSIPI

SPERONI

SENEGĀLA

STURDY

SEIŠELU SALAS

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SOMĀLIJA

VAN HECKE

SUDĀNA

VAN LANCKER

SURINAMA

de VILLIERS

TANZĀNIJA

WHITEHEAD

TONGA

WIELAND

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

WIJKMAN

TUVALU

WURTZ

VANUATU

ZÁBORSKÁ

ZAMBIJA

ZANI

ZIMBABVE

ZĪLE

POLITISKO LIETU KOMITEJA

| ĀKK dalībvalstis | EP deputāti |
| --- | --- |
| NABUKA (FIDŽI), līdzpriekšsēdētājs | CALLANAN, līdzpriekšsēdētāja |
| NAHIMANA (BURUNDI), VC | JÖNS, VC |
| LUTUNDULA, (Kongo Demokrātiskā Republika), VC | POLFER, VC |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZA | DILLEN |
| BENINA | DOBOLYI |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | GAHLER |
| DŽIBUTIJA | GOMES |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | GRABOWSKA |
| GRENĀDA | GRÖNER |
| GVINEJA | HERRANZ GARCÍA |
| GAJĀNA | JONCKHEER |
| KUKA SALAS | KACZMAREK |
| LIBĒRIJA | KAMINSKI |
| MAURITĀNIJA | LANGENDRIES |
| NAMĪBIJA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NIGĒRIJA | LOUIS |
| NIUE | MANTOVANI |
| PAPUA JAUNGVINEJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | MORILLON |
| SUDĀNA | RIBEIRO E CASTRO |
| SURINAMA | SARTORI |
| TOGO | VAN HECKE |
| TUVALU | WIELAND |
| UGANDA | WURTZ |
| ZIMBABVE | ZANI |

ĀKK dalībvalstis

EP deputāti

NABUKA (FIDŽI), līdzpriekšsēdētājs

CALLANAN, līdzpriekšsēdētāja

NAHIMANA (BURUNDI), VC

JÖNS, VC

LUTUNDULA, (Kongo Demokrātiskā Republika), VC

POLFER, VC

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZA

DILLEN

BENINA

DOBOLYI

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

GAHLER

DŽIBUTIJA

GOMES

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

GRABOWSKA

GRENĀDA

GRÖNER

GVINEJA

HERRANZ GARCÍA

GAJĀNA

JONCKHEER

KUKA SALAS

KACZMAREK

LIBĒRIJA

KAMINSKI

MAURITĀNIJA

LANGENDRIES

NAMĪBIJA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NIGĒRIJA

LOUIS

NIUE

MANTOVANI

PAPUA JAUNGVINEJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

MORILLON

SUDĀNA

RIBEIRO E CASTRO

SURINAMA

SARTORI

TOGO

VAN HECKE

TUVALU

WIELAND

UGANDA

WURTZ

ZIMBABVE

ZANI

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ĀKK dalībvalstis | EP deputāti |
| --- | --- |
| LEKOBA, (KONGO Demokrātiskā Republika), līdzpriekšsēdētājs | SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs |
| NIANGADOU (MALI), VC | VC |
| HAY WEBSTER (JAMAIKA), VC | V. DOMBROVSKIS, VC |
| BOTSVĀNA | AGNOLETTO |
| DIENVIDĀFRIKA | BEREND |
| DOMINIKA | BULLMANN |
| ERITREJA | BUSK |
| ETIOPIJA | CORNILLET |
| GABONA | DAUL |
| GANA | DEVA |
| KAMERŪNA | FERREIRA |
| KENIJA | JOAN I MARI |
| KONGO (Demokrātiskā Republika) | G. KINNOCK |
| KOTDIVUĀRA | KOZLÍK |
| MAURĪCIJA | LEHIDEUX |
| MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis) | A. LULLING |
| PALAU | MAYER |
| SENTLŪSIJA | McAVAN |
| SAMOA | MITCHELL |
| SENEGĀLA | PLEGUEZUELOS |
| SJERRALEONE | ROSATI |
| SVAZILENDA | SPERONI |
| TANZĀNIJA | STURDY |
| TONGA | VAN LANCKER |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO | de VILLIERS |
| ZAMBIJA | R. ZĪLE |

ĀKK dalībvalstis

EP deputāti

LEKOBA, (KONGO Demokrātiskā Republika), līdzpriekšsēdētājs

SCHLYTER, līdzpriekšsēdētājs

NIANGADOU (MALI), VC

VC

HAY WEBSTER (JAMAIKA), VC

V. DOMBROVSKIS, VC

BOTSVĀNA

AGNOLETTO

DIENVIDĀFRIKA

BEREND

DOMINIKA

BULLMANN

ERITREJA

BUSK

ETIOPIJA

CORNILLET

GABONA

DAUL

GANA

DEVA

KAMERŪNA

FERREIRA

KENIJA

JOAN I MARI

KONGO (Demokrātiskā Republika)

G. KINNOCK

KOTDIVUĀRA

KOZLÍK

MAURĪCIJA

LEHIDEUX

MIKRONĒZIJA (Federatīvās Valstis)

A. LULLING

PALAU

MAYER

SENTLŪSIJA

McAVAN

SAMOA

MITCHELL

SENEGĀLA

PLEGUEZUELOS

SJERRALEONE

ROSATI

SVAZILENDA

SPERONI

TANZĀNIJA

STURDY

TONGA

VAN LANCKER

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

de VILLIERS

ZAMBIJA

R. ZĪLE

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ĀKK dalībvalstis | EP locekļi |
| --- | --- |
| METSING (LESOTO), līdzpriekšsēdētājs | SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja |
| POLISI (RUANDA), VC | NOVAK, VC |
| AROUNA (NIGĒRA), VC | ARIF, VC |
| ANTIGVA UN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMU SALAS | AUBERT |
| BARBADOSA | AYLWARD |
| BURKINA FASO | BOWIS |
| ČADA | EK |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | FERNANDES |
| GAMBIJA | GOUDIN |
| GVINEJA-BISAVA | HALL |
| KABOVERDE | HAUG |
| KIRIBATI | KORHOLA |
| KOMORU SALAS | KUŁAKOWSKI |
| MADAGASKARA | MARTENS |
| MALĀVIJA | ROITHOVA |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | SCHNELLHARDT |
| MOZAMBIKA | SCHWAB |
| NAURU | SJÖSTEDT |
| SENTKRISTOFERA UN NEVISA | SORNOSA MARTINEZ |
| SANTOME UN PRINSIPI | VALENCIANO MARTINEZ-OROZCO |
| SEIŠELU SALAS | VERGES |
| SOMĀLIJA | WHITEHEAD |
| VANUATU | WIJKMAN |
| ZĀLAMANA SALAS | ZÁBORSKÁ |

ĀKK dalībvalstis

EP locekļi

METSING (LESOTO), līdzpriekšsēdētājs

SCHEELE, līdzpriekšsēdētāja

POLISI (RUANDA), VC

NOVAK, VC

AROUNA (NIGĒRA), VC

ARIF, VC

ANTIGVA UN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMU SALAS

AUBERT

BARBADOSA

AYLWARD

BURKINA FASO

BOWIS

ČADA

EK

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

FERNANDES

GAMBIJA

GOUDIN

GVINEJA-BISAVA

HALL

KABOVERDE

HAUG

KIRIBATI

KORHOLA

KOMORU SALAS

KUŁAKOWSKI

MADAGASKARA

MARTENS

MALĀVIJA

ROITHOVA

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

SCHNELLHARDT

MOZAMBIKA

SCHWAB

NAURU

SJÖSTEDT

SENTKRISTOFERA UN NEVISA

SORNOSA MARTINEZ

SANTOME UN PRINSIPI

VALENCIANO MARTINEZ-OROZCO

SEIŠELU SALAS

VERGES

SOMĀLIJA

WHITEHEAD

VANUATU

WIJKMAN

ZĀLAMANA SALAS

ZÁBORSKÁ

---

II PIELIKUMS

SESIJAS, KAS NOTIKA NO 18. LĪDZ 21. APRĪLIM BAMAKO, DALĪBNIEKU SARAKSTS

| HAY WEBSTER (Jamaika), līdzpriekšsēdētāja | G. KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja |
| --- | --- |
| COSTA DALA (Angola) | |
| GODDARD (Barbadosa) (1) | AGNOLETTO |
| AKPOVI (Benina) | AUBERT
   (2)
   (3)
   (4) |
| SEBETELA (Botsvāna) | BEREND |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BOWIS (VP) |
| NAHIMANA (Burundi) | CALLANAN |
| NYASSA (Kamerūna) | CARLOTTI (VP) |
| GOUCHOULAGUE (Čada) | CORNILLET (VP) (4) |
| BOUNKOULOU (Kongo Republika) | CZARNECKI (aizvieto KOZLÍK) |
| LUTUNDULA (Kongo Demokrātiskā Republika) | DILLEN |
| MARSTERS (Kuka salas) | V. DOMBROVSKIS |
| AMON-AGO (Kotdivuāra) | FAVA
   (4)
   (5) (aizvieto ROSATI) |
| POLANCO (Kuba) | FERNANDES
   (2) |
| DAWALEH (Džibutija) | FERREIRA
   (4) |
| RIVIERE (Dominika) | GAHLER (VP) |
| REYES AGLON (Dominikas Republika) | GARCÍA-MARGALLO y MARFIL
   (5) (aizvieto LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE) |
| MBABELA (Ekvatoriālā Gvineja) | GOMES
   (3)
   (5) |
| WELDEGIORGIS (Eritreja) | GOUDIN (VP) (2)
   (3)
   (4) |
| GESSESSE (Etiopija) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | GRÖNER
   (2)
   (3) |
| OBIANG NDONG (Gabona) | HALL
   (3) |
| KAH (Gambija) (1) | HAUG |
| OSEI-PREMPEH (Gana) | JOAN I MARÍ (VP) (2)
   (3)
   (4) |
| TOP (Gvineja) | JÖNS |
| MYRTHIL (Haiti) (1) | KACZMAREK |
| KAMOTHO (Kenija) | KAMIŃSKI (VP) |
| METSING (Lesoto) (1) | KLAß (aizvieto SCHWAB) |
| MANNAH (Libērija) | KORHOLA
   (4)
   (5) |
| FANJAVA (Madagaskara) | LULLING (VP) (3)
   (4)
   (5) |
| MATOLA (Malāvija) | MANTOVANI |
| IMBARCAOUANE (Mali) | MARTENS |
| GUELAYE (Mauritānija) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| PAYA (Maurīcija) | MAURO (aizvieto DAUL) |
| DINYANDO (Namībija) | McAVAN |
| ALMA (Nigēra) | MAYER |
| BAWA BWARI (Nigērija) | MITCHELL (VP) (2)
   (3)
   (4) |
| TAUFITU (Niue) | MORGANTINI
   (2)
   (3)
   (4) (aizvieto WURTZ) |
| ANGGO (Papua Jaungvineja) | MORILLON |
| POLISI (Ruanda) | NOVAK |
| BULLEN (Sentkristofera un Nevisa) (1) | PISTELLI
   (2)
   (3) (aizvieto BUSK) |
| FRANÇOIS (Sentlūsija) | RIBEIRO E CASTRO |
| SAFUNEITUGA (Samoa) | ROITHOVÁ |
| FAURE (Seišelu salas) | SCHEELE |
| CONTEH (Sjerraleone) | SCHLYTER |
| SANGA (Zālamana salas) | SCHNELLHARDT |
| DAVIES (Dienvidāfrika) | SCHRÖDER (aizvieto LANGENDRIES) |
| BEDA (Sudāna) | SJÖSTEDT
   (3)
   (4) |
| HIWAT (Surinama) (1) | SPERONI
   (4)
   (5) |
| DLAMINI (Svazilenda) | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO
   (2)
   (3) |
| MPOROGOMYI (Tanzānija) | VAN DEN BERG (aizvieto BULLMANN) |
| KPADE (Togo) | VAN HECKE
   (2)
   (3)
   (4) |
| BEREAUX (Trinidāda un Tobāgo) | VERGES (VP) |
| KAMUNTU (Uganda) | WHITEHEAD
   (2)
   (3)
   (4) |
| CHULUMANDA (Zambija) | WIELAND |
| PUNUNGWE (Zimbabve) (1) | ZANI |

HAY WEBSTER (Jamaika), līdzpriekšsēdētāja

G. KINNOCK, līdzpriekšsēdētāja

COSTA DALA (Angola)

GODDARD (Barbadosa) (1)

AGNOLETTO

AKPOVI (Benina)

AUBERT
   (2)
   (3)
   (4)

SEBETELA (Botsvāna)

BEREND

TAPSOBA (Burkina Faso)

BOWIS (VP)

NAHIMANA (Burundi)

CALLANAN

NYASSA (Kamerūna)

CARLOTTI (VP)

GOUCHOULAGUE (Čada)

CORNILLET (VP) (4)

BOUNKOULOU (Kongo Republika)

CZARNECKI (aizvieto KOZLÍK)

LUTUNDULA (Kongo Demokrātiskā Republika)

DILLEN

MARSTERS (Kuka salas)

V. DOMBROVSKIS

AMON-AGO (Kotdivuāra)

FAVA
   (4)
   (5) (aizvieto ROSATI)

POLANCO (Kuba)

FERNANDES
   (2)

DAWALEH (Džibutija)

FERREIRA
   (4)

RIVIERE (Dominika)

GAHLER (VP)

REYES AGLON (Dominikas Republika)

GARCÍA-MARGALLO y MARFIL
   (5) (aizvieto LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE)

MBABELA (Ekvatoriālā Gvineja)

GOMES
   (3)
   (5)

WELDEGIORGIS (Eritreja)

GOUDIN (VP) (2)
   (3)
   (4)

GESSESSE (Etiopija)

GRABOWSKA

CAVUILATI (Fidži) (1)

GRÖNER
   (2)
   (3)

OBIANG NDONG (Gabona)

HALL
   (3)

KAH (Gambija) (1)

HAUG

OSEI-PREMPEH (Gana)

JOAN I MARÍ (VP) (2)
   (3)
   (4)

TOP (Gvineja)

JÖNS

MYRTHIL (Haiti) (1)

KACZMAREK

KAMOTHO (Kenija)

KAMIŃSKI (VP)

METSING (Lesoto) (1)

KLAß (aizvieto SCHWAB)

MANNAH (Libērija)

KORHOLA
   (4)
   (5)

FANJAVA (Madagaskara)

LULLING (VP) (3)
   (4)
   (5)

MATOLA (Malāvija)

MANTOVANI

IMBARCAOUANE (Mali)

MARTENS

GUELAYE (Mauritānija)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

PAYA (Maurīcija)

MAURO (aizvieto DAUL)

DINYANDO (Namībija)

McAVAN

ALMA (Nigēra)

MAYER

BAWA BWARI (Nigērija)

MITCHELL (VP) (2)
   (3)
   (4)

TAUFITU (Niue)

MORGANTINI
   (2)
   (3)
   (4) (aizvieto WURTZ)

ANGGO (Papua Jaungvineja)

MORILLON

POLISI (Ruanda)

NOVAK

BULLEN (Sentkristofera un Nevisa) (1)

PISTELLI
   (2)
   (3) (aizvieto BUSK)

FRANÇOIS (Sentlūsija)

RIBEIRO E CASTRO

SAFUNEITUGA (Samoa)

ROITHOVÁ

FAURE (Seišelu salas)

SCHEELE

CONTEH (Sjerraleone)

SCHLYTER

SANGA (Zālamana salas)

SCHNELLHARDT

DAVIES (Dienvidāfrika)

SCHRÖDER (aizvieto LANGENDRIES)

BEDA (Sudāna)

SJÖSTEDT
   (3)
   (4)

HIWAT (Surinama) (1)

SPERONI
   (4)
   (5)

DLAMINI (Svazilenda)

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO
   (2)
   (3)

MPOROGOMYI (Tanzānija)

VAN DEN BERG (aizvieto BULLMANN)

KPADE (Togo)

VAN HECKE
   (2)
   (3)
   (4)

BEREAUX (Trinidāda un Tobāgo)

VERGES (VP)

KAMUNTU (Uganda)

WHITEHEAD
   (2)
   (3)
   (4)

CHULUMANDA (Zambija)

WIELAND

PUNUNGWE (Zimbabve) (1)

ZANI

Novērotāji:

Kuba — POLANCO, OVIEDO

Piedalās arī:

| BENINA
  AMOUSSOU

  HINVI | BOTSVĀNA
  BATLHOKI
  MUKUNGU
  TAMPLIN | BURKINA FASO
  KERE
  LANKOANDE |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI
  NIYUHIRE | KAMERŪNA
  BAH
  DANATA
  MBAYA | ČADA
  DARBO

  OUAÏDOUNG |
| KONGO (Republika)
  LEKOBA
  LOUEMBE
  NTSIETE
  NZAMBILA
  OBA APOUNOU
  OBAMBI
  NENGA
  MUTEBA | KONGO (Demokrātiskā Republika)
  MATADI NENGA
  MUTEBA | KUKA SALAS

  McCLAY |
| KOTDIVUĀRA
  AMANI
  BAI SENAHAN
  GBAOU
  GOHI BI ZAH
  ZOUINGNAN | DŽIBUTIJA
  ANDRSAID | DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

  DOMINGUEZ |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA
  AFUGU ANGWE
  COUASSI MOYA
  EVUNA
  MBA BELA | ERITREJA
  TESFAY KELATI | ETIOPIJA
  ESHETU
  GEBRE-CHRISTOS

  KEBEDE |
| GANA
  AWIAGA
  BRANDFORD

  WUDU | GVINEJA
  DIALLO
  DIARSO
  TOLNO | KENIJA
  KAHENDE
  MUTHIGANI
  POGHISIO

  SIALAI |
| LESOTO
  MATLANYANE
  MOTSAMAI | MADAGASKARA
  BERIZIKY
  SOALAHY | MALAVI

  NAMISENGO |
| MALI
  BAH
  DIALLO
  FALL
  KEITA
  NIAGADOU
  SANGARE | MAURITĀNIJA
  ELVIL
  OULD KHALIFA | MAURĪCIJA

  GUNESSEE |
| NAMĪBIJA
  De WAAL

  PHILEMON | NIGĒRA
  ABARRY
  BAKO
  CAZALICA
  ISSOUFOU | NIGĒRIJA
  GABASAWA
  LAWAL
  LAWAN
  OLU
  UGOKWE
  UMELO |
| RUANDA
  AYINKAMIYE
  NZAMWITAKUZE | ZĀLAMANA SALAS

  LENI | DIENVIDĀFRIKA
  CONSTABLE
  HOLLANDER
  LABUSCHAGNE
  NHLENGETHWA
  SMITH |
| SUDĀNA
  BEDRI

  MALWIT | SVAZILENDA

  ZEEMAN | TANZĀNIJA

  ZOKA |
| TOGO
  ESSO

  NYAWOUAME | ZAMBIJA
  CHILIMBOYI

  KAMANGA | ZIMBABVE
  CHINENERE

  MUDZIMBA |

BENINA

AMOUSSOU

HINVI

BOTSVĀNA

BATLHOKI

MUKUNGU

TAMPLIN

BURKINA FASO

KERE

LANKOANDE

BURUNDI

NIYUHIRE

KAMERŪNA

BAH

DANATA

MBAYA

ČADA

DARBO

OUAÏDOUNG

KONGO (Republika)

LEKOBA

LOUEMBE

NTSIETE

NZAMBILA

OBA APOUNOU

OBAMBI

NENGA

MUTEBA

KONGO (Demokrātiskā Republika)

MATADI NENGA

MUTEBA

KUKA SALAS

McCLAY

KOTDIVUĀRA

AMANI

BAI SENAHAN

GBAOU

GOHI BI ZAH

ZOUINGNAN

DŽIBUTIJA

ANDRSAID

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

DOMINGUEZ

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

AFUGU ANGWE

COUASSI MOYA

EVUNA

MBA BELA

ERITREJA

TESFAY KELATI

ETIOPIJA

ESHETU

GEBRE-CHRISTOS

KEBEDE

GANA

AWIAGA

BRANDFORD

WUDU

GVINEJA

DIALLO

DIARSO

TOLNO

KENIJA

KAHENDE

MUTHIGANI

POGHISIO

SIALAI

LESOTO

MATLANYANE

MOTSAMAI

MADAGASKARA

BERIZIKY

SOALAHY

MALAVI

NAMISENGO

MALI

BAH

DIALLO

FALL

KEITA

NIAGADOU

SANGARE

MAURITĀNIJA

ELVIL

OULD KHALIFA

MAURĪCIJA

GUNESSEE

NAMĪBIJA

De WAAL

PHILEMON

NIGĒRA

ABARRY

BAKO

CAZALICA

ISSOUFOU

NIGĒRIJA

GABASAWA

LAWAL

LAWAN

OLU

UGOKWE

UMELO

RUANDA

AYINKAMIYE

NZAMWITAKUZE

ZĀLAMANA SALAS

LENI

DIENVIDĀFRIKA

CONSTABLE

HOLLANDER

LABUSCHAGNE

NHLENGETHWA

SMITH

SUDĀNA

BEDRI

MALWIT

SVAZILENDA

ZEEMAN

TANZĀNIJA

ZOKA

TOGO

ESSO

NYAWOUAME

ZAMBIJA

CHILIMBOYI

KAMANGA

ZIMBABVE

CHINENERE

MUDZIMBA

ĀKK-ES PADOME

| BORGES | Kaboverdes ārlietu ministrs un pašreizējais ĀKK valstu Padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| SCHILTZ | Luksemburgas sadarbības un humānās palīdzības ministrs un pašreizējais ES Padomes priekšsēdētājs |

BORGES

Kaboverdes ārlietu ministrs un pašreizējais ĀKK valstu Padomes priekšsēdētājs

SCHILTZ

Luksemburgas sadarbības un humānās palīdzības ministrs un pašreizējais ES Padomes priekšsēdētājs

VĒSTNIEKU KOMITEJA

| FERREIRA | Pašreizējais priekšsēdētājs (Kaboverde) |
| --- | --- |

FERREIRA

Pašreizējais priekšsēdētājs (Kaboverde)

EIROPAS KOMISIJA

| P. MANDELSON | Par ārējo tirdzniecību atbildīgais komisārs |
| --- | --- |
| L. MICHEL | Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais komisārs |

P. MANDELSON

Par ārējo tirdzniecību atbildīgais komisārs

L. MICHEL

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais komisārs

ANO ATTĪSTĪBAS PROGRAMMAS (UNDP) KAMPAŅA TŪKSTOŠGADES ATTĪSTĪBAS MĒRĶIEM

| HERFKENS | Kampaņas atbildīgā koordinatore |
| --- | --- |

HERFKENS

Kampaņas atbildīgā koordinatore

EIROPAS KOPIENU EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA (ESC)

AKOUETE

BEDOSSA

FLORIO

MAKEKA

TALL

VEVER

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

BURGUET

ISOLINA BOTO

RIETUMĀFRIKAS VALSTU EKONOMIKAS KOPIENAS (ECOWAS) PARLAMENTS

| DIALLO | Priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| OLUWOLE | Loceklis |

DIALLO

Priekšsēdētājs

OLUWOLE

Loceklis

RIETUMĀFRIKAS EKONOMIKAS UN MONETĀRĀ SAVIENĪBA (UEMOA)

DUARTE BARROS

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

| KAPUTIN | Līdzģenerālsekretārs |
| --- | --- |

KAPUTIN

Līdzģenerālsekretārs

ES SEKRETARIĀTS

| D. NICKEL | Līdzģenerālsekretārs |
| --- | --- |

D. NICKEL

Līdzģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav Parlamenta deputāts

(2)  Piedalās 2005. gada 18. aprīlī

(3)  Piedalās 2005. gada 19. aprīlī

(4)  Piedalās 2005. gada 20. aprīlī

(5)  Piedalās 2005. gada 21. aprīlī

---

III PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS UN DEKLARĀCIJA

| | Lappuse |
| --- | --- |
| — | par padarīto ĀKK valstīs vispārējas sākumskolas izglītības ieguvē un dzimumu līdztiesībā Tūkstošgades attīstības mērķu (MDG) kontekstā (ĀKK-ES 3752/05/galīgā versija), |

Lappuse

—

par padarīto ĀKK valstīs vispārējas sākumskolas izglītības ieguvē un dzimumu līdztiesībā Tūkstošgades attīstības mērķu (MDG) kontekstā (ĀKK-ES 3752/05/galīgā versija),

17

| — | par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs (ĀKK-ES 3754/05/galīgā versija), |
| --- | --- |

—

par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs (ĀKK-ES 3754/05/galīgā versija),

26

| — | par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā (ĀKK-ES 3686/05/galīgā versija), |
| --- | --- |

—

par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā (ĀKK-ES 3686/05/galīgā versija),

39

| — | par situāciju Sudānā (ĀKK-ES 3777/05/galīgā versija), |
| --- | --- |

—

par situāciju Sudānā (ĀKK-ES 3777/05/galīgā versija),

43

| — | par situāciju Āfrikas Lielo ezeru reģionā (ĀKK-ES 3778/05/galīgā versija), |
| --- | --- |

—

par situāciju Āfrikas Lielo ezeru reģionā (ĀKK-ES 3778/05/galīgā versija),

46

| — | Bamako Deklarācija par Tūkstošgades attīstības mērķiem. |
| --- | --- |

—

Bamako Deklarācija par Tūkstošgades attīstības mērķiem.

50

REZOLŪCIJA (1)

par padarīto ĀKK valstīs vispārējas sākumskolas izglītības ieguvē un dzimumu līdztiesībā Tūkstošgades attīstības mērķu (MDG) kontekstā

Kopējā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Bamako (Mali) 2005. gada 18. līdz 21. aprīlī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Bamako (Mali) 2005. gada 18. līdz 21. aprīlī,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Kotonū Nolīguma 25. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū Nolīguma 25. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), ko pieņēmusi ANO Ģenerālā asambleja 1979. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), ko pieņēmusi ANO Ģenerālā asambleja 1979. gadā,

| — | ņemot vērā to Starptautiskās darba organizācijas 138. konvenciju (1973) par minimālo nodarbinātības vecumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to Starptautiskās darba organizācijas 138. konvenciju (1973) par minimālo nodarbinātības vecumu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, kas ir pieņemta, atvērta parakstīšanai, ratifikācijai, lai tai pievienotos ANO Ģenerālās asamblejas 1989. gada 20. novembra Rezolūcija Nr. 44/25, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, kas ir pieņemta, atvērta parakstīšanai, ratifikācijai, lai tai pievienotos ANO Ģenerālās asamblejas 1989. gada 20. novembra Rezolūcija Nr. 44/25,

| — | ņemot vērā 1990. gada Hartu par Āfrikas bērnu tiesībām un labklājību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada Hartu par Āfrikas bērnu tiesībām un labklājību,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispasaules konferenci par mazo salu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu attīstību un Barbadosas rīcības plānu 1994. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispasaules konferenci par mazo salu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu attīstību un Barbadosas rīcības plānu 1994. gada maijā,

| — | ņemot vērā Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), kas 1994. gadā notika Kairā un Ceturto pasaules sieviešu konferenci (FWCM), kas 1995. gadā notika Pekinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), kas 1994. gadā notika Kairā un Ceturto pasaules sieviešu konferenci (FWCM), kas 1995. gadā notika Pekinā,

| — | ņemot vērā Pasaules sammitu par bērniem, kas 1990. gadā notika Jomtienā, ANO 1995. gada Sammitu par sociāliem jautājumiem un Pasaules izglītības forumu, kas 2000. gadā notika Dakarā (Senegāla), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules sammitu par bērniem, kas 1990. gadā notika Jomtienā, ANO 1995. gada Sammitu par sociāliem jautājumiem un Pasaules izglītības forumu, kas 2000. gadā notika Dakarā (Senegāla),

| — | ņemot vērā Tūkstošgades deklarāciju, ko pieņēma pasaules valstu vadītāji Tūkstošgades sammitā, kas notika 2000. gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades deklarāciju, ko pieņēma pasaules valstu vadītāji Tūkstošgades sammitā, kas notika 2000. gadā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas un Padomes kopīgo 2000. gada 10. novembra Deklarāciju par attīstības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Padomes kopīgo 2000. gada 10. novembra Deklarāciju par attīstības politiku,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Speciālo sesiju par bērniem, kas 2001. gadā notika Ņujorkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Speciālo sesiju par bērniem, kas 2001. gadā notika Ņujorkā,

| — | ņemot vērā 2001. gada 6. septembra Eiropas Parlamenta Rezolūciju par sākumskolas izglītību jaunattīstības valstīs, ko pieņēma ANO Ģenerālās asamblejas 2001. gada septembra (3) Speciālās sesijas par bērniem kontekstā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 6. septembra Eiropas Parlamenta Rezolūciju par sākumskolas izglītību jaunattīstības valstīs, ko pieņēma ANO Ģenerālās asamblejas 2001. gada septembra (3) Speciālās sesijas par bērniem kontekstā,

| — | ņemot vērā Starptautisko attīstības finansēšanas konferenci, kas 2002. gada martā notika Monterejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko attīstības finansēšanas konferenci, kas 2002. gada martā notika Monterejā,

| — | ņemot vērā EP ziņojumu par sākumskolas izglītību jaunattīstības valstīs ANO Ģenerālās asamblejas 2002. gada maija Speciālās sesijas par bērniem kontekstā (A5-0278/2001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EP ziņojumu par sākumskolas izglītību jaunattīstības valstīs ANO Ģenerālās asamblejas 2002. gada maija Speciālās sesijas par bērniem kontekstā (A5-0278/2001),

| — | ņemot vērā 2002. gada septembra Johannesburgas augstākā līmeņa sanāksmi saistībā ar ilgtspējīgu attīstību |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada septembra Johannesburgas augstākā līmeņa sanāksmi saistībā ar ilgtspējīgu attīstību

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par izglītību un apmācību jaunattīstības valstīs nabadzības samazināšanas kontekstā (COM(2002) 116 — C5-0333/2002 (4)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par izglītību un apmācību jaunattīstības valstīs nabadzības samazināšanas kontekstā (COM(2002) 116 — C5-0333/2002 (4)),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 30. maija Rezolūciju par atbalstu izglītībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 30. maija Rezolūciju par atbalstu izglītībai,

| — | ņemot vērā EP ziņojumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par izglītību un apmācību jaunattīstības valstīs nabadzības samazināšanas kontekstā (A5-0126/2003), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EP ziņojumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par izglītību un apmācību jaunattīstības valstīs nabadzības samazināšanas kontekstā (A5-0126/2003),

| — | ņemot vērā ANO Attīstības programmas (UNDP) 2003. gada ziņojumu “Tūkstošgades attīstības mērķi: progress, pārmaiņas un uzdevumi” un 2003. un 2004. gada Pārskatus par tautas attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Attīstības programmas (UNDP) 2003. gada ziņojumu “Tūkstošgades attīstības mērķi: progress, pārmaiņas un uzdevumi” un 2003. un 2004. gada Pārskatus par tautas attīstību,

| — | ņemot vērā Kopējās parlamentārās asamblejas Rezolūciju par bērnu tiesībām, jo īpaši par bērniem karavīriem (ĀKK-ES 3587/03/galīgā versija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopējās parlamentārās asamblejas Rezolūciju par bērnu tiesībām, jo īpaši par bērniem karavīriem (ĀKK-ES 3587/03/galīgā versija),

| — | ņemot vērā 2004. gada oktobra ikgadējo ziņojumu par 2004. gada attīstības politiku un EK ārējo atbalstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada oktobra ikgadējo ziņojumu par 2004. gada attīstības politiku un EK ārējo atbalstu,

| — | ņemot vērā 2004. gada Globālā monitoringa ziņojumu — principi un rīcība Tūkstošgades attīstības mērķu un attiecīgo rezultātu sasniegšanai (2004. gada marts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada Globālā monitoringa ziņojumu — principi un rīcība Tūkstošgades attīstības mērķu un attiecīgo rezultātu sasniegšanai (2004. gada marts),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 806/2004 par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības sadarbībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 806/2004 par dzimumu līdztiesības veicināšanu attīstības sadarbībā (5),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2004. gada 27. augusta ziņojumu par ANO Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2004. gada 27. augusta ziņojumu par ANO Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada novembra ziņojumu par Tūkstošgades attīstības mērķiem no 2000. līdz 2004. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada novembra ziņojumu par Tūkstošgades attīstības mērķiem no 2000. līdz 2004. gadam,

| — | ņemot vērā ANO Bērnu fonda (UNICEF) ziņojumus par bērnu stāvokli pasaulē (2004. un 2005. gadā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērnu fonda (UNICEF) ziņojumus par bērnu stāvokli pasaulē (2004. un 2005. gadā),

| — | ņemot vērā trīs ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) ziņojumus: Pasaules iedzīvotāju stāvoklis 2004. gadā — Kairas vienošanās desmitajā gadadienā: Iedzīvotāji, reproduktīvā veselība un globālie centieni izskaust nabadzību; Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību, kas notika Kairā no 1994. gada 5. līdz 13. septembrim; un ziņojumu “Investējot cilvēkos” — Starptautiskā konference par iedzīvotājiem un attīstību 1994/2004 (ICPD + 10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trīs ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) ziņojumus: Pasaules iedzīvotāju stāvoklis 2004. gadā — Kairas vienošanās desmitajā gadadienā: Iedzīvotāji, reproduktīvā veselība un globālie centieni izskaust nabadzību; Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību, kas notika Kairā no 1994. gada 5. līdz 13. septembrim; un ziņojumu “Investējot cilvēkos” — Starptautiskā konference par iedzīvotājiem un attīstību 1994/2004 (ICPD + 10),

| — | ņemot vērā Maurīcijas 2005. gada janvāra deklarāciju, jo īpaši noteikumus attiecībā uz mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību un specifiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Maurīcijas 2005. gada janvāra deklarāciju, jo īpaši noteikumus attiecībā uz mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību un specifiku,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ĀKK — ES 3752/galīgā versija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ĀKK — ES 3752/galīgā versija),

| A. | tā kā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. panta un Bērnu tiesību deklarācijas 7. principa izpratnē tiesības uz izglītību ir cilvēka pamattiesības un tā kā šīs tiesības ir vispārējas un nedalāmas, kuras nepieļauj nekādu diskrimināciju dzimuma, invaliditātes, etniskās piederības, rases, reliģijas vai kultūras dēļ, |
| --- | --- |

A.

tā kā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 26. panta un Bērnu tiesību deklarācijas 7. principa izpratnē tiesības uz izglītību ir cilvēka pamattiesības un tā kā šīs tiesības ir vispārējas un nedalāmas, kuras nepieļauj nekādu diskrimināciju dzimuma, invaliditātes, etniskās piederības, rases, reliģijas vai kultūras dēļ,

| B. | ņemot vērā 2000. gadā ANO Tūkstošgades sammitā pasaules valstu vadītāju pieņemto Tūkstošgades deklarāciju, kas ievieš skaidrus un izmērojamus attīstības mērķus ar noteiktiem termiņiem, |
| --- | --- |

B.

ņemot vērā 2000. gadā ANO Tūkstošgades sammitā pasaules valstu vadītāju pieņemto Tūkstošgades deklarāciju, kas ievieš skaidrus un izmērojamus attīstības mērķus ar noteiktiem termiņiem,

| C. | tā kā Tūkstošgades attīstības mērķi saskaņā ar Tūkstošgades deklarāciju kā 2. mērķi ietver vispārēju sākumskolas izglītības ieguvi un izvirza mērķi līdz 2015. gadam nodrošināt, lai katrs bērns var pabeigt pilnu sākumskolas izglītības ciklu, |
| --- | --- |

C.

tā kā Tūkstošgades attīstības mērķi saskaņā ar Tūkstošgades deklarāciju kā 2. mērķi ietver vispārēju sākumskolas izglītības ieguvi un izvirza mērķi līdz 2015. gadam nodrošināt, lai katrs bērns var pabeigt pilnu sākumskolas izglītības ciklu,

| D. | tā kā Tūkstošgades deklarācijai pievienotie Tūkstošgades attīstības mērķi ietver (3. mērķis) dzimumu līdztiesības un sieviešu autonomijas veicināšanu un izvirza mērķi izskaust dzimumu nevienlīdzību sākumskolas izglītības un vidējās izglītībā iegūšanā, ieteicams līdz 2005. gadam, un līdz 2015. gadam visos izglītības līmeņos, |
| --- | --- |

D.

tā kā Tūkstošgades deklarācijai pievienotie Tūkstošgades attīstības mērķi ietver (3. mērķis) dzimumu līdztiesības un sieviešu autonomijas veicināšanu un izvirza mērķi izskaust dzimumu nevienlīdzību sākumskolas izglītības un vidējās izglītībā iegūšanā, ieteicams līdz 2005. gadam, un līdz 2015. gadam visos izglītības līmeņos,

| E. | tā kā Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas aizliegšanu (CEDAW) 10. pants nosaka, ka šo Konvenciju parakstījušās valstis veic piemērotus pasākumus, lai izskaustu sieviešu diskrimināciju un tādējādi nodrošinātu sievietēm izglītības jomā tādas pašas tiesības kā vīriešiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas aizliegšanu (CEDAW) 10. pants nosaka, ka šo Konvenciju parakstījušās valstis veic piemērotus pasākumus, lai izskaustu sieviešu diskrimināciju un tādējādi nodrošinātu sievietēm izglītības jomā tādas pašas tiesības kā vīriešiem,

| F. | tā kā 1990. gada Harta par Āfrikas bērnu tiesībām un labklājību uzlika visām valstīm saistības pilnībā realizēt tiesības uz izglītību, īpaši pievēršoties jautājuma par bezmaksas un obligāto pamatizglītību, |
| --- | --- |

F.

tā kā 1990. gada Harta par Āfrikas bērnu tiesībām un labklājību uzlika visām valstīm saistības pilnībā realizēt tiesības uz izglītību, īpaši pievēršoties jautājuma par bezmaksas un obligāto pamatizglītību,

| G. | tā kā Pekinas Deklarācijā un rīcības platformā (1995) izklāsta vajadzību veicināt uz cilvēkiem vērstu ilgtspējīgu attīstību, tostarp ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, izmantojot šādus, uz meiteņu un sieviešu interesēm koncentrētus pasākumus: pamatizglītība, izglītība mūža garumā, lasītprasme un apmācība, un ģimenes veselības aprūpe; |
| --- | --- |

G.

tā kā Pekinas Deklarācijā un rīcības platformā (1995) izklāsta vajadzību veicināt uz cilvēkiem vērstu ilgtspējīgu attīstību, tostarp ilgtspējīgu ekonomikas attīstību, izmantojot šādus, uz meiteņu un sieviešu interesēm koncentrētus pasākumus: pamatizglītība, izglītība mūža garumā, lasītprasme un apmācība, un ģimenes veselības aprūpe;

| H. | tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2004. gada 21. aprīļa Regulā 806/2004 lūdz finansēt īpašus pasākumus, kas saistīti ar sieviešu piekļuvi resursiem un pakalpojumiem, jo īpaši izglītības un apmācības, veselības, ekonomikas un sabiedriskās darbības, nodarbinātības un infrastruktūras jomās, kā arī dalībā visos politisko lēmumu pieņemšanas procesos; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Parlaments un Padome 2004. gada 21. aprīļa Regulā 806/2004 lūdz finansēt īpašus pasākumus, kas saistīti ar sieviešu piekļuvi resursiem un pakalpojumiem, jo īpaši izglītības un apmācības, veselības, ekonomikas un sabiedriskās darbības, nodarbinātības un infrastruktūras jomās, kā arī dalībā visos politisko lēmumu pieņemšanas procesos;

| I. | tā kā ANO Starptautiskā konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), kas notika Kairā no 1994. gada 5. līdz 13. septembrim, pieņemtā deklarācija nosaka, ka izglītība ir viens no vissvarīgākajiem līdzekļiem, kurš dod sievietēm iespēju iegūt zināšanas, prasmes, un pašapziņu, kura vajadzīga, lai piedalītos attīstības procesā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO Starptautiskā konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), kas notika Kairā no 1994. gada 5. līdz 13. septembrim, pieņemtā deklarācija nosaka, ka izglītība ir viens no vissvarīgākajiem līdzekļiem, kurš dod sievietēm iespēju iegūt zināšanas, prasmes, un pašapziņu, kura vajadzīga, lai piedalītos attīstības procesā;

| J. | tā kā jautājumi attiecībā uz izglītības pieejamību, veselību, pārtiku, dzeramo ūdeni un nodarbinātību ir cieši saistīti un tā kā ir jāsāk risināt šie atšķirīgie tautas attīstības jautājumi, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus vispārējas sākumskolas izglītības jomā, |
| --- | --- |

J.

tā kā jautājumi attiecībā uz izglītības pieejamību, veselību, pārtiku, dzeramo ūdeni un nodarbinātību ir cieši saistīti un tā kā ir jāsāk risināt šie atšķirīgie tautas attīstības jautājumi, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus vispārējas sākumskolas izglītības jomā,

| K. | tā kā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 138. konvencija (1973) “Par minimālo vecumu pieņemšanai darbā” nosaka, ka pieļaujamais darbā pieņemšanas vecums “nedrīkst būt mazāks kā obligātās izglītības iegūšanas vecums un jebkurā gadījumā ne mazāks par 15 gadiem”, |
| --- | --- |

K.

tā kā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 138. konvencija (1973) “Par minimālo vecumu pieņemšanai darbā” nosaka, ka pieļaujamais darbā pieņemšanas vecums “nedrīkst būt mazāks kā obligātās izglītības iegūšanas vecums un jebkurā gadījumā ne mazāks par 15 gadiem”,

| L. | tā kā vispasaules izglītības attīstība ir viena no visefektīvākajām pieejamajām stratēģijām, lai izlauztos no nabadzības cikla; tā kā tas ir galvenais elements ilgtspējīgas cilvēces attīstībā un centienos sasniegt cilvēces attīstības uzdevumus, kas noteikti starptautiskajā arēnā līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

L.

tā kā vispasaules izglītības attīstība ir viena no visefektīvākajām pieejamajām stratēģijām, lai izlauztos no nabadzības cikla; tā kā tas ir galvenais elements ilgtspējīgas cilvēces attīstībā un centienos sasniegt cilvēces attīstības uzdevumus, kas noteikti starptautiskajā arēnā līdz 2015. gadam;

| M. | tā kā 2000. gada novembra kopīgā Komisijas un Padomes deklarācija apstiprina vajadzību pēc vispasaules apņemšanās nodrošināt vispārēju sākumskolas izglītību un ierindo izglītību starp attīstības prioritātēm, |
| --- | --- |

M.

tā kā 2000. gada novembra kopīgā Komisijas un Padomes deklarācija apstiprina vajadzību pēc vispasaules apņemšanās nodrošināt vispārēju sākumskolas izglītību un ierindo izglītību starp attīstības prioritātēm,

| N. | tā kā 121 miljons bērnu nekad nav gājuši skolā, no kuriem 65 miljoni ir meitenes, un meiteņu vidū ir lielāks atbiruma procents, |
| --- | --- |

N.

tā kā 121 miljons bērnu nekad nav gājuši skolā, no kuriem 65 miljoni ir meitenes, un meiteņu vidū ir lielāks atbiruma procents,

| O. | tā kā daudzos gadījumos invaliditāte nav redzama, piemēram, runas un uztveres grūtības, kā arī fiziskie, ģenētiskie (kopš dzimšanas), maņu, un emocionālie traucējumi; tā kā bērni cieš arī no HIV/AIDS un citām novājinošām slimībām, |
| --- | --- |

O.

tā kā daudzos gadījumos invaliditāte nav redzama, piemēram, runas un uztveres grūtības, kā arī fiziskie, ģenētiskie (kopš dzimšanas), maņu, un emocionālie traucējumi; tā kā bērni cieš arī no HIV/AIDS un citām novājinošām slimībām,

| P. | tā kā tām jaunattīstības valstīm, kurām ir vislielākie parādi un kurās ir jāveic strukturālas sakārtošanas programmas, trūkst vajadzīgie budžeta līdzekļi, kurus varētu izmantot, lai palielinātu tēriņus sociālām vajadzībām, |
| --- | --- |

P.

tā kā tām jaunattīstības valstīm, kurām ir vislielākie parādi un kurās ir jāveic strukturālas sakārtošanas programmas, trūkst vajadzīgie budžeta līdzekļi, kurus varētu izmantot, lai palielinātu tēriņus sociālām vajadzībām,

| Q. | tā kā meiteņu un sieviešu izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību un slimībām; savos sadarbības pasākumos ceļā uz attīstību tāpēc atbalsta starptautiskās kopienas politisko apņemšanos palielināt finansējumu izglītībai un apmācībai, |
| --- | --- |

Q.

tā kā meiteņu un sieviešu izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme cīņā pret nabadzību un slimībām; savos sadarbības pasākumos ceļā uz attīstību tāpēc atbalsta starptautiskās kopienas politisko apņemšanos palielināt finansējumu izglītībai un apmācībai,

| R. | tā kā izglītības jomā veiktos centienus nopietni grauj HIV/AIDS epidēmija, kas, tiek lēsts, nākamajos piecos gados nogalinās apmēram 10 % no sākumskolas skolotājiem un skolotājām šīs epidēmijas visvairāk skartajās valstīs; tā kā tiek lēsts, ka vairāk kā 20 % skolas vecuma bērnu būs AIDS bāreņi, |
| --- | --- |

R.

tā kā izglītības jomā veiktos centienus nopietni grauj HIV/AIDS epidēmija, kas, tiek lēsts, nākamajos piecos gados nogalinās apmēram 10 % no sākumskolas skolotājiem un skolotājām šīs epidēmijas visvairāk skartajās valstīs; tā kā tiek lēsts, ka vairāk kā 20 % skolas vecuma bērnu būs AIDS bāreņi,

| S. | tā kā 40 miljoniem bērnu, kuri pasaulē neiet skolā, ir kāds no invaliditātes veidiem, jaunattīstības valstīs mazāk par 5 % bērnu-invalīdu apmeklē skolas un tikai 5 % no tiem iegūst pamatizglītību; tā kā meitenes un sievietes ar invaliditāti, kas mēģina atrast darbu, diskriminē vēl vairāk nekā zēnus un vīriešus skolās, |
| --- | --- |

S.

tā kā 40 miljoniem bērnu, kuri pasaulē neiet skolā, ir kāds no invaliditātes veidiem, jaunattīstības valstīs mazāk par 5 % bērnu-invalīdu apmeklē skolas un tikai 5 % no tiem iegūst pamatizglītību; tā kā meitenes un sievietes ar invaliditāti, kas mēģina atrast darbu, diskriminē vēl vairāk nekā zēnus un vīriešus skolās,

| T. | tā kā seksuālās un reproduktīvās veselības izglītība un informācija, kā arī pieeja reproduktīvās veselības pakalpojumiem sniedz vislabākās garantijas HIV/AIDS un citu seksuāli transmisīvo slimību novēršanā, |
| --- | --- |

T.

tā kā seksuālās un reproduktīvās veselības izglītība un informācija, kā arī pieeja reproduktīvās veselības pakalpojumiem sniedz vislabākās garantijas HIV/AIDS un citu seksuāli transmisīvo slimību novēršanā,

| U. | tā kā daudzu jaunattīstības valstu kultūrās ir iesakņojušās patriarhālas tradīcijas, kas tādējādi sabiedrībā nostāda sievieti pakļautās lomā, |
| --- | --- |

U.

tā kā daudzu jaunattīstības valstu kultūrās ir iesakņojušās patriarhālas tradīcijas, kas tādējādi sabiedrībā nostāda sievieti pakļautās lomā,

| V. | tā kā sievietes ir ekonomikas un sociālās attīstības galvenais spēks; tā kā ieguldījumiem meiteņu un sieviešu izglītībā ir jābūt neatņemamai daļai jaunattīstības valstu attīstības plānos un stratēģijā cīņai ar nabadzību, |
| --- | --- |

V.

tā kā sievietes ir ekonomikas un sociālās attīstības galvenais spēks; tā kā ieguldījumiem meiteņu un sieviešu izglītībā ir jābūt neatņemamai daļai jaunattīstības valstu attīstības plānos un stratēģijā cīņai ar nabadzību,

| W. | tā kā globālā ekonomiskā nevienlīdzība un parādu nasta ir atstājusi daudzas valdības bez nepieciešamajiem resursiem, lai nodrošinātu visiem bērniem izglītību, un tā kā strukturālās sakārtošanas programmas liek valdībām samazināt izdevumus valsts sektorā, kam ir īpaši nelabvēlīga sekas attiecībā uz meitenēm, |
| --- | --- |

W.

tā kā globālā ekonomiskā nevienlīdzība un parādu nasta ir atstājusi daudzas valdības bez nepieciešamajiem resursiem, lai nodrošinātu visiem bērniem izglītību, un tā kā strukturālās sakārtošanas programmas liek valdībām samazināt izdevumus valsts sektorā, kam ir īpaši nelabvēlīga sekas attiecībā uz meitenēm,

| X. | tā kā ir svarīgi noteikt izpildāmus termiņus valstu izglītības dalības plānu sastādīšanai, ņemot vērā jaunattīstības valstu ierobežotās spējas, |
| --- | --- |

X.

tā kā ir svarīgi noteikt izpildāmus termiņus valstu izglītības dalības plānu sastādīšanai, ņemot vērā jaunattīstības valstu ierobežotās spējas,

| Y. | tā kā bērnu nodarbinātības dēļ daudzi bērni nevar apmeklēt skolu, |
| --- | --- |

Y.

tā kā bērnu nodarbinātības dēļ daudzi bērni nevar apmeklēt skolu,

| Z. | tā kā sākumskolas izglītībai, kas ir indivīda pamattiesības, ir jābūt bezmaksas un obligātai, un tātad izglītības izmaksas ir jāsedz valstij, |
| --- | --- |

Z.

tā kā sākumskolas izglītībai, kas ir indivīda pamattiesības, ir jābūt bezmaksas un obligātai, un tātad izglītības izmaksas ir jāsedz valstij,

| AA. | tā kā vardarbība pret meitenēm skolās vai ceļā uz un no skolas ir nozīmīgs iemesls, kāpēc mazāk meiteņu apmeklē un pabeidz skolas, |
| --- | --- |

AA.

tā kā vardarbība pret meitenēm skolās vai ceļā uz un no skolas ir nozīmīgs iemesls, kāpēc mazāk meiteņu apmeklē un pabeidz skolas,

| AB. | tā kā Ātrā ceļa iniciatīvu par izglītību visiem un tās Komisijas atbalsta deklarāciju atzinīgi novērtē, |
| --- | --- |

AB.

tā kā Ātrā ceļa iniciatīvu par izglītību visiem un tās Komisijas atbalsta deklarāciju atzinīgi novērtē,

| AC. | tā kā ĀKK mazo salu jaunattīstības valstu sasniegumi vispārējā sākumskolas izglītībā un dzimumu vienlīdzībā ir bijuši ievērojami, neskatoties uz šo valstu neaizsargātību, īpatnībām un specifiskumu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ĀKK mazo salu jaunattīstības valstu sasniegumi vispārējā sākumskolas izglītībā un dzimumu vienlīdzībā ir bijuši ievērojami, neskatoties uz šo valstu neaizsargātību, īpatnībām un specifiskumu;

| AD. | tā kā var izteikt lielu nožēlu, ka nav izdevies sasniegt kaut nelielu progresu kopš Dakāras konferences, un par intereses trūkumu koordinēt starptautiskos centienus izglītības krīzes risināšanā, |
| --- | --- |

AD.

tā kā var izteikt lielu nožēlu, ka nav izdevies sasniegt kaut nelielu progresu kopš Dakāras konferences, un par intereses trūkumu koordinēt starptautiskos centienus izglītības krīzes risināšanā,

| AE. | tā kā 2003. gadā Komisijas asignējums izglītībai tām valstīm uz kurām attiecas sadarbība attīstības palīdzībā (DAC) sasniedz 6.24 % no kopējā budžeta finansējuma, kas paredzēts attīstības palīdzībai (vispārējais EK budžets un Eiropas Attīstības fonds), un asignējums pamatizglītībai bija tikai 2.4 %, |
| --- | --- |

AE.

tā kā 2003. gadā Komisijas asignējums izglītībai tām valstīm uz kurām attiecas sadarbība attīstības palīdzībā (DAC) sasniedz 6.24 % no kopējā budžeta finansējuma, kas paredzēts attīstības palīdzībai (vispārējais EK budžets un Eiropas Attīstības fonds), un asignējums pamatizglītībai bija tikai 2.4 %,

| AF. | tā kā Komisijas budžets, kas paredzēts sākumskolas izglītībai, netiek koordinēts ar ĀKK valstu pasākumiem, šo situāciju ir vēlreiz jāizvērtē, |
| --- | --- |

AF.

tā kā Komisijas budžets, kas paredzēts sākumskolas izglītībai, netiek koordinēts ar ĀKK valstu pasākumiem, šo situāciju ir vēlreiz jāizvērtē,

| AG. | tā kā attīstības sadarbībā meiteņu izglītība līdz šim vēl nav ietverta kā centrālais jautājums saistībā ar priekšlikumu ar tiesībām uz finansējumu saskaņā ar noteikumiem par dzimumu vienlīdzības veicināšanu, |
| --- | --- |

AG.

tā kā attīstības sadarbībā meiteņu izglītība līdz šim vēl nav ietverta kā centrālais jautājums saistībā ar priekšlikumu ar tiesībām uz finansējumu saskaņā ar noteikumiem par dzimumu vienlīdzības veicināšanu,

| AH. | tā kā starptautiskās sabiedrības politiskie solījumi tās attīstības sadarbības pasākumos palielināt finansējumu izglītībai un apmācībai nav devusi pietiekamu finansējuma palielinājumu izglītības programmām, |
| --- | --- |

AH.

tā kā starptautiskās sabiedrības politiskie solījumi tās attīstības sadarbības pasākumos palielināt finansējumu izglītībai un apmācībai nav devusi pietiekamu finansējuma palielinājumu izglītības programmām,

| AI. | tā kā visattītāko valstu vadītāji tiekoties Davosā, un jaunattīstības valstu vadītāji tiekoties Porto Alegrē, vēlreiz pieprasīja daļēji vai pilnīgi dzēst ārējo parādu, īpaši vismazāk attīstītākajām valstīm, |
| --- | --- |

AI.

tā kā visattītāko valstu vadītāji tiekoties Davosā, un jaunattīstības valstu vadītāji tiekoties Porto Alegrē, vēlreiz pieprasīja daļēji vai pilnīgi dzēst ārējo parādu, īpaši vismazāk attīstītākajām valstīm,

| 1. | atgādina, ka Tūkstošgades mērķi, ko ir pieņēmusi starptautiskā sabiedrība, nosaka vispārējas pamatizglītības sasniegšanu un dzimumu līdztiesības veicināšanu un sieviešu autonomiju kā vispasaules uzdevumus līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Tūkstošgades mērķi, ko ir pieņēmusi starptautiskā sabiedrība, nosaka vispārējas pamatizglītības sasniegšanu un dzimumu līdztiesības veicināšanu un sieviešu autonomiju kā vispasaules uzdevumus līdz 2015. gadam;

| 2. | izsaka dziļu nožēlu par to, ka mērķi līdz 2005. gadam sasniegt dzimumu vienlīdzību pamatizglītībā un vidējā izglītībā, nesasniegs lielākais vairākums jaunattīstības valstu; |
| --- | --- |

2.

izsaka dziļu nožēlu par to, ka mērķi līdz 2005. gadam sasniegt dzimumu vienlīdzību pamatizglītībā un vidējā izglītībā, nesasniegs lielākais vairākums jaunattīstības valstu;

| 3. | uzskata, ka jaunattīstības valstu iestāžu spēja finansēt pamata sociālos pakalpojumus, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus, ir daļēji atkarīga no parāda dzēšanas un to armijai atvēlētā budžeta samazināšanas; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka jaunattīstības valstu iestāžu spēja finansēt pamata sociālos pakalpojumus, lai sasniegtu Tūkstošgades mērķus, ir daļēji atkarīga no parāda dzēšanas un to armijai atvēlētā budžeta samazināšanas;

| 4. | ar bažām norāda uz to, ka mērķi sasniegt vispārēju pamatizglītību līdz 2015. gadam būs ļoti grūti sasniegt, norādot uz to, ka pašreiz 121 miljonam meiteņu un zēnu nav pieeja vispār nekādai izglītībai; |
| --- | --- |

4.

ar bažām norāda uz to, ka mērķi sasniegt vispārēju pamatizglītību līdz 2015. gadam būs ļoti grūti sasniegt, norādot uz to, ka pašreiz 121 miljonam meiteņu un zēnu nav pieeja vispār nekādai izglītībai;

| 5. | izsaka stingru apņemšanos par to, ka Tūkstošgades mērķu sasniegšana, jo īpaši 2. un 3. mērķa sasniegšana, ir valstu valdību un starptautisko palīdzības sniedzēju rokās, un rada vēlēšanos šīm abām pusēm apvienot savus centienus šim nolūkam; |
| --- | --- |

5.

izsaka stingru apņemšanos par to, ka Tūkstošgades mērķu sasniegšana, jo īpaši 2. un 3. mērķa sasniegšana, ir valstu valdību un starptautisko palīdzības sniedzēju rokās, un rada vēlēšanos šīm abām pusēm apvienot savus centienus šim nolūkam;

| 6. | atgādina, ka 65 miljoni meiteņu vēl jo projām neapmeklē skolu, un uzsver būtisko nepieciešamību valdībām, palīdzības organizācijām un starptautiskiem institūtiem veikt praktiskas darbības, lai izmainītu šo situāciju; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka 65 miljoni meiteņu vēl jo projām neapmeklē skolu, un uzsver būtisko nepieciešamību valdībām, palīdzības organizācijām un starptautiskiem institūtiem veikt praktiskas darbības, lai izmainītu šo situāciju;

| 7. | pieprasa veikt pilnīgu pašreizējās tirdzniecības liberalizācijas politikas ietekmes novērtējumu uz nabadzību ĀKK valstīs kopumā, un jo īpaši uz izglītību, kā arī lūdz izmantot šī novērtējuma rezultātus, lai noteiktu skaidras attīstības sadarbības pamatnostādnes, jo īpaši Ekonomisko partnerattiecību (EPA) sarunu kontekstā; |
| --- | --- |

7.

pieprasa veikt pilnīgu pašreizējās tirdzniecības liberalizācijas politikas ietekmes novērtējumu uz nabadzību ĀKK valstīs kopumā, un jo īpaši uz izglītību, kā arī lūdz izmantot šī novērtējuma rezultātus, lai noteiktu skaidras attīstības sadarbības pamatnostādnes, jo īpaši Ekonomisko partnerattiecību (EPA) sarunu kontekstā;

| 8. | lūdz veltīt īpašu uzmanību meiteņu pamatizglītībai pieņemot daudznozaru politiku attiecībā uz meiteņu izglītību, jo meitenēm ir vairāk šķēršļu un barjeru nekā zēniem (tādas kultūras tradīcijas kā agras laulības, diskriminācija, loma sabiedrībā un ģimenē, utt.), lai ietu skolā, mācītos un to pabeigtu; |
| --- | --- |

8.

lūdz veltīt īpašu uzmanību meiteņu pamatizglītībai pieņemot daudznozaru politiku attiecībā uz meiteņu izglītību, jo meitenēm ir vairāk šķēršļu un barjeru nekā zēniem (tādas kultūras tradīcijas kā agras laulības, diskriminācija, loma sabiedrībā un ģimenē, utt.), lai ietu skolā, mācītos un to pabeigtu;

| 9. | turklāt, uzskata, ka investīcijas meiteņu izglītībā ir visefektīvākā attīstības stratēģija, jo izglītotas meitenes veido mazākas un veselīgākas ģimenes, kā rezultātā palielinās produktivitāte un samazinās nabadzība; |
| --- | --- |

9.

turklāt, uzskata, ka investīcijas meiteņu izglītībā ir visefektīvākā attīstības stratēģija, jo izglītotas meitenes veido mazākas un veselīgākas ģimenes, kā rezultātā palielinās produktivitāte un samazinās nabadzība;

| 10. | uzsver meiteņu un sieviešu izglītības nozīmīgumu, lai uzlabotu veselību, ieskaitot tādus aspektus kā seksuālā un reproduktīvā veselība un tādu seksuāli transmisīvo slimību (STS) novēršanā kā HIV/AIDS, kā arī slimību, kuras ir saistītas ar ūdens apgādi un higiēnas noteikumiem, kā tuberkuloze, malārija, holēra un diareja; |
| --- | --- |

10.

uzsver meiteņu un sieviešu izglītības nozīmīgumu, lai uzlabotu veselību, ieskaitot tādus aspektus kā seksuālā un reproduktīvā veselība un tādu seksuāli transmisīvo slimību (STS) novēršanā kā HIV/AIDS, kā arī slimību, kuras ir saistītas ar ūdens apgādi un higiēnas noteikumiem, kā tuberkuloze, malārija, holēra un diareja;

| 11. | uzskata, ka informācija par pašreizējām izglītības un apmācības programmām ir galvenais faktors to veiksmīgā īstenošanā, un pieprasa Komisijai veikt visus centienus, lai nodrošinātu to, ka sievietes un meitenes tiek pienācīgi informētas, jo izglītība var palīdzēt tām aizsargāt sevi no jebkāda veida ekspluatācijas; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka informācija par pašreizējām izglītības un apmācības programmām ir galvenais faktors to veiksmīgā īstenošanā, un pieprasa Komisijai veikt visus centienus, lai nodrošinātu to, ka sievietes un meitenes tiek pienācīgi informētas, jo izglītība var palīdzēt tām aizsargāt sevi no jebkāda veida ekspluatācijas;

| 12. | pieprasa pietiekami finansēt valstu izglītības politiku, lai nodrošinātu to, ka visi bērni, jo īpaši meitenes, iet skolā un pabeidz obligāto izglītību, nodrošinot to, ka bērni mācās skolā līdz sasniedz minimālo vecumu lai iekļūtu darba tirgū, kā to nosaka Starptautiskās darba organizācijas 138. konvencija, un ietvert risinājumus problēmai ar daļēji izglītotiem bērniem; |
| --- | --- |

12.

pieprasa pietiekami finansēt valstu izglītības politiku, lai nodrošinātu to, ka visi bērni, jo īpaši meitenes, iet skolā un pabeidz obligāto izglītību, nodrošinot to, ka bērni mācās skolā līdz sasniedz minimālo vecumu lai iekļūtu darba tirgū, kā to nosaka Starptautiskās darba organizācijas 138. konvencija, un ietvert risinājumus problēmai ar daļēji izglītotiem bērniem;

| 13. | pieprasa Komisijai ietvert Valstu stratēģiju dokumentos attiecībā uz ĀKK valstīm, izdarīt īpašu atsauci uz Tūkstošgades attīstības 2. un 3. mērķi, un vajadzību iesaistīt meitenes pamatizglītībā; |
| --- | --- |

13.

pieprasa Komisijai ietvert Valstu stratēģiju dokumentos attiecībā uz ĀKK valstīm, izdarīt īpašu atsauci uz Tūkstošgades attīstības 2. un 3. mērķi, un vajadzību iesaistīt meitenes pamatizglītībā;

| 14. | pieprasa tām ĀKK valstīm, kuras vēl jo projām nav ieguvušas no Ātrā ceļa iniciatīvas uzsākt plānu “Izglītība visiem”; |
| --- | --- |

14.

pieprasa tām ĀKK valstīm, kuras vēl jo projām nav ieguvušas no Ātrā ceļa iniciatīvas uzsākt plānu “Izglītība visiem”;

| 15. | pieprasa, lai skolas būtu draudzīgākas pret meitenēm un atrastos tuvāk meiteņu dzīves vietām, ar pietiekamu budžetu, lai atrisinātu tādas praktiskās problēmas, kas it īpaši meitenes attur apmeklēt skolas — slikti ceļi, transporta trūkums, sanitāriju trūkums skolu ēkās, izmantojot kopienas palīdzību un dalību, elastīgus termiņus un ieteicams skolotājas-sievietes, kā arī mācību programmas ir jāpiemēro meiteņu dzīvei un videi; |
| --- | --- |

15.

pieprasa, lai skolas būtu draudzīgākas pret meitenēm un atrastos tuvāk meiteņu dzīves vietām, ar pietiekamu budžetu, lai atrisinātu tādas praktiskās problēmas, kas it īpaši meitenes attur apmeklēt skolas — slikti ceļi, transporta trūkums, sanitāriju trūkums skolu ēkās, izmantojot kopienas palīdzību un dalību, elastīgus termiņus un ieteicams skolotājas-sievietes, kā arī mācību programmas ir jāpiemēro meiteņu dzīvei un videi;

| 16. | uzsver vajadzību, lai visas izglītības iestādes īsteno demokrātiskās vērtības, kas veicinātu toleranci, aktīvu pavalstniecību, sociālo atbildību, un cieņu pret pretējo dzimumu, kā arī etnisko grupu un reliģiju atšķirības, un lai nodrošinātu skolēnu dalību izglītības plānošanā un skolu darbā; |
| --- | --- |

16.

uzsver vajadzību, lai visas izglītības iestādes īsteno demokrātiskās vērtības, kas veicinātu toleranci, aktīvu pavalstniecību, sociālo atbildību, un cieņu pret pretējo dzimumu, kā arī etnisko grupu un reliģiju atšķirības, un lai nodrošinātu skolēnu dalību izglītības plānošanā un skolu darbā;

| 17. | uzsver vajadzību nodrošināt piemērotu apmācību skolotājiem un skolotājām, lai aktīvi cīnītos pret jebkādu diskrimināciju dzimuma, kā arī etniskās vai reliģiskās piederības dēļ; |
| --- | --- |

17.

uzsver vajadzību nodrošināt piemērotu apmācību skolotājiem un skolotājām, lai aktīvi cīnītos pret jebkādu diskrimināciju dzimuma, kā arī etniskās vai reliģiskās piederības dēļ;

| 18. | pieprasa ĀKK valstīm ieviest to valstu izglītības stratēģiju iniciatīvas, lai efektīvi pieņemtu darbā daudz skolotājas sievietes; uzsver pozitīvo ietekmi kāda var būt skolotājām — sievietēm un sieviešu personālam vardarbības novēršanā pret meitenēm skolās; |
| --- | --- |

18.

pieprasa ĀKK valstīm ieviest to valstu izglītības stratēģiju iniciatīvas, lai efektīvi pieņemtu darbā daudz skolotājas sievietes; uzsver pozitīvo ietekmi kāda var būt skolotājām — sievietēm un sieviešu personālam vardarbības novēršanā pret meitenēm skolās;

| 19. | aicina visas pasaules valdības ratificēt un bez atrunām piemērot Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās izvēles protokolu; |
| --- | --- |

19.

aicina visas pasaules valdības ratificēt un bez atrunām piemērot Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās izvēles protokolu;

| 20. | pieprasa ĀKK valstu valdībām publiski atzīt to, ka vardarbība pret meitenēm skolās ir nopietns šķērslis, lai uzlabotu viņu apmeklētības līmeni un akadēmiskos sasniegumus; |
| --- | --- |

20.

pieprasa ĀKK valstu valdībām publiski atzīt to, ka vardarbība pret meitenēm skolās ir nopietns šķērslis, lai uzlabotu viņu apmeklētības līmeni un akadēmiskos sasniegumus;

| 21. | uzsver vajadzību izveidot sūdzību sistēmas skolās, un šo sūdzību izskatīšanai pieņemt darbā sievietes; |
| --- | --- |

21.

uzsver vajadzību izveidot sūdzību sistēmas skolās, un šo sūdzību izskatīšanai pieņemt darbā sievietes;

| 22. | atzīmē to, ka lielais skolēnu skaits klasēs un bargais mācīšanas režīms ir traucējošs apstāklis tam, lai meitenes apmeklētu skolu; |
| --- | --- |

22.

atzīmē to, ka lielais skolēnu skaits klasēs un bargais mācīšanas režīms ir traucējošs apstāklis tam, lai meitenes apmeklētu skolu;

| 23. | pieprasa ĀKK valstu valdībām ieviest un/vai īstenot valsts tiesību aktus, lai aizliegtu vardarbību un meiteņu diskrimināciju skolās un ārpus tām, sistemātiski kontrolēt to izpildi, vajadzības gadījumā izmantojot piemērotu starptautisko palīdzību; |
| --- | --- |

23.

pieprasa ĀKK valstu valdībām ieviest un/vai īstenot valsts tiesību aktus, lai aizliegtu vardarbību un meiteņu diskrimināciju skolās un ārpus tām, sistemātiski kontrolēt to izpildi, vajadzības gadījumā izmantojot piemērotu starptautisko palīdzību;

| 24. | vēlreiz uzsver vajadzību Eiropas Savienībai sniegt atbalstu pirmkārt tām valstīm, kuras īsteno izglītības stratēģijas, kas ietver bezmaksas, vispārēju pamatizglītību, dzimumu vienlīdzību, plašu piekļuvi, augstu kvalitāti, reformu decentralizāciju un īpašu palīdzību visneaizsargātākajiem, ieskaitot visnabadzīgākos, invalīdus un bāreņus; |
| --- | --- |

24.

vēlreiz uzsver vajadzību Eiropas Savienībai sniegt atbalstu pirmkārt tām valstīm, kuras īsteno izglītības stratēģijas, kas ietver bezmaksas, vispārēju pamatizglītību, dzimumu vienlīdzību, plašu piekļuvi, augstu kvalitāti, reformu decentralizāciju un īpašu palīdzību visneaizsargātākajiem, ieskaitot visnabadzīgākos, invalīdus un bāreņus;

| 25. | stingri pasvītro to, ka pamatizglītībai, kā vienai no cilvēku pamattiesībām ir jābūt bezmaksas, obligātai un valsts garantētai, kā arī visas ar to saistītās izmaksas (reģistrācija, ēdināšana, transports, skolas formas un mācību materiāli) ir jāsedz valstīm; |
| --- | --- |

25.

stingri pasvītro to, ka pamatizglītībai, kā vienai no cilvēku pamattiesībām ir jābūt bezmaksas, obligātai un valsts garantētai, kā arī visas ar to saistītās izmaksas (reģistrācija, ēdināšana, transports, skolas formas un mācību materiāli) ir jāsedz valstīm;

| 26. | pieprasa starptautiskai sabiedrībai, īpaši Bretton Woods iestādēm un Eiropas Savienībai, atzīt to, ka ir jāpārskata klasiskā metode, kuru izmanto mazo salu jaunattīstības valstu novērtēšanā, un kura pamatojas tikai uz IKP uz vienu iedzīvotāju, lai piešķirot attīstības palīdzību, dzēšot parādus un nosakot tirdzniecības priekšrocības, tiktu ņemta vērā arī tas, ka šīs valstis ir neaizsargātas, un jo īpaši vajadzība pēc īpašas un atšķirīgas attieksmes Pasaules Tirdzniecības Organizācijā; |
| --- | --- |

26.

pieprasa starptautiskai sabiedrībai, īpaši Bretton Woods iestādēm un Eiropas Savienībai, atzīt to, ka ir jāpārskata klasiskā metode, kuru izmanto mazo salu jaunattīstības valstu novērtēšanā, un kura pamatojas tikai uz IKP uz vienu iedzīvotāju, lai piešķirot attīstības palīdzību, dzēšot parādus un nosakot tirdzniecības priekšrocības, tiktu ņemta vērā arī tas, ka šīs valstis ir neaizsargātas, un jo īpaši vajadzība pēc īpašas un atšķirīgas attieksmes Pasaules Tirdzniecības Organizācijā;

| 27. | pieprasa Komisijai un dalībvalstīm kā prioritāti noteikt palīdzību no budžeta bezmaksas vispārējai izglītībai tām valstīm, kurās izglītības izmaksas pašreiz nevar segt valsts; |
| --- | --- |

27.

pieprasa Komisijai un dalībvalstīm kā prioritāti noteikt palīdzību no budžeta bezmaksas vispārējai izglītībai tām valstīm, kurās izglītības izmaksas pašreiz nevar segt valsts;

| 28. | uzsver to, ka ēdināšana skolā var dot nozīmīgu ieguldījumu bērnu veselībā un spējās apgūt mācību vielu; pieprasa ĀKK valstu valdībām atbalstīt tās programmas, kas izveidotas, lai to sasniegtu; |
| --- | --- |

28.

uzsver to, ka ēdināšana skolā var dot nozīmīgu ieguldījumu bērnu veselībā un spējās apgūt mācību vielu; pieprasa ĀKK valstu valdībām atbalstīt tās programmas, kas izveidotas, lai to sasniegtu;

| 29. | pieprasa ĀKK valstu valdībām sadalīt izglītībai pieejamos resursus godīgi un pārskatāmi, tā lai nodrošinātu vienlīdzību lauku un pilsētu, privātajās un valsts, ticīgo un neticīgo skolās, kā arī izstrādāt īpašas programmas, lai izglītotu AIDS bāreņus, un tos bērnus, kuri par bāreņiem ir kļuvuši vardarbīgu sadursmju rezultātā, savienojot pamatizglītību ar šo bērnu vajadzībām piemērotu apmācību; |
| --- | --- |

29.

pieprasa ĀKK valstu valdībām sadalīt izglītībai pieejamos resursus godīgi un pārskatāmi, tā lai nodrošinātu vienlīdzību lauku un pilsētu, privātajās un valsts, ticīgo un neticīgo skolās, kā arī izstrādāt īpašas programmas, lai izglītotu AIDS bāreņus, un tos bērnus, kuri par bāreņiem ir kļuvuši vardarbīgu sadursmju rezultātā, savienojot pamatizglītību ar šo bērnu vajadzībām piemērotu apmācību;

| 30. | pieprasa ĀKK valstu valdībām īstenot apņemšanos attiecībā uz “Izglītība visiem” saskaņā ar Dakaras darbības plānu, dodot invalīdiem un viņu ģimenēm vienlīdzīgu iespēju iegūt izglītību; |
| --- | --- |

30.

pieprasa ĀKK valstu valdībām īstenot apņemšanos attiecībā uz “Izglītība visiem” saskaņā ar Dakaras darbības plānu, dodot invalīdiem un viņu ģimenēm vienlīdzīgu iespēju iegūt izglītību;

| 31. | pieprasa ES dalībvalstu valdībām un ES iestādēm atbalstīt ĀKK valstis integrējošas izglītības invalīdiem veicināšanā; |
| --- | --- |

31.

pieprasa ES dalībvalstu valdībām un ES iestādēm atbalstīt ĀKK valstis integrējošas izglītības invalīdiem veicināšanā;

| 32. | pieprasa ES iestādēm un ĀKK valstu valdībām īstenot ĀKK — ES Kopējās parlamentārās asamblejas rekomendācijas, kas ietvertas tās rezolūcijā, attiecībā uz invalīdu un veco ļaužu tiesībām ĀKK valstīs (ĀKK — ES 3313/01/fin.); |
| --- | --- |

32.

pieprasa ES iestādēm un ĀKK valstu valdībām īstenot ĀKK — ES Kopējās parlamentārās asamblejas rekomendācijas, kas ietvertas tās rezolūcijā, attiecībā uz invalīdu un veco ļaužu tiesībām ĀKK valstīs (ĀKK — ES 3313/01/fin.);

| 33. | pieprasa ĀKK valstu iestādēm ietver to valdību programmās izglītojošus pasākumus, kuru mērķis ir dot iespēju vecākiem un sabiedrībai kopumā saprast meiteņu un zēnu izglītības nozīmi; |
| --- | --- |

33.

pieprasa ĀKK valstu iestādēm ietver to valdību programmās izglītojošus pasākumus, kuru mērķis ir dot iespēju vecākiem un sabiedrībai kopumā saprast meiteņu un zēnu izglītības nozīmi;

| 34. | šajā sakarā uzsver tādas kvalitatīvas izglītības nozīmīgumu, kurā tiek izmantotas kvalitatīvas mācību metodes un materiāli, kurā ir droša un veselīga vide ar pieejamiem veselības pamata pakalpojumiem un sanitārijām, kurā nav miesas sodu, uzmākšanās un diskriminācijas; šāda pozitīva pieredze varētu piesaistīt bērnus un viņu vecākus; |
| --- | --- |

34.

šajā sakarā uzsver tādas kvalitatīvas izglītības nozīmīgumu, kurā tiek izmantotas kvalitatīvas mācību metodes un materiāli, kurā ir droša un veselīga vide ar pieejamiem veselības pamata pakalpojumiem un sanitārijām, kurā nav miesas sodu, uzmākšanās un diskriminācijas; šāda pozitīva pieredze varētu piesaistīt bērnus un viņu vecākus;

| 35. | uzsver to, ka vispārīgai pilna laika izglītības nodrošināšanai ir vajadzīga bērnu nodarbinātības aizliegšana, kā arī tāda izglītības sistēma, kurā ir ietvertas stratēģija kā iekļaut pilna laika izglītības programmās tos bērnus, kuri pašreiz strādā vai neapmeklē skolu citu iemeslu dēļ; pieprasa Eiropas Savienībai nodrošināt to, lai visās izglītības programmās, ko tā finansē, būtu ietvertas plaša spektra stratēģijas, ietverot sociālo motivāciju un izlīdzināšanas kursus vecākiem bērniem; |
| --- | --- |

35.

uzsver to, ka vispārīgai pilna laika izglītības nodrošināšanai ir vajadzīga bērnu nodarbinātības aizliegšana, kā arī tāda izglītības sistēma, kurā ir ietvertas stratēģija kā iekļaut pilna laika izglītības programmās tos bērnus, kuri pašreiz strādā vai neapmeklē skolu citu iemeslu dēļ; pieprasa Eiropas Savienībai nodrošināt to, lai visās izglītības programmās, ko tā finansē, būtu ietvertas plaša spektra stratēģijas, ietverot sociālo motivāciju un izlīdzināšanas kursus vecākiem bērniem;

| 36. | pieprasa Komisijai, ĀKK valstīm citām jaunattīstības valstīm un privātajam sektoram radīt sistēmu, lai cīnītos ar, un lai izskaustu bērnu nodarbinātību, kas, īpašos apstākļos, varētu ietvert nepilna laika izglītību; |
| --- | --- |

36.

pieprasa Komisijai, ĀKK valstīm citām jaunattīstības valstīm un privātajam sektoram radīt sistēmu, lai cīnītos ar, un lai izskaustu bērnu nodarbinātību, kas, īpašos apstākļos, varētu ietvert nepilna laika izglītību;

| 37. | uzsver izlīdzinošo kursu, kas domāti vecākiem bērniem, nozīmi, ieteicams galvenajos izglītības virzienos, tā lai būtu iespējams integrēt tos bērnus, kuri pašreiz neiet skolā, |
| --- | --- |

37.

uzsver izlīdzinošo kursu, kas domāti vecākiem bērniem, nozīmi, ieteicams galvenajos izglītības virzienos, tā lai būtu iespējams integrēt tos bērnus, kuri pašreiz neiet skolā,

| 38. | pieprasa ES dalībvalstīm izmantot savas balsis Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) valdē, lai nodrošinātu to, ka SVF noteikumi aizdevumu piešķiršanai, neierobežo ĀKK valstu iespējas veikt investīcijas sociālos pakalpojumos, ieskaitot izglītības jomā; |
| --- | --- |

38.

pieprasa ES dalībvalstīm izmantot savas balsis Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) valdē, lai nodrošinātu to, ka SVF noteikumi aizdevumu piešķiršanai, neierobežo ĀKK valstu iespējas veikt investīcijas sociālos pakalpojumos, ieskaitot izglītības jomā;

| 39. | uzsver to, ka daudziem zēniem un meitenēm, kurus ir ietekmējis karš, bruņoti konflikti, pārvietošanās, sausums, bads, dabas katastrofas vai AIDS, kā arī tiem zēniem un meitenēm, kuri ir kļuvuši par cilvēku tirdzniecības upuriem, ir jāsaņem īpaša psiholoģiskā aprūpe, ja tas ir iespējams izglītības sistēmā, un atbalsta tādas starptautiskas organizācijas kā ANO Bērnu fonda (UNICEF) šajā sakarā izteiktos aicinājumus; |
| --- | --- |

39.

uzsver to, ka daudziem zēniem un meitenēm, kurus ir ietekmējis karš, bruņoti konflikti, pārvietošanās, sausums, bads, dabas katastrofas vai AIDS, kā arī tiem zēniem un meitenēm, kuri ir kļuvuši par cilvēku tirdzniecības upuriem, ir jāsaņem īpaša psiholoģiskā aprūpe, ja tas ir iespējams izglītības sistēmā, un atbalsta tādas starptautiskas organizācijas kā ANO Bērnu fonda (UNICEF) šajā sakarā izteiktos aicinājumus;

| 40. | uzsver svarīgo lomu kāda var būt skolām pēckonfliktu situācijās, kas ir pilnīgi atkarīgs no skolu spējas sniegt bērniem ne tikai kvalitatīvu izglītību, bet arī fizisku aizsardzību, psiholoģisku atbalstu un tādus pamatpakalpojumus kā veselības aizsardzība, ūdens un sanitārijas; |
| --- | --- |

40.

uzsver svarīgo lomu kāda var būt skolām pēckonfliktu situācijās, kas ir pilnīgi atkarīgs no skolu spējas sniegt bērniem ne tikai kvalitatīvu izglītību, bet arī fizisku aizsardzību, psiholoģisku atbalstu un tādus pamatpakalpojumus kā veselības aizsardzība, ūdens un sanitārijas;

| 41. | atgādina to, ka sarunās par 2001. un 2002. gada budžetu Eiropas Parlaments, kopīgi ar Padomi, uzsvēra vajadzību palielināt Eiropas Savienības palīdzības līmeni izglītībai, un atzīmē to, ka reģionālo jomu budžetu virsrakstos bija iekļauti konkrēti izglītības izdevumu mērķi, kuru īstenošana ir būtiski svarīga ĀKK valstīm; |
| --- | --- |

41.

atgādina to, ka sarunās par 2001. un 2002. gada budžetu Eiropas Parlaments, kopīgi ar Padomi, uzsvēra vajadzību palielināt Eiropas Savienības palīdzības līmeni izglītībai, un atzīmē to, ka reģionālo jomu budžetu virsrakstos bija iekļauti konkrēti izglītības izdevumu mērķi, kuru īstenošana ir būtiski svarīga ĀKK valstīm;

| 42. | izsaka nožēlu par to, ka 2003. gadā Eiropas Komisija pamatizglītībai valstīs, uz kurām attiecas attīstības sadarbība (DAC), atvēlēja tikai 2,4 % no kopējiem attīstības palīdzībai paredzētajiem līdzekļiem, kas ir daudz mazāk nekā to pieprasīja Eiropas Parlaments, un kas neatbilst Eiropas Savienības noteiktajām prioritātēm cilvēces attīstības jomā; |
| --- | --- |

42.

izsaka nožēlu par to, ka 2003. gadā Eiropas Komisija pamatizglītībai valstīs, uz kurām attiecas attīstības sadarbība (DAC), atvēlēja tikai 2,4 % no kopējiem attīstības palīdzībai paredzētajiem līdzekļiem, kas ir daudz mazāk nekā to pieprasīja Eiropas Parlaments, un kas neatbilst Eiropas Savienības noteiktajām prioritātēm cilvēces attīstības jomā;

| 43. | pieprasa dalībvalstīm, Padomei un Komisijai koordinēt dažādus izglītības politikas sadarbības pasākumus, pieprasa, lai Eiropas Attīstības fonds (EAF) tiktu iekļauts budžetā un tam piešķirti pietiekami līdzekļi, lai nodrošinātu to, ka tas var sasniegt tā noteiktos mērķus attīstības jomā; |
| --- | --- |

43.

pieprasa dalībvalstīm, Padomei un Komisijai koordinēt dažādus izglītības politikas sadarbības pasākumus, pieprasa, lai Eiropas Attīstības fonds (EAF) tiktu iekļauts budžetā un tam piešķirti pietiekami līdzekļi, lai nodrošinātu to, ka tas var sasniegt tā noteiktos mērķus attīstības jomā;

| 44. | pieprasa dalībvalstīm, Padomei un Komisijai koordinēt dažādus izglītības politikas sadarbības pasākumus, un lūdz, lai nākamajā finanšu plānā ĀKK valstīm tiek piešķirti pietiekami līdzekļi, kas aprēķināti, lai tās spētu sasniegt attīstības jomā noteiktos mērķus, jo īpaši, lai izpildītu Tūkstošgades mērķus attīstībai; |
| --- | --- |

44.

pieprasa dalībvalstīm, Padomei un Komisijai koordinēt dažādus izglītības politikas sadarbības pasākumus, un lūdz, lai nākamajā finanšu plānā ĀKK valstīm tiek piešķirti pietiekami līdzekļi, kas aprēķināti, lai tās spētu sasniegt attīstības jomā noteiktos mērķus, jo īpaši, lai izpildītu Tūkstošgades mērķus attīstībai;

| 45. | atgādina to, ka Eiropas Parlaments 2005. gada budžetā ieviesa normu — 20 % no kopējām gada ārējam atbalstam paredzētām saistībām ir jāpiešķir pamata veselības aprūpes un sākumskolas izglītības pasākumiem, ietverot nozaru budžeta palīdzību veselības un izglītības ministrijām, kurās to izmantotu pamata veselības aprūpei un pamatizglītībai; |
| --- | --- |

45.

atgādina to, ka Eiropas Parlaments 2005. gada budžetā ieviesa normu — 20 % no kopējām gada ārējam atbalstam paredzētām saistībām ir jāpiešķir pamata veselības aprūpes un sākumskolas izglītības pasākumiem, ietverot nozaru budžeta palīdzību veselības un izglītības ministrijām, kurās to izmantotu pamata veselības aprūpei un pamatizglītībai;

| 46. | pieprasa Komisijai ietvert kā galveno jautājumu nākamajā finansēšanas priekšlikumu raundā meiteņu izglītību un sabiedrības informētību par tās nozīmīgumu, saskaņā ar noteikumiem par dzimumu vienlīdzības veicināšanu sadarbībā attīstības jomā, |
| --- | --- |

46.

pieprasa Komisijai ietvert kā galveno jautājumu nākamajā finansēšanas priekšlikumu raundā meiteņu izglītību un sabiedrības informētību par tās nozīmīgumu, saskaņā ar noteikumiem par dzimumu vienlīdzības veicināšanu sadarbībā attīstības jomā,

| 47. | aicina visas attīstītās valstis, jo īpaši Eiropas Savienību, piešķirt pamatizglītībai vismaz 10 % no oficiālās attīstības palīdzības, un izpildīt solījumu piešķirt vismaz 0.7 % no IKP attīstības palīdzībai, no kā 0.15 % tiktu piešķirts vismazāk attīstītajām valstīm; uzsver vajadzību paplašināt Ātrā ceļa iniciatīvu vairāk valstīs, lai nodrošinātu ātru tās vajadzību finansēšanu; |
| --- | --- |

47.

aicina visas attīstītās valstis, jo īpaši Eiropas Savienību, piešķirt pamatizglītībai vismaz 10 % no oficiālās attīstības palīdzības, un izpildīt solījumu piešķirt vismaz 0.7 % no IKP attīstības palīdzībai, no kā 0.15 % tiktu piešķirts vismazāk attīstītajām valstīm; uzsver vajadzību paplašināt Ātrā ceļa iniciatīvu vairāk valstīs, lai nodrošinātu ātru tās vajadzību finansēšanu;

| 48. | pieprasa ES veikt noteiktus pasākumus, lai cīnītos ar nabadzību, mēģinot nodrošināt konsekvenci tās politikā tirdzniecības un sadarbības attīstības jomā, kā arī lauksaimniecības un zivsaimniecības politikā, tā lai tā neradītu tiešu vai netiešu negatīvu ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku, un ar mērķi nodrošināt ĀKK valstu iedzīvotājiem pienācīgus ienākumus; |
| --- | --- |

48.

pieprasa ES veikt noteiktus pasākumus, lai cīnītos ar nabadzību, mēģinot nodrošināt konsekvenci tās politikā tirdzniecības un sadarbības attīstības jomā, kā arī lauksaimniecības un zivsaimniecības politikā, tā lai tā neradītu tiešu vai netiešu negatīvu ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku, un ar mērķi nodrošināt ĀKK valstu iedzīvotājiem pienācīgus ienākumus;

| 49. | pieprasa Komisijai noteikt standartu Eiropas Savienības un divpusējās izglītības palīdzības monitoringam, ņemot vērā Dakaras solījumus un dalībvalstu saistības palielināt palīdzības apjomu, kas paredzēta izglītībai; |
| --- | --- |

49.

pieprasa Komisijai noteikt standartu Eiropas Savienības un divpusējās izglītības palīdzības monitoringam, ņemot vērā Dakaras solījumus un dalībvalstu saistības palielināt palīdzības apjomu, kas paredzēta izglītībai;

| 50. | aicina Komisiju, sakarā ar to, ka pašreiz tiek pārskatītas attīstības politikas prioritātes, nodrošināt to, ka tajās tieši tiek iekļautas bērnu tiesības, ka pirmajā vietā ir pamatizglītība, un ka dzimumu vienlīdzība tie noteikta kā horizontāla prioritāte visās nozarēs; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju, sakarā ar to, ka pašreiz tiek pārskatītas attīstības politikas prioritātes, nodrošināt to, ka tajās tieši tiek iekļautas bērnu tiesības, ka pirmajā vietā ir pamatizglītība, un ka dzimumu vienlīdzība tie noteikta kā horizontāla prioritāte visās nozarēs;

| 51. | uzskata, ka Tūkstošgades mērķu attīstībai sasniegšanu, garantējot vīriešu un sieviešu vienlīdzību un vispārēju izglītību līdz 2015. gadam, nopietni apdraud pasaules valstu vadītāju patiesas vēlēšanās trūkums likvidēt nabadzības rašanās galvenos iemeslus; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka Tūkstošgades mērķu attīstībai sasniegšanu, garantējot vīriešu un sieviešu vienlīdzību un vispārēju izglītību līdz 2015. gadam, nopietni apdraud pasaules valstu vadītāju patiesas vēlēšanās trūkums likvidēt nabadzības rašanās galvenos iemeslus;

| 52. | lūdz visattīstītāko valstu valdībām rūpīgi analizēt daļējas vai pilnīgas parādu dzēšanas priekšlikumus, īpaši attiecībā uz vismazāk attīstītākajām valstīm, un jo īpaši, ja tas tiek darīts, lai uzlabotu valstu izglītības sistēmas; |
| --- | --- |

52.

lūdz visattīstītāko valstu valdībām rūpīgi analizēt daļējas vai pilnīgas parādu dzēšanas priekšlikumus, īpaši attiecībā uz vismazāk attīstītākajām valstīm, un jo īpaši, ja tas tiek darīts, lai uzlabotu valstu izglītības sistēmas;

| 53. | atbalsta Komisijas priekšlikumu padarīt palīdzību no budžeta pilnīgi atkarīgu no tā vai saņēmējvalsts īsteno vispārējo plānu “Izglītība visiem”; pieprasa Komisijai nodrošināt juridiskas garantijas, lai atbalstītu palīdzību no budžeta, kas pamatojas uz valsts izdevumu pārskatīšanu, vienmēr ievērojot “īpašumtiesību principu” un “patiesas sadarbības principu”; |
| --- | --- |

53.

atbalsta Komisijas priekšlikumu padarīt palīdzību no budžeta pilnīgi atkarīgu no tā vai saņēmējvalsts īsteno vispārējo plānu “Izglītība visiem”; pieprasa Komisijai nodrošināt juridiskas garantijas, lai atbalstītu palīdzību no budžeta, kas pamatojas uz valsts izdevumu pārskatīšanu, vienmēr ievērojot “īpašumtiesību principu” un “patiesas sadarbības principu”;

| 54. | pozitīvi raugās uz darbību, kuru veic sabiedrība un nevalstiskās organizācijas, un kuras mērķis ir veicināt izglītību un cīnīties ar meiteņu diskrimināciju, un pieprasa Komisijai, dalībvalstīm un ĀKK valstīm atbalstīt šīs organizācijas to darbā; |
| --- | --- |

54.

pozitīvi raugās uz darbību, kuru veic sabiedrība un nevalstiskās organizācijas, un kuras mērķis ir veicināt izglītību un cīnīties ar meiteņu diskrimināciju, un pieprasa Komisijai, dalībvalstīm un ĀKK valstīm atbalstīt šīs organizācijas to darbā;

| 55. | atbalsta saiknes, kas tiek veidotas starp ES vietējām iestādēm un ĀKK valstīm, un pieprasa ĀKK vietējām iestādēm atbalstīt meiteņu izglītību kā prioritāti, |
| --- | --- |

55.

atbalsta saiknes, kas tiek veidotas starp ES vietējām iestādēm un ĀKK valstīm, un pieprasa ĀKK vietējām iestādēm atbalstīt meiteņu izglītību kā prioritāti,

| 56. | uzsver, ievērojot vajadzību noteikt sasniegto progresu Tūkstošgades mērķu izpildē, pamatotas statistikas, informācijas par izglītību kopumā, un jo īpaši par meiteņu un sieviešu apmācību, nozīmīgumu, kā arī atbalsta ANO, Pasaules Bankas un dažu nevalstisko organizāciju centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ievērojot vajadzību noteikt sasniegto progresu Tūkstošgades mērķu izpildē, pamatotas statistikas, informācijas par izglītību kopumā, un jo īpaši par meiteņu un sieviešu apmācību, nozīmīgumu, kā arī atbalsta ANO, Pasaules Bankas un dažu nevalstisko organizāciju centienus šajā jomā;

| 57. | pieprasa Komisijai gadu pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas sniegt Kopējai parlamentārajai asamblejai ziņojumu par sasniegto progresu; |
| --- | --- |

57.

pieprasa Komisijai gadu pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas sniegt Kopējai parlamentārajai asamblejai ziņojumu par sasniegto progresu;

| 58. | uzdod līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK — ES Padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomei, ANO ģenerālsekretāram un Āfrikas Savienībai. |
| --- | --- |

58.

uzdod līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK — ES Padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomei, ANO ģenerālsekretāram un Āfrikas Savienībai.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK-ES Kopējās parlamentārā asambleja 2005. gada 21. aprīlī Bamako (Mali)

(2)  Ģenerālās asamblejas rezolūcija 55/2

(3)  OV C 72 E, 21.03.2002, 244. lpp.

(4)  Nav vēl publicēts OV.

(5)  OV L 143, 30.04.2004.

REZOLŪCIJA (1)

par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs

ĀKK un ES Kopējā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Bamako 2005. gada 18. līdz 21. aprīlī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Bamako 2005. gada 18. līdz 21. aprīlī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK — ES partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū, Beninā 2000. gada 23. jūnijā (2) un kas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, un jo īpaši II sadaļas 11. pantu par miera stiprināšanas plāniem, konfliktu novēršanu un risināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK — ES partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū, Beninā 2000. gada 23. jūnijā (2) un kas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, un jo īpaši II sadaļas 11. pantu par miera stiprināšanas plāniem, konfliktu novēršanu un risināšanu,

| — | ņemot vērā no jauna izskatīto Kotonū nolīgumu un abu pušu centienus uzlabot un turpmāk izskaidrot pēckonflikta rehabilitācijas modalitātes un mehānismus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā no jauna izskatīto Kotonū nolīgumu un abu pušu centienus uzlabot un turpmāk izskaidrot pēckonflikta rehabilitācijas modalitātes un mehānismus,

| — | ņemot vērā rezolūciju par konfliktu novēršanu un risināšanu un ilgstoša miera nodibināšanu, kas pieņemta Adisabebā 2004. gada 19. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par konfliktu novēršanu un risināšanu un ilgstoša miera nodibināšanu, kas pieņemta Adisabebā 2004. gada 19. februārī,

| — | ņemot vērā rezolūciju par bērnu tiesībām un jo īpaši par bērniem-karavīriem, kas pieņemta Romā 2003. gada 15. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par bērnu tiesībām un jo īpaši par bērniem-karavīriem, kas pieņemta Romā 2003. gada 15. oktobrī,

| — | ņemot vērā rezolūciju par invalīdu un veco ļaužu tiesībām ĀKK valstīs, kas pieņemta 2001. gada 1. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par invalīdu un veco ļaužu tiesībām ĀKK valstīs, kas pieņemta 2001. gada 1. novembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 26. oktobra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par sadarbību ar ĀKK valstīm, kuras ir iesaistītas bruņotos konfliktos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2000. gada 26. oktobra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par sadarbību ar ĀKK valstīm, kuras ir iesaistītas bruņotos konfliktos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas, kas pieņemtas 2002. gada 11. aprīlī un 2002. gada 4. jūlijā (Angolā), un 2004. gada 15. janvārī (Burundi), īpaši attiecībā uz atbilstošām palīdzības sniedzēju konferencēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas, kas pieņemtas 2002. gada 11. aprīlī un 2002. gada 4. jūlijā (Angolā), un 2004. gada 15. janvārī (Burundi), īpaši attiecībā uz atbilstošām palīdzības sniedzēju konferencēm,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par atbalsta, rehabilitācijas un attīstības sasaistīšanu — 2001. gada decembra novērtējums (A5-0464/2001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta ziņojumu par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par atbalsta, rehabilitācijas un attīstības sasaistīšanu — 2001. gada decembra novērtējums (A5-0464/2001),

| — | ņemot vērā pamatdokumentu “Jaunas partnerattiecības Āfrikas attīstībai” (NEPAD), kuru parakstīja 2001. gada oktobrī Abudžā, Nigērijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatdokumentu “Jaunas partnerattiecības Āfrikas attīstībai” (NEPAD), kuru parakstīja 2001. gada oktobrī Abudžā, Nigērijā,

| — | ņemot vērā ES celmlauža lomu, izveidojot un īstenojot Kimberli procesu saistībā ar neapstrādātiem dimantiem un Otavas Konvenciju par kājnieku mīnām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES celmlauža lomu, izveidojot un īstenojot Kimberli procesu saistībā ar neapstrādātiem dimantiem un Otavas Konvenciju par kājnieku mīnām,

| — | ņemot vērā Politikas komitejas ziņojumu (ĀKK — ES/3754/A/galīgais), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas komitejas ziņojumu (ĀKK — ES/3754/A/galīgais),

| A. | tā kā vismaz divdesmit sešās no septiņdesmit deviņām ĀKK valstīm ir pēckara situācija vai tās vēl joprojām cieš no nesenu bruņotu konfliktu, kuros piedalījās šo valstu iedzīvotāju vairākums, radītām sekām, ir jāpievērš pienācīga uzmanība šī jautājuma nozīmīgumam ĀKK grupā, |
| --- | --- |

A.

tā kā vismaz divdesmit sešās no septiņdesmit deviņām ĀKK valstīm ir pēckara situācija vai tās vēl joprojām cieš no nesenu bruņotu konfliktu, kuros piedalījās šo valstu iedzīvotāju vairākums, radītām sekām, ir jāpievērš pienācīga uzmanība šī jautājuma nozīmīgumam ĀKK grupā,

| B. | tā kā ārkārtas palīdzība un rehabilitācija ir šo valstu aktuāls un svarīgs politiskās darba kārtības jautājums un attiecīgi arī ĀKK — ES sadarbības jautājums, |
| --- | --- |

B.

tā kā ārkārtas palīdzība un rehabilitācija ir šo valstu aktuāls un svarīgs politiskās darba kārtības jautājums un attiecīgi arī ĀKK — ES sadarbības jautājums,

| C. | atzīstot ĀKK — ES Kopējās parlamentārās asamblejas nozīmīgo lomu šajā jomā, jo asambleja ir forums un politiska vide, kurā dalībvalstīm ir iespēja vest diplomātiskas sarunas, dodot ieguldījumu savstarpējas uzticības stiprināšanā un jebkādu to starpā notiekošu konfliktu miermīlīga risinājuma panākšanā, vai gūt pieredzi vienai no otras attiecībā uz iekšējiem konfliktiem, |
| --- | --- |

C.

atzīstot ĀKK — ES Kopējās parlamentārās asamblejas nozīmīgo lomu šajā jomā, jo asambleja ir forums un politiska vide, kurā dalībvalstīm ir iespēja vest diplomātiskas sarunas, dodot ieguldījumu savstarpējas uzticības stiprināšanā un jebkādu to starpā notiekošu konfliktu miermīlīga risinājuma panākšanā, vai gūt pieredzi vienai no otras attiecībā uz iekšējiem konfliktiem,

| D. | nosakot, ka pēckonflikta stāvoklis ir tāds stāvoklis, kad puses jau ir parakstījušas mierizlīgumu, sākušas pārmaiņu procesu ceļā no demilitarizācijas un miera uzturēšanas līdz miera stiprināšanai, no pamiera līdz nopietnam izlīgumam, pilnīgai demokratizācijai un tiesiskuma īstenošanai, no ārkārtas palīdzības un pabalsta līdz rehabilitācijai, atjaunošanai un ilgtermiņa attīstībai, |
| --- | --- |

D.

nosakot, ka pēckonflikta stāvoklis ir tāds stāvoklis, kad puses jau ir parakstījušas mierizlīgumu, sākušas pārmaiņu procesu ceļā no demilitarizācijas un miera uzturēšanas līdz miera stiprināšanai, no pamiera līdz nopietnam izlīgumam, pilnīgai demokratizācijai un tiesiskuma īstenošanai, no ārkārtas palīdzības un pabalsta līdz rehabilitācijai, atjaunošanai un ilgtermiņa attīstībai,

| E. | uzsverot, ka katra pāreja no vardarbības uz mieru ir unikāla, kas ir atkarīga no tādiem faktoriem kā vardarbības raksturs, apjoms un pakāpe, sabiedrības dalīšanās un dalīšanas intensitāte, kā arī no varas līdzsvara iepriekšējā un pēcpārejas periodā. |
| --- | --- |

E.

uzsverot, ka katra pāreja no vardarbības uz mieru ir unikāla, kas ir atkarīga no tādiem faktoriem kā vardarbības raksturs, apjoms un pakāpe, sabiedrības dalīšanās un dalīšanas intensitāte, kā arī no varas līdzsvara iepriekšējā un pēcpārejas periodā.

| F. | tā kā ir neatliekama nepieciešamība līdzsvarot dzimumu pārstāvību konfliktu novēršanā un risināšanā, miera stiprināšanā, miera uzturēšanas operācijās, rehabilitācijā un atjaunošanā, kā arī nodrošināt, lai operācijās kara apstākļos vajadzības gadījumā tiktu ņemtas vērā gan vīriešiem, gan arī sievietēm specifiskās problēmas, |
| --- | --- |

F.

tā kā ir neatliekama nepieciešamība līdzsvarot dzimumu pārstāvību konfliktu novēršanā un risināšanā, miera stiprināšanā, miera uzturēšanas operācijās, rehabilitācijā un atjaunošanā, kā arī nodrošināt, lai operācijās kara apstākļos vajadzības gadījumā tiktu ņemtas vērā gan vīriešiem, gan arī sievietēm specifiskās problēmas,

| G. | tā kā konflikti ĀKK valstīs, īpaši Āfrikā, arvien biežāk sasniedz reģionālas vai starptautiskas dimensijas un tajos tiek iesaistītas kaimiņu valstis un trešās valstis, un tā kā tos bieži uzkurina starptautiskās ekonomiskās vai politiskās intereses, |
| --- | --- |

G.

tā kā konflikti ĀKK valstīs, īpaši Āfrikā, arvien biežāk sasniedz reģionālas vai starptautiskas dimensijas un tajos tiek iesaistītas kaimiņu valstis un trešās valstis, un tā kā tos bieži uzkurina starptautiskās ekonomiskās vai politiskās intereses,

| H. | tā kā dažu ĀKK valstu nelegāla un neatļauta dabas resursu un citu vērtību izmantošana arvien lielākā mērā kļūst par galveno cēloni konfliktu uzliesmojumam un ieilgumam šajās valstīs kopumā un Āfrikā jo īpaši; tā kā šīs darbības ir jāpārtrauc pēc iespēja ātrāk, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, lai nostiprinātu mieru un nodrošinātu labu pārvaldību, |
| --- | --- |

H.

tā kā dažu ĀKK valstu nelegāla un neatļauta dabas resursu un citu vērtību izmantošana arvien lielākā mērā kļūst par galveno cēloni konfliktu uzliesmojumam un ieilgumam šajās valstīs kopumā un Āfrikā jo īpaši; tā kā šīs darbības ir jāpārtrauc pēc iespēja ātrāk, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, lai nostiprinātu mieru un nodrošinātu labu pārvaldību,

| I. | uzsverot to, ka veiksmīga pēckonflikta rehabilitācija, tostarp efektīvas nabadzības samazināšanas stratēģijas un globālās cīņas pret nabadzību pasākumi, dod ieguldījumu globālajā cīņā pret terorismu un ka šādi pasākumi, vienlaicīgi nodrošinot efektīvu valsts kontroli, samazina teroristu plānošanas un darbošanās iespējas attiecīgās valsts teritorijā, |
| --- | --- |

I.

uzsverot to, ka veiksmīga pēckonflikta rehabilitācija, tostarp efektīvas nabadzības samazināšanas stratēģijas un globālās cīņas pret nabadzību pasākumi, dod ieguldījumu globālajā cīņā pret terorismu un ka šādi pasākumi, vienlaicīgi nodrošinot efektīvu valsts kontroli, samazina teroristu plānošanas un darbošanās iespējas attiecīgās valsts teritorijā,

| J. | ievērojot to, kas ir pasaules sabiedriskās domas uzmanības centrā šobrīd, kad pastiprināta visas pasaules sabiedrības uzmanība un nozīme ir piešķirta tām jaunattīstības valstu problēmām, kas radušās Indijas okeānā notikušās nesenās zemestrīces un cunami nodarīto postījumu rezultātā; izsakot nožēlu par to, ka notiekošie konflikti vai pēckonfliktu situācijas dažās no skartajām teritorijām padarīja palīdzības sniegšanu cietušajiem iedzīvotājiem vēl grūtāku, |
| --- | --- |

J.

ievērojot to, kas ir pasaules sabiedriskās domas uzmanības centrā šobrīd, kad pastiprināta visas pasaules sabiedrības uzmanība un nozīme ir piešķirta tām jaunattīstības valstu problēmām, kas radušās Indijas okeānā notikušās nesenās zemestrīces un cunami nodarīto postījumu rezultātā; izsakot nožēlu par to, ka notiekošie konflikti vai pēckonfliktu situācijas dažās no skartajām teritorijām padarīja palīdzības sniegšanu cietušajiem iedzīvotājiem vēl grūtāku,

| K. | uzsverot, ka, lai gan katrai pēckonflikta situācijai ir vajadzīga īpaši individuāla pieeja, šajos gadījumos ir ļoti daudz līdzīgu problēmu un to risinājumu, un tāpēc ĀKK dalībvalstu pieredzi un paraugprakses kā piemēru var izmatot citas skartās dalībvalstis, |
| --- | --- |

K.

uzsverot, ka, lai gan katrai pēckonflikta situācijai ir vajadzīga īpaši individuāla pieeja, šajos gadījumos ir ļoti daudz līdzīgu problēmu un to risinājumu, un tāpēc ĀKK dalībvalstu pieredzi un paraugprakses kā piemēru var izmatot citas skartās dalībvalstis,

| L. | atzīstot, ka veiksmīga skarto valstu pēckonflikta rehabilitācija ir nosacījums, lai sasniegtu efektīvus attīstības rezultātus, jo nav attīstības bez miera, nav miera bez izlīguma, nav izlīguma bez demokrātijas un nav demokrātijas bez tiesiskuma, |
| --- | --- |

L.

atzīstot, ka veiksmīga skarto valstu pēckonflikta rehabilitācija ir nosacījums, lai sasniegtu efektīvus attīstības rezultātus, jo nav attīstības bez miera, nav miera bez izlīguma, nav izlīguma bez demokrātijas un nav demokrātijas bez tiesiskuma,

| M. | tā kā pieredze rāda, ka daudzi miera līgumi bieži cieš neveiksmi, ja tie nav sasaistīti ar efektīvu kontroles mehānismu izveidošanu, miera un demokrātijas programmu īstenošanu, kā arī ar regulāru, atvērtu un nopietnu politisko dialogu piemēriem, kas papildus rakstisko tekstu reālā ietekmīguma nodrošināšanai palīdz veidot savstarpēju uzticību, nostiprināt abpusēju cieņu un veicināt izlīgumu, |
| --- | --- |

M.

tā kā pieredze rāda, ka daudzi miera līgumi bieži cieš neveiksmi, ja tie nav sasaistīti ar efektīvu kontroles mehānismu izveidošanu, miera un demokrātijas programmu īstenošanu, kā arī ar regulāru, atvērtu un nopietnu politisko dialogu piemēriem, kas papildus rakstisko tekstu reālā ietekmīguma nodrošināšanai palīdz veidot savstarpēju uzticību, nostiprināt abpusēju cieņu un veicināt izlīgumu,

Ārkārtas palīdzība un saikne starp atbalstu, rehabilitāciju un attīstību

| N. | uzsverot to, ka pēckonflikta situācijā ir ļoti svarīgi vienlaicīgi nodrošināt īstermiņa palīdzības koncepcijas savienošanu ar ilgtermiņa rehabilitācijas koncepciju, lai izvairītos no tādiem negaidītiem ārkārtas palīdzības blakusefektiem, kā vietējās ražošanas sistēmu izzušana un pārlieku liela atkarība no importpreču ievedumiem, |
| --- | --- |

N.

uzsverot to, ka pēckonflikta situācijā ir ļoti svarīgi vienlaicīgi nodrošināt īstermiņa palīdzības koncepcijas savienošanu ar ilgtermiņa rehabilitācijas koncepciju, lai izvairītos no tādiem negaidītiem ārkārtas palīdzības blakusefektiem, kā vietējās ražošanas sistēmu izzušana un pārlieku liela atkarība no importpreču ievedumiem,

| O. | tā kā arvien redzamāka kļūst vajadzība novērst plaisu starp vairākiem starptautiskās palīdzības posmiem ĀKK valstīs, jo pēckonflikta situācijas kļūst arvien sarežģītākas gan attiecībā uz tajās iesaistītajām grupām, gan teritorijām; tā kā situācijas kļūst nepatstāvīgākas, ja ir vardarbības intensitātes svārstības gan saistībā ar laiku, gan vietu un ja ir trausla robeža starp stabilitāti un jaunu apvērsumu, |
| --- | --- |

O.

tā kā arvien redzamāka kļūst vajadzība novērst plaisu starp vairākiem starptautiskās palīdzības posmiem ĀKK valstīs, jo pēckonflikta situācijas kļūst arvien sarežģītākas gan attiecībā uz tajās iesaistītajām grupām, gan teritorijām; tā kā situācijas kļūst nepatstāvīgākas, ja ir vardarbības intensitātes svārstības gan saistībā ar laiku, gan vietu un ja ir trausla robeža starp stabilitāti un jaunu apvērsumu,

| P. | tā kā starptautiskā sabiedrība nedrīkst sagraut cerības, ko radījis pasludinātais paziņojums par palīdzības sniedzēju konferenču stimulēšanu, lai finansētu atbalsta, rehabilitācijas un attīstības projektus pēc ilgstošiem un postošiem bruņotiem konfliktiem, |
| --- | --- |

P.

tā kā starptautiskā sabiedrība nedrīkst sagraut cerības, ko radījis pasludinātais paziņojums par palīdzības sniedzēju konferenču stimulēšanu, lai finansētu atbalsta, rehabilitācijas un attīstības projektus pēc ilgstošiem un postošiem bruņotiem konfliktiem,

| Q. | tā kā palīdzības sniedzējiem, saņēmējiem un īstenotājiem turpmāk ir jāveido saikne starp palīdzību, rehabilitāciju un attīstību, |
| --- | --- |

Q.

tā kā palīdzības sniedzējiem, saņēmējiem un īstenotājiem turpmāk ir jāveido saikne starp palīdzību, rehabilitāciju un attīstību,

| R. | tā kā efektīvas pēckrīzes rehabilitācijas vadīšana ir saistīta ar lielu politisku un praktisku risku palīdzības sniedzējiem, jo saņēmēji var būt nestabili vai neesoši, |
| --- | --- |

R.

tā kā efektīvas pēckrīzes rehabilitācijas vadīšana ir saistīta ar lielu politisku un praktisku risku palīdzības sniedzējiem, jo saņēmēji var būt nestabili vai neesoši,

| S. | tā kā rehabilitācija mijiedarbojas ar izlīgumu un atjaunošanu, ir izšķiroša valdības likumības atjaunošanā un to nevar uzskatīt vienkārši par pirmskara situācijas restaurēšanu, |
| --- | --- |

S.

tā kā rehabilitācija mijiedarbojas ar izlīgumu un atjaunošanu, ir izšķiroša valdības likumības atjaunošanā un to nevar uzskatīt vienkārši par pirmskara situācijas restaurēšanu,

| T. | tā kā pēckonflikta valsts atjaunošanā vienlaicīgi ir jāietver centieni novērst turpmākus konfliktus, |
| --- | --- |

T.

tā kā pēckonflikta valsts atjaunošanā vienlaicīgi ir jāietver centieni novērst turpmākus konfliktus,

| U. | uzsverot to, cik svarīgi ir nodrošināt lēmumu pieņēmējus konfliktu skartajās valstīs ar adekvātu pamatinformāciju par starptautiskās sabiedrības, pilsonisko organizāciju un Eiropas Savienības pieredzi un paraugpraksēm, |
| --- | --- |

U.

uzsverot to, cik svarīgi ir nodrošināt lēmumu pieņēmējus konfliktu skartajās valstīs ar adekvātu pamatinformāciju par starptautiskās sabiedrības, pilsonisko organizāciju un Eiropas Savienības pieredzi un paraugpraksēm,

| V. | akcentējot to, ka tad, kad situācija pēc liela mēroga dabas katastrofām (zemestrīcēm, plūdiem, orkāniem, vētrām utt.) atvieglo miera līguma panākšanu strīdīgo pušu starpā, šādi miera līgumi, kas panākti pēc kopīgas traģēdijas un humāna rakstura ārkārtas stāvokļa, ir jānostiprina un turpmāk jākonsolidē, lai novērstu to pārtraukšanu tiklīdz krīze ir beigusies, |
| --- | --- |

V.

akcentējot to, ka tad, kad situācija pēc liela mēroga dabas katastrofām (zemestrīcēm, plūdiem, orkāniem, vētrām utt.) atvieglo miera līguma panākšanu strīdīgo pušu starpā, šādi miera līgumi, kas panākti pēc kopīgas traģēdijas un humāna rakstura ārkārtas stāvokļa, ir jānostiprina un turpmāk jākonsolidē, lai novērstu to pārtraukšanu tiklīdz krīze ir beigusies,

| W. | uzsverot humānās palīdzības nozīmīgumu un to, ka palīdzība jāsniedz, priekšroku dodot tikai civilo un diplomātisko ceļu izmantošanai; tomēr uzsverot to, ka humānās operācijās var iesaistīt arī militāro personālu, lai atvieglotu civilo humānās palīdzības sniedzēju darbu, piemēram, lai sargātu lidostas un ceļus, labotu tiltus, iznīcinātu mīnas un evakuētu upurus, |
| --- | --- |

W.

uzsverot humānās palīdzības nozīmīgumu un to, ka palīdzība jāsniedz, priekšroku dodot tikai civilo un diplomātisko ceļu izmantošanai; tomēr uzsverot to, ka humānās operācijās var iesaistīt arī militāro personālu, lai atvieglotu civilo humānās palīdzības sniedzēju darbu, piemēram, lai sargātu lidostas un ceļus, labotu tiltus, iznīcinātu mīnas un evakuētu upurus,

Sociālā un profesionālā reintegrācija

| X. | uzskatot, ka veselīgas sabiedrības atjaunošana ir viens no galvenajiem uzdevumiem pēc bruņota konflikta, jo lielākā daļa sociālo struktūru, piemēram, ģimenes, vietējās un reliģiskās kopienas ir izpostītas, daudzi cilvēki ir pasludināti par bezvēsts pazudušiem un bieži ir uz īsāku vai garāku laiku valsts iekšienē pārvietotu personu un bēgļu milzīgs skaits, |
| --- | --- |

X.

uzskatot, ka veselīgas sabiedrības atjaunošana ir viens no galvenajiem uzdevumiem pēc bruņota konflikta, jo lielākā daļa sociālo struktūru, piemēram, ģimenes, vietējās un reliģiskās kopienas ir izpostītas, daudzi cilvēki ir pasludināti par bezvēsts pazudušiem un bieži ir uz īsāku vai garāku laiku valsts iekšienē pārvietotu personu un bēgļu milzīgs skaits,

| Y. | tā kā netiek sniegta palīdzība iedzīvotājiem ar garīgās veselības un psiholoģiskiem traucējumiem, kuri ir pārdzīvojuši masu vardarbību un konfliktu radītas traumas, kavēsies centieni palielināt sociālo kapitālu, veicināt tautas attīstību un samazināt nabadzību, |
| --- | --- |

Y.

tā kā netiek sniegta palīdzība iedzīvotājiem ar garīgās veselības un psiholoģiskiem traucējumiem, kuri ir pārdzīvojuši masu vardarbību un konfliktu radītas traumas, kavēsies centieni palielināt sociālo kapitālu, veicināt tautas attīstību un samazināt nabadzību,

| Z. | tā kā visu bruņoto spēku bijušo kaujinieku reintegrācija neatkarīgi no dzimuma ir izšķiroša sociāla problēma un neapšaubāmi galvenais faktors, lai īstenotu stabilizāciju, novērstu jaunu konfliktu izcelšanos vai novērstu bandītisma, vardarbības un anarhijas rašanos, |
| --- | --- |

Z.

tā kā visu bruņoto spēku bijušo kaujinieku reintegrācija neatkarīgi no dzimuma ir izšķiroša sociāla problēma un neapšaubāmi galvenais faktors, lai īstenotu stabilizāciju, novērstu jaunu konfliktu izcelšanos vai novērstu bandītisma, vardarbības un anarhijas rašanos,

| AA. | tā kā civiliedzīvotāju un jebkāda veida formālo vai neformālo zemessardzes grupējumu ātra atbruņošana ir pats svarīgākais kārtības, drošības, brīvības un stabilitātes nodrošināšanā, |
| --- | --- |

AA.

tā kā civiliedzīvotāju un jebkāda veida formālo vai neformālo zemessardzes grupējumu ātra atbruņošana ir pats svarīgākais kārtības, drošības, brīvības un stabilitātes nodrošināšanā,

| AB. | uzsverot to, ka īpaša aprūpe un uzmanība ir vajadzīga bērniem un jauniešu grupām bruņotu konfliktu laikā un pēc tiem, jo daudzi no viņiem kļuva par bērniem karavīriem vai vardarbības un seksuālās izmantošanas upuriem, |
| --- | --- |

AB.

uzsverot to, ka īpaša aprūpe un uzmanība ir vajadzīga bērniem un jauniešu grupām bruņotu konfliktu laikā un pēc tiem, jo daudzi no viņiem kļuva par bērniem karavīriem vai vardarbības un seksuālās izmantošanas upuriem,

| AC. | tā kā bruņota konflikta rezultātā daudzi civiliedzīvotāji kļūst par invalīdiem un upuriem, daudzi citi riskē gūt ievainojumus vai kļūt par kājnieku mīnu un nesprāgušas munīcijas upuriem, |
| --- | --- |

AC.

tā kā bruņota konflikta rezultātā daudzi civiliedzīvotāji kļūst par invalīdiem un upuriem, daudzi citi riskē gūt ievainojumus vai kļūt par kājnieku mīnu un nesprāgušas munīcijas upuriem,

| AD. | tā kā konfliktsituācijas palielina pašreizējo invalīdu un viņu ģimeņu neaizsargātību, un ir jāizvairās no diskriminējošas kara un pirmskara invalīdu dalīšanas, izveidojot saprātīgu, uz tiesībām pamatotu pieeju, |
| --- | --- |

AD.

tā kā konfliktsituācijas palielina pašreizējo invalīdu un viņu ģimeņu neaizsargātību, un ir jāizvairās no diskriminējošas kara un pirmskara invalīdu dalīšanas, izveidojot saprātīgu, uz tiesībām pamatotu pieeju,

Izlīgums

| AE. | uzsverot to, ka bruņoti konflikti civiliedzīvotājiem un bijušajiem kaujiniekiem rada dziļas personīgas traumas, kas jāņem vērā, plānojot rehabilitācijas procesu, |
| --- | --- |

AE.

uzsverot to, ka bruņoti konflikti civiliedzīvotājiem un bijušajiem kaujiniekiem rada dziļas personīgas traumas, kas jāņem vērā, plānojot rehabilitācijas procesu,

| AF. | tā kā īpašas komitejas vai neatkarīgas struktūras izveidošanai pēckonflikta procesā varētu būt nozīmīga loma, izmeklējot konflikta laikā notikušos kara noziegumus un sniedzot atbalstu un kompensāciju upuriem un viņu ģimenēm, |
| --- | --- |

AF.

tā kā īpašas komitejas vai neatkarīgas struktūras izveidošanai pēckonflikta procesā varētu būt nozīmīga loma, izmeklējot konflikta laikā notikušos kara noziegumus un sniedzot atbalstu un kompensāciju upuriem un viņu ģimenēm,

| AG. | tā kā pilnīga un objektīva konflikta seku ietekmes uz civiliedzīvotājiem un militāro personālu reģistrēšana neatkarīgās taisnības un izlīguma komisijās var būt viens no visnozīmīgākajiem soļiem izlīguma procesā, |
| --- | --- |

AG.

tā kā pilnīga un objektīva konflikta seku ietekmes uz civiliedzīvotājiem un militāro personālu reģistrēšana neatkarīgās taisnības un izlīguma komisijās var būt viens no visnozīmīgākajiem soļiem izlīguma procesā,

| AH. | uzsverot to nozīmi, kāda varētu būt baznīcām, reliģiskām kopienām vai organizācijām, darbojoties kā nacionālām nevalstiskām organizācijām, kā arī tradicionālo kopienu vadītājiem un pilsoniskai sabiedrībai, uzstājoties forumos, miera veicināšanā vai starpniecības nodrošināšanā, radot iespēju apspriest un atrisināt atšķirības, |
| --- | --- |

AH.

uzsverot to nozīmi, kāda varētu būt baznīcām, reliģiskām kopienām vai organizācijām, darbojoties kā nacionālām nevalstiskām organizācijām, kā arī tradicionālo kopienu vadītājiem un pilsoniskai sabiedrībai, uzstājoties forumos, miera veicināšanā vai starpniecības nodrošināšanā, radot iespēju apspriest un atrisināt atšķirības,

| AI. | uzsverot Starptautiskās krimināltiesas lielo nozīmi cīņā pret nesodāmību, |
| --- | --- |

AI.

uzsverot Starptautiskās krimināltiesas lielo nozīmi cīņā pret nesodāmību,

Pāreja uz demokrātisku sabiedrību, tostarp gatavošanās vēlēšanām

| AJ. | tā kā politisko un administratīvo sistēmu nožēlojamais stāvoklis daudzās ĀKK valstīs rada nopietnus šķēršus ilgtspējīgai attīstībai, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā politisko un administratīvo sistēmu nožēlojamais stāvoklis daudzās ĀKK valstīs rada nopietnus šķēršus ilgtspējīgai attīstībai,

| AK. | tā kā demokrātiskas un atvērtas iestādes ir pamats efektīvu attīstības stratēģiju skaita palielināšanai, |
| --- | --- |

AK.

tā kā demokrātiskas un atvērtas iestādes ir pamats efektīvu attīstības stratēģiju skaita palielināšanai,

| AL. | uzskatot, ka ir būtiski piemērot īpašniecības līdzdalības principu, kā tas ir uzsvērts dokumentā “Jaunas partnerattiecības Āfrikas attīstībai”(NEPAD), jo saņēmējvalstīm ir aktīvi jāpiedalās un jābūt atbildīgām par sava attīstības procesa pārzināšanu, |
| --- | --- |

AL.

uzskatot, ka ir būtiski piemērot īpašniecības līdzdalības principu, kā tas ir uzsvērts dokumentā “Jaunas partnerattiecības Āfrikas attīstībai”(NEPAD), jo saņēmējvalstīm ir aktīvi jāpiedalās un jābūt atbildīgām par sava attīstības procesa pārzināšanu,

| AM. | tā kā Eiropas Savienībai ir jāuzskata Āfrikas Savienība par partneri, |
| --- | --- |

AM.

tā kā Eiropas Savienībai ir jāuzskata Āfrikas Savienība par partneri,

| AN. | uzsverot to, ka stabils un ilgstošs pēckonflikta miers ir iespējams vienīgi ar nacionālo izlīgumu, reālu tiesiskumu, brīvību, plurālismu un demokrātiju, un pilsoniskās sabiedrības aktīvu iesaistīšanos visā miera procesā, |
| --- | --- |

AN.

uzsverot to, ka stabils un ilgstošs pēckonflikta miers ir iespējams vienīgi ar nacionālo izlīgumu, reālu tiesiskumu, brīvību, plurālismu un demokrātiju, un pilsoniskās sabiedrības aktīvu iesaistīšanos visā miera procesā,

| AO. | tā kā demokrātiskas vēlēšanas, kas ir kā platforma, lai izteiktu vēlētāju atšķirīgo personisko politisko viedokli, ir ļoti nozīmīgs solis valstīm, kurās notiek atjaunošanas process un kuras vēlas kļūt demokrātiskas, |
| --- | --- |

AO.

tā kā demokrātiskas vēlēšanas, kas ir kā platforma, lai izteiktu vēlētāju atšķirīgo personisko politisko viedokli, ir ļoti nozīmīgs solis valstīm, kurās notiek atjaunošanas process un kuras vēlas kļūt demokrātiskas,

| AP. | atzīstot valsts atbildību drošības atjaunošanā pārejas uz demokrātiju procesa laikā, uzsver vajadzību nodrošināt nepieciešamos drošības nosacījumus, lai pēckonflikta valstī varētu notikt vēlēšanas, proti, pulcēšanās brīvību un konkurējošo pušu brīvību izteikt savu viedokli, kā arī balsotāju personīgo drošību, |
| --- | --- |

AP.

atzīstot valsts atbildību drošības atjaunošanā pārejas uz demokrātiju procesa laikā, uzsver vajadzību nodrošināt nepieciešamos drošības nosacījumus, lai pēckonflikta valstī varētu notikt vēlēšanas, proti, pulcēšanās brīvību un konkurējošo pušu brīvību izteikt savu viedokli, kā arī balsotāju personīgo drošību,

| AQ. | uzskatot to, ka vīriešu un sieviešu vienlīdzība, kā arī sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā likumdošanas vai izpildvaras līmenī, ir svarīgi laba atbildības sadalījuma elementi, |
| --- | --- |

AQ.

uzskatot to, ka vīriešu un sieviešu vienlīdzība, kā arī sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā likumdošanas vai izpildvaras līmenī, ir svarīgi laba atbildības sadalījuma elementi,

| AR. | atzīstot to, ka nevalstisko dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai ir liela nozīme pārejā uz demokrātiju, |
| --- | --- |

AR.

atzīstot to, ka nevalstisko dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai ir liela nozīme pārejā uz demokrātiju,

| AS. | uzskatot, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība ir viens no vissvarīgākajiem demokrātisku vēlēšanu elementiem, jo iedzīvotājiem ir tiesības būt informētiem par atšķirīgiem politiskiem uzskatiem, un tā kā nav jābūt ierobežojumiem piekļuvei plašsaziņas līdzekļiem, |
| --- | --- |

AS.

uzskatot, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība ir viens no vissvarīgākajiem demokrātisku vēlēšanu elementiem, jo iedzīvotājiem ir tiesības būt informētiem par atšķirīgiem politiskiem uzskatiem, un tā kā nav jābūt ierobežojumiem piekļuvei plašsaziņas līdzekļiem,

| AT. | atzīstot paveikto darbu Kotonū Nolīguma būtisko noteikumu īstenošanā un jo īpaši to noteikumu, kas attiecas uz politisko dialogu un miera stiprināšanas politiku (II sadaļas 8. un 11. pants), |
| --- | --- |

AT.

atzīstot paveikto darbu Kotonū Nolīguma būtisko noteikumu īstenošanā un jo īpaši to noteikumu, kas attiecas uz politisko dialogu un miera stiprināšanas politiku (II sadaļas 8. un 11. pants),

| 1. | vēlreiz apstiprina ĀKK — ES Kopējās parlamentārās asamblejas ieinteresētību un līdzdalību, kas dod ieguldījumu konfliktu novēršanā un pēckonflikta rehabilitācijā Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģionos, |
| --- | --- |

1.

vēlreiz apstiprina ĀKK — ES Kopējās parlamentārās asamblejas ieinteresētību un līdzdalību, kas dod ieguldījumu konfliktu novēršanā un pēckonflikta rehabilitācijā Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģionos,

| 2. | aicina ĀKK grupas locekļus izmantot ĀKK — ES sadarbību kā līdzekli, lai stiprinātu uzticēšanos, un sadarboties ar konfliktējošām dalībvalstīm, lai panāktu mierīgu risinājumu, un strādāt kopā, lai veicinātu izlīgumu un demokratizāciju, kā arī rehabilitāciju un attīstību; |
| --- | --- |

2.

aicina ĀKK grupas locekļus izmantot ĀKK — ES sadarbību kā līdzekli, lai stiprinātu uzticēšanos, un sadarboties ar konfliktējošām dalībvalstīm, lai panāktu mierīgu risinājumu, un strādāt kopā, lai veicinātu izlīgumu un demokratizāciju, kā arī rehabilitāciju un attīstību;

| 3. | aicina ES un ĀKK iestādes un lēmumu pieņēmējus veidot ciešu sadarbību ar tādām reģionālām organizācijām, kā Āfrikas Savienība (AS) vai Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) un nodrošināt šīs organizācijas ar pietiekamiem materiāliem un nemateriāliem resursiem, lai tās spētu dot pašas savu ieguldījumu konfliktu risināšanā; |
| --- | --- |

3.

aicina ES un ĀKK iestādes un lēmumu pieņēmējus veidot ciešu sadarbību ar tādām reģionālām organizācijām, kā Āfrikas Savienība (AS) vai Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) un nodrošināt šīs organizācijas ar pietiekamiem materiāliem un nemateriāliem resursiem, lai tās spētu dot pašas savu ieguldījumu konfliktu risināšanā;

| 4. | lūdz tiem ĀKK dalībvalstīm, kuras ir veiksmīgi novadījušas rehabilitācijas procesu dalīties pieredzē ar citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

4.

lūdz tiem ĀKK dalībvalstīm, kuras ir veiksmīgi novadījušas rehabilitācijas procesu dalīties pieredzē ar citām dalībvalstīm;

| 5. | uzsver vajadzību izstrādāt tādas drošības stratēģijas, kuras ir piemērotas situācijai un var efektīvi pretdarboties atkārtotām vardarbības izpausmēm, kā arī aizsargāt civiliedzīvotājus pret nelikumībām; atzīmē to, ka šajā sakarībā drošības pārbaudes, ko veic agrāk konfliktējošo pušu apvienotās patruļas, var vairot iedzīvotāju uzticību, ja patruļas ir atbilstīgi apmācītas un šo pienākumu veikšanai ir piešķirti pietiekami resursi; |
| --- | --- |

5.

uzsver vajadzību izstrādāt tādas drošības stratēģijas, kuras ir piemērotas situācijai un var efektīvi pretdarboties atkārtotām vardarbības izpausmēm, kā arī aizsargāt civiliedzīvotājus pret nelikumībām; atzīmē to, ka šajā sakarībā drošības pārbaudes, ko veic agrāk konfliktējošo pušu apvienotās patruļas, var vairot iedzīvotāju uzticību, ja patruļas ir atbilstīgi apmācītas un šo pienākumu veikšanai ir piešķirti pietiekami resursi;

| 6. | atzīmē to, cik būtiski ir rūpīgi noteikt konflikta iemeslus un iekļaut šo informāciju drošības stratēģijās, piemēram, tā palīdzot nelabvēlīgajām grupām kļūt politiski atbildīgām vai izvēloties labāku vidusceļu interešu konflikta par zemi vai ūdeni risināšanā; |
| --- | --- |

6.

atzīmē to, cik būtiski ir rūpīgi noteikt konflikta iemeslus un iekļaut šo informāciju drošības stratēģijās, piemēram, tā palīdzot nelabvēlīgajām grupām kļūt politiski atbildīgām vai izvēloties labāku vidusceļu interešu konflikta par zemi vai ūdeni risināšanā;

| 7. | atbalsta valsts kredītrīkotāja un attiecīgās EK delegācijas uzklausīšanu ieviešanu valstu parlamentos, kā arī Eiropas Parlamentā par konfliktu risināšanā un pēckonflikta rehabilitācijas darbībās paveikto; |
| --- | --- |

7.

atbalsta valsts kredītrīkotāja un attiecīgās EK delegācijas uzklausīšanu ieviešanu valstu parlamentos, kā arī Eiropas Parlamentā par konfliktu risināšanā un pēckonflikta rehabilitācijas darbībās paveikto;

| 8. | lūdz Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un Eiropas Attīstības fonda (EAF) komiteju cieši sadarboties ar ĀKK valstu pārstāvjiem rehabilitācijas plānošanā, lai lēmumu pieņemšanā varētu iesaistīt skarto reģionu vadītājus, un mēģināt nodrošināt saskaņotu atbildi ES līmenī par pēckonflikta situāciju ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

8.

lūdz Eiropas Komisiju, ES dalībvalstis un Eiropas Attīstības fonda (EAF) komiteju cieši sadarboties ar ĀKK valstu pārstāvjiem rehabilitācijas plānošanā, lai lēmumu pieņemšanā varētu iesaistīt skarto reģionu vadītājus, un mēģināt nodrošināt saskaņotu atbildi ES līmenī par pēckonflikta situāciju ĀKK valstīs;

| 9. | lūdz Eiropas Komisijai uzlabot koordināciju starp dienestiem, Komisiju un dalībvalstīm un palīdzības sniedzēju starpā, izstrādāt stratēģijas dokumentus, kas atvieglo dažādu ES darbības plānu analīzi un saskaņošanu, kā arī dažādu palīdzības sniedzēju koordināciju un komplementaritāti; |
| --- | --- |

9.

lūdz Eiropas Komisijai uzlabot koordināciju starp dienestiem, Komisiju un dalībvalstīm un palīdzības sniedzēju starpā, izstrādāt stratēģijas dokumentus, kas atvieglo dažādu ES darbības plānu analīzi un saskaņošanu, kā arī dažādu palīdzības sniedzēju koordināciju un komplementaritāti;

| 10. | aicina palīdzības sniedzējus vadīt konfliktu strukturālo cēloņu atbilstīgu analīzi un izveidot globālas struktūras, kas nosaka prioritāros sektorus un pasākumus, atbalstīt līdzsvaru starp darbībām, kuru mērķis ir politiska, ekonomiska, juridiska, sociāla, vides un militāra stabilitāte un panākt miera un attīstības mērķu tuvināšanos; |
| --- | --- |

10.

aicina palīdzības sniedzējus vadīt konfliktu strukturālo cēloņu atbilstīgu analīzi un izveidot globālas struktūras, kas nosaka prioritāros sektorus un pasākumus, atbalstīt līdzsvaru starp darbībām, kuru mērķis ir politiska, ekonomiska, juridiska, sociāla, vides un militāra stabilitāte un panākt miera un attīstības mērķu tuvināšanos;

| 11. | uzskata, ka atjaunošanas darbā ir jāņem vērā gan pilsētu, gan arī lauku vietējā vide un ka atjaunošanas rezultāts nedrīkst nodarīt kaitējumu videi; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka atjaunošanas darbā ir jāņem vērā gan pilsētu, gan arī lauku vietējā vide un ka atjaunošanas rezultāts nedrīkst nodarīt kaitējumu videi;

| 12. | atbalsta reģionālo struktūru centienus pastiprināt miera procesus un pēckonflikta rehabilitāciju; |
| --- | --- |

12.

atbalsta reģionālo struktūru centienus pastiprināt miera procesus un pēckonflikta rehabilitāciju;

| 13. | lūdz Eiropas Savienību un tās dalībvalstis veikt iekšējas darbības ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ĀKK valstīm, lai cīnītos pret nelikumīgu un neatļautu ĀKK valstu dabas resursu un citu vērtību izmantošanu; |
| --- | --- |

13.

lūdz Eiropas Savienību un tās dalībvalstis veikt iekšējas darbības ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ĀKK valstīm, lai cīnītos pret nelikumīgu un neatļautu ĀKK valstu dabas resursu un citu vērtību izmantošanu;

Ārkārtas palīdzība un saikne starp palīdzību, rehabilitāciju un attīstību

| 14. | aicina Eiropas Komisiju un citus palīdzības sniedzējus saskaņot rehabilitācijas un attīstības koncepciju jau no pēckonflikta situācijas sākuma posma, jo dažādi rehabilitācijas procesa posmi pārklājas; uzsver to, ka bieži, pat bruņota konflikta laikā, ir iespējams spert pirmos soļus pretī palīdzībai un rehabilitācijai, un ka tāpēc šīs programmas ir jāiedarbina pēc iespējas ātrāk; stingri iesaka šajās programmās jau no paša sākuma apvienot un iesaistīt baznīcas, reliģiskās kopienas vai organizācijas, tradicionālos kopienu vadītājus, politiski neatkarīgas nevalstiskās organizācijas un sabiedrību kopumā, kā arī to, ka sievietēm šajās programmās jādarbojas uz vienlīdzīgiem pamatiem ar vīriešiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Eiropas Komisiju un citus palīdzības sniedzējus saskaņot rehabilitācijas un attīstības koncepciju jau no pēckonflikta situācijas sākuma posma, jo dažādi rehabilitācijas procesa posmi pārklājas; uzsver to, ka bieži, pat bruņota konflikta laikā, ir iespējams spert pirmos soļus pretī palīdzībai un rehabilitācijai, un ka tāpēc šīs programmas ir jāiedarbina pēc iespējas ātrāk; stingri iesaka šajās programmās jau no paša sākuma apvienot un iesaistīt baznīcas, reliģiskās kopienas vai organizācijas, tradicionālos kopienu vadītājus, politiski neatkarīgas nevalstiskās organizācijas un sabiedrību kopumā, kā arī to, ka sievietēm šajās programmās jādarbojas uz vienlīdzīgiem pamatiem ar vīriešiem;

| 15. | aicina ES un citus palīdzības sniedzējus ciešā sadarbībā ar vietējām varas iestādēm finansēt tās fiziskās, politiskās, sociālās un ekonomikas atjaunošanas programmas, kurās ir visaptveroša pieeja, ietverot rehabilitāciju, miera veidošanu, cilvēktiesību un personu brīvību veicināšanu un stimulējot privāto iniciatīvu, ekonomikas izaugsmi un ilgtermiņa attīstību; |
| --- | --- |

15.

aicina ES un citus palīdzības sniedzējus ciešā sadarbībā ar vietējām varas iestādēm finansēt tās fiziskās, politiskās, sociālās un ekonomikas atjaunošanas programmas, kurās ir visaptveroša pieeja, ietverot rehabilitāciju, miera veidošanu, cilvēktiesību un personu brīvību veicināšanu un stimulējot privāto iniciatīvu, ekonomikas izaugsmi un ilgtermiņa attīstību;

| 16. | lūdz Eiropas Komisijai un ES dalībvalstīm sniegt pēc iespējas lielāku atbalstu efektīvai un veiksmīgai palīdzības sniedzēju konferenču stimulēšanai Angolai, Burundi un Kongo Demokrātiskai Republikai, tiklīdz būs redzams, ka pēckonflikta situācija ir stabilizējusies, iedrošinot un atbalstot nozīmīgas soļus ceļā uz demokrātijas nostiprināšanu šajās valstīs; |
| --- | --- |

16.

lūdz Eiropas Komisijai un ES dalībvalstīm sniegt pēc iespējas lielāku atbalstu efektīvai un veiksmīgai palīdzības sniedzēju konferenču stimulēšanai Angolai, Burundi un Kongo Demokrātiskai Republikai, tiklīdz būs redzams, ka pēckonflikta situācija ir stabilizējusies, iedrošinot un atbalstot nozīmīgas soļus ceļā uz demokrātijas nostiprināšanu šajās valstīs;

| 17. | mudina Eiropas Komisiju pielāgot finanšu instrumentus un procedūras tā, lai tās būtu elastīgākas un efektīvākas, kā tas ir uzsvērts Kotonū nolīgumā, un lai pēckonflikta situācijās ātri varētu izmantot pietiekamus finanšu un cilvēku resursus; |
| --- | --- |

17.

mudina Eiropas Komisiju pielāgot finanšu instrumentus un procedūras tā, lai tās būtu elastīgākas un efektīvākas, kā tas ir uzsvērts Kotonū nolīgumā, un lai pēckonflikta situācijās ātri varētu izmantot pietiekamus finanšu un cilvēku resursus;

| 18. | lūdz attiecīgām ĀKK valstīm, kurās ir pēckonflikta situācija, nodrošināt visus iespējamos līdzekļus humānās palīdzības operāciju posmā un pielikt pūles — vajadzības gadījumā iesaistot policiju un militāros spēkus, kad vien to lūdz šajā teritorijā esošās nevalstiskās organizācijas — lai garantētu brīvu piekļuvi humānai palīdzībai, atvieglotu humānās palīdzības darbinieku darbu un garantētu viņu personīgo drošību un normālus darba apstākļus; |
| --- | --- |

18.

lūdz attiecīgām ĀKK valstīm, kurās ir pēckonflikta situācija, nodrošināt visus iespējamos līdzekļus humānās palīdzības operāciju posmā un pielikt pūles — vajadzības gadījumā iesaistot policiju un militāros spēkus, kad vien to lūdz šajā teritorijā esošās nevalstiskās organizācijas — lai garantētu brīvu piekļuvi humānai palīdzībai, atvieglotu humānās palīdzības darbinieku darbu un garantētu viņu personīgo drošību un normālus darba apstākļus;

| 19. | lūdz ietvert kopdarbības pieeju daudzpusējā stratēģiskās rehabilitācijas sistēmā, lai humanitāro palīdzību virzītu caur vietējiem dalībniekiem ar visaptverošu viņu līdzdalību, ar kuru varētu mēģināt uz vienlīdzīgiem pamatiem savest kopā dažādus vietējos dalībniekus; |
| --- | --- |

19.

lūdz ietvert kopdarbības pieeju daudzpusējā stratēģiskās rehabilitācijas sistēmā, lai humanitāro palīdzību virzītu caur vietējiem dalībniekiem ar visaptverošu viņu līdzdalību, ar kuru varētu mēģināt uz vienlīdzīgiem pamatiem savest kopā dažādus vietējos dalībniekus;

| 20. | cer, ka visos plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos attiecībā uz konfliktu risināšanas stratēģijām uz vienlīdzīgiem pamatiem tiks iesaistītas sievietes un ka viņām tiks uzticēti nopietni pienākumi; |
| --- | --- |

20.

cer, ka visos plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos attiecībā uz konfliktu risināšanas stratēģijām uz vienlīdzīgiem pamatiem tiks iesaistītas sievietes un ka viņām tiks uzticēti nopietni pienākumi;

| 21. | uzsver, ka ir vajadzīga palīdzības sniedzēju un nevalstisko organizāciju pārstāvība vietējā līmenī; tādēļ atbalsta Eiropas Komisijas neseno ārējo reformu par lēmumu pieņemšanas procesu decentralizāciju, piešķirot lielāku autonomiju un palielinot kapacitātes tās delegācijām ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir vajadzīga palīdzības sniedzēju un nevalstisko organizāciju pārstāvība vietējā līmenī; tādēļ atbalsta Eiropas Komisijas neseno ārējo reformu par lēmumu pieņemšanas procesu decentralizāciju, piešķirot lielāku autonomiju un palielinot kapacitātes tās delegācijām ĀKK valstīs;

| 22. | uzsver, ka nav jābūt vienam palīdzības, rehabilitācijas un attīstības modelim un ka nozīmīgākās pamatnostādnes ir jāpiemēro katra konflikta īpašajām vajadzībām, pamatojoties uz apstākļu iepriekšēju novērtējumu; tomēr programmām vienmēr jābūt sastādītām taisnīgi, lai visi iedzīvotāji slāņi varētu no tām gūt labumu; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka nav jābūt vienam palīdzības, rehabilitācijas un attīstības modelim un ka nozīmīgākās pamatnostādnes ir jāpiemēro katra konflikta īpašajām vajadzībām, pamatojoties uz apstākļu iepriekšēju novērtējumu; tomēr programmām vienmēr jābūt sastādītām taisnīgi, lai visi iedzīvotāji slāņi varētu no tām gūt labumu;

| 23. | uzsver vajadzību pēc nepārtraukta dialoga un sadarbības miera uzturēšanas un miera stiprināšanas personāla starpā ĀKK valstīs, jo tā pienākumi un pilnvaras bieži pārklājas, un parastās miera uzturēšanas operācijas ir paplašinājušās, sasniedzot atjaunošanas un rehabilitācijas jomas — īpaši civilo-militāro koordināciju, ja jāsamazina nekārtības, jānoskaidro uzdevumu sadalījums un jāizvairās no pienākumu dublēšanas; |
| --- | --- |

23.

uzsver vajadzību pēc nepārtraukta dialoga un sadarbības miera uzturēšanas un miera stiprināšanas personāla starpā ĀKK valstīs, jo tā pienākumi un pilnvaras bieži pārklājas, un parastās miera uzturēšanas operācijas ir paplašinājušās, sasniedzot atjaunošanas un rehabilitācijas jomas — īpaši civilo-militāro koordināciju, ja jāsamazina nekārtības, jānoskaidro uzdevumu sadalījums un jāizvairās no pienākumu dublēšanas;

| 24. | aicina Eiropas Komisiju, citus palīdzības sniedzējus un palīdzības saņēmējus neuzlūkot pēckonflikta procesu kā lineāru procesu, kas sākas ar ārkārtas palīdzību, kurai seko atbalsts un rehabilitācija, un kas beidzas ar attīstību, bet ņemt vērā to, ka šie posmi pārklājas un integrē atbalsta un attīstības elementus rehabilitācijas procesā, tā palīdzot samazināt sajukumus plānošanā un finansēšanā krīžu laikā; |
| --- | --- |

24.

aicina Eiropas Komisiju, citus palīdzības sniedzējus un palīdzības saņēmējus neuzlūkot pēckonflikta procesu kā lineāru procesu, kas sākas ar ārkārtas palīdzību, kurai seko atbalsts un rehabilitācija, un kas beidzas ar attīstību, bet ņemt vērā to, ka šie posmi pārklājas un integrē atbalsta un attīstības elementus rehabilitācijas procesā, tā palīdzot samazināt sajukumus plānošanā un finansēšanā krīžu laikā;

| 25. | uzsver, ka pēckonflikta rehabilitācijas stratēģijās ir svarīgi iekļaut mērķi novērst turpmākus konfliktus visos pēckonflikta rehabilitācijas posmos; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka pēckonflikta rehabilitācijas stratēģijās ir svarīgi iekļaut mērķi novērst turpmākus konfliktus visos pēckonflikta rehabilitācijas posmos;

| 26. | uzsver, ka pēckonflikta vadībā ir svarīgi apvienot valstu un reģionālos parlamentus, ja tādi ir, un šajā darbā tieši iesaistīt ievēlētos deputātus; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka pēckonflikta vadībā ir svarīgi apvienot valstu un reģionālos parlamentus, ja tādi ir, un šajā darbā tieši iesaistīt ievēlētos deputātus;

| 27. | prasa, lai attiecīgajā konfliktā būtu saskaņoti lokālie rehabilitācijas plāni, jo daudzos gadījumos valsts ir sadalīta teritorijās, kurās var būt atšķirīgs pieprasītās palīdzības līmenis, un zonas, kurās notiek asi konflikti, var robežoties ar reģioniem, kuros jau ir pieprasīta rehabilitācija; uzskata, ka ir svarīgi kaut kādā mērā tieši sadarboties ar valsts, reģionālām un vietējām varas iestādēm; |
| --- | --- |

27.

prasa, lai attiecīgajā konfliktā būtu saskaņoti lokālie rehabilitācijas plāni, jo daudzos gadījumos valsts ir sadalīta teritorijās, kurās var būt atšķirīgs pieprasītās palīdzības līmenis, un zonas, kurās notiek asi konflikti, var robežoties ar reģioniem, kuros jau ir pieprasīta rehabilitācija; uzskata, ka ir svarīgi kaut kādā mērā tieši sadarboties ar valsts, reģionālām un vietējām varas iestādēm;

| 28. | prasa iekļaut rehabilitācijas stratēģijās reģionālās un daudzpusējas dimensijas, jo tāpat kā konfliktiem ir tendence pāriet robežas, tā arī konfliktu cēloņi bieži ir saistīti ar vairākām reģiona valstīm; atzīmē to, ka reģionālie kaimiņi var dot lielu ieguldījumu konfliktu risināšanā, bet tiem nav nepamatoti jāiejaucas konfliktos un ir jārespektē kaimiņvalstu teritoriālā suverenitāte; |
| --- | --- |

28.

prasa iekļaut rehabilitācijas stratēģijās reģionālās un daudzpusējas dimensijas, jo tāpat kā konfliktiem ir tendence pāriet robežas, tā arī konfliktu cēloņi bieži ir saistīti ar vairākām reģiona valstīm; atzīmē to, ka reģionālie kaimiņi var dot lielu ieguldījumu konfliktu risināšanā, bet tiem nav nepamatoti jāiejaucas konfliktos un ir jārespektē kaimiņvalstu teritoriālā suverenitāte;

| 29. | uzsver, ka ir svarīgi pieņemt visaptverošu, uz tiesībām pamatotu nostādni attiecībā uz rehabilitācijas stratēģijām, neaizmirstot invalīdus; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir svarīgi pieņemt visaptverošu, uz tiesībām pamatotu nostādni attiecībā uz rehabilitācijas stratēģijām, neaizmirstot invalīdus;

| 30. | atbalsta palīdzības sniedzēju piedalīšanos un iesaistīšanos, kas ir svarīga pēckonflikta stāvokļa pazīme, kā arī veido izpratni citiem iespējamiem palīdzības sniedzējiem un atbalsta viņu dalību starpniecības procesos ar nolūku panākt mierīgu risinājumu; tomēr tajā pašā laikā viņiem ir jāsaglabā objektīva attieksme visa procesa laikā, jo politiskā vide ir trausla; |
| --- | --- |

30.

atbalsta palīdzības sniedzēju piedalīšanos un iesaistīšanos, kas ir svarīga pēckonflikta stāvokļa pazīme, kā arī veido izpratni citiem iespējamiem palīdzības sniedzējiem un atbalsta viņu dalību starpniecības procesos ar nolūku panākt mierīgu risinājumu; tomēr tajā pašā laikā viņiem ir jāsaglabā objektīva attieksme visa procesa laikā, jo politiskā vide ir trausla;

| 31. | mudina palīdzības sniedzējus un politikas veidotājus dažādos līmeņos sadarboties stratēģijas jautājumos, plānojot aktivitātes kara apstākļos, kā arī savā starpā izveidojot vadošu rehabilitācijas aģentūru, īpaši sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskām organizācijām, un elastīgā un atsaucīgā veidā koplietot informāciju un pieredzi; mudina palīdzības saņēmējus sadarboties ar valstu un vietējā līmeņa palīdzības sniedzējiem; |
| --- | --- |

31.

mudina palīdzības sniedzējus un politikas veidotājus dažādos līmeņos sadarboties stratēģijas jautājumos, plānojot aktivitātes kara apstākļos, kā arī savā starpā izveidojot vadošu rehabilitācijas aģentūru, īpaši sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām starptautiskām organizācijām, un elastīgā un atsaucīgā veidā koplietot informāciju un pieredzi; mudina palīdzības saņēmējus sadarboties ar valstu un vietējā līmeņa palīdzības sniedzējiem;

Sociālā un profesionālā reintegrācija

| 32. | aicina reintegrēt gan bruņoto konfliktu upurus, gan arī kaujiniekus pilsoniskajā sabiedrībā visos tās aspektos, jo īpaši ekonomikas, sociālajā, izglītības, kultūras un politikas aspektā; |
| --- | --- |

32.

aicina reintegrēt gan bruņoto konfliktu upurus, gan arī kaujiniekus pilsoniskajā sabiedrībā visos tās aspektos, jo īpaši ekonomikas, sociālajā, izglītības, kultūras un politikas aspektā;

| 33. | uzskata, ka labas iedzīvotāju fiziskās un garīgās veselības atjaunošanai ir jābūt pēckonflikta situācijas prioritātei, bet vienmēr vai uz ilgu laiku būs daudz fiziski un garīgi traumētu cilvēku, tāpēc īpaši ir jārūpējas, lai nodrošinātu to, ka viņi tiek ārstēti un aprūpēti un ka viņiem dod iespēju pilnībā ieņemt tādu vietu sabiedrībā, kādu viņu stāvoklis atļauj; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka labas iedzīvotāju fiziskās un garīgās veselības atjaunošanai ir jābūt pēckonflikta situācijas prioritātei, bet vienmēr vai uz ilgu laiku būs daudz fiziski un garīgi traumētu cilvēku, tāpēc īpaši ir jārūpējas, lai nodrošinātu to, ka viņi tiek ārstēti un aprūpēti un ka viņiem dod iespēju pilnībā ieņemt tādu vietu sabiedrībā, kādu viņu stāvoklis atļauj;

| 34. | aicina ES, citus palīdzības sniedzējus un ĀKK valstis uzskatīt cilvēku garīgās veselības un psiholoģiskās problēmas, kas radušās konfliktu rezultātā, par pēckonflikta atjaunošanas un izlīguma centienu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

34.

aicina ES, citus palīdzības sniedzējus un ĀKK valstis uzskatīt cilvēku garīgās veselības un psiholoģiskās problēmas, kas radušās konfliktu rezultātā, par pēckonflikta atjaunošanas un izlīguma centienu sastāvdaļu;

| 35. | mudina pēckonflikta dalībvalstis iesaistīties valdību un vietējā līmenī atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas (DDR) programmās bijušo kaujinieku sociālai un ekonomiskai reintegrācijai; |
| --- | --- |

35.

mudina pēckonflikta dalībvalstis iesaistīties valdību un vietējā līmenī atbruņošanas, demobilizācijas un reintegrācijas (DDR) programmās bijušo kaujinieku sociālai un ekonomiskai reintegrācijai;

| 36. | iesaka vēlreiz pārdomāt DDR stratēģijas, lai, iespējams pat pirmsdemobilizācijas posma laikā, tieši bijušos kaujinieku iesaistītu un nodarbinātu infrastruktūras rehabilitācijas pamatdarbos to programmu sistēmā, kas, visumā ņemot, var kalpot kā spēcīgs izlīguma panākšanas līdzeklis, kā efektīvs profesionālās apmācības un sociālās reintegrācijas mehānisms, kā līdzeklis, lai lielā mērogā novērstu bezdarbu, nabadzību un sociālās jukas, un kā praktisks līdzeklis, lai pēc iespējas īsākā periodā un ar zemākām izmaksām nodrošinātu minimālos apstākļus, lai iedzīvotāji atkal apmestos uz dzīvi un atsāktos normāla ekonomiskā un sociālā dzīve; |
| --- | --- |

36.

iesaka vēlreiz pārdomāt DDR stratēģijas, lai, iespējams pat pirmsdemobilizācijas posma laikā, tieši bijušos kaujinieku iesaistītu un nodarbinātu infrastruktūras rehabilitācijas pamatdarbos to programmu sistēmā, kas, visumā ņemot, var kalpot kā spēcīgs izlīguma panākšanas līdzeklis, kā efektīvs profesionālās apmācības un sociālās reintegrācijas mehānisms, kā līdzeklis, lai lielā mērogā novērstu bezdarbu, nabadzību un sociālās jukas, un kā praktisks līdzeklis, lai pēc iespējas īsākā periodā un ar zemākām izmaksām nodrošinātu minimālos apstākļus, lai iedzīvotāji atkal apmestos uz dzīvi un atsāktos normāla ekonomiskā un sociālā dzīve;

| 37. | uzsver, ka tieša dalība valsts infrastruktūras atjaunošanas programmās var būt noderīga bijušo kaujinieku atbruņošanas un rehabilitācijas procesā, bet viņu dalība profesionālās apmācības kursos palielinās iespēju būt noderīgiem sabiedrībā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka tieša dalība valsts infrastruktūras atjaunošanas programmās var būt noderīga bijušo kaujinieku atbruņošanas un rehabilitācijas procesā, bet viņu dalība profesionālās apmācības kursos palielinās iespēju būt noderīgiem sabiedrībā;

| 38. | iesaka visu starptautiski finansēto DDR programmu vadībā iekļaut ne tikai valstī pastāvošo varu, bet arī iepriekš karojošās puses vai grupējumus, tā nodrošinot taisnīgumu, stiprinot savstarpēju uzticēšanos un garantējot efektivitāti pašos pamatos; |
| --- | --- |

38.

iesaka visu starptautiski finansēto DDR programmu vadībā iekļaut ne tikai valstī pastāvošo varu, bet arī iepriekš karojošās puses vai grupējumus, tā nodrošinot taisnīgumu, stiprinot savstarpēju uzticēšanos un garantējot efektivitāti pašos pamatos;

| 39. | aicina Eiropas Komisiju un starptautisko palīdzības sniedzēju kopienu investēt pēckonflikta ĀKK valstu ekonomikas atveseļošanā, piemēram, atbalstot mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī ģimeņu fermu finansiālo atjaunošanu, tā paātrinot darba vietu radīšanu, un izveidot profesionālās apmācības centrus, lai nodrošinātu ieņēmumus, kas vajadzīgi sociālo dienestu atjaunošanai; iesaka šajā jomā pievērst īpašu uzmanību iespējai izvērst un atbalstīt mazo uzņēmumu programmas un mikrokredītus; |
| --- | --- |

39.

aicina Eiropas Komisiju un starptautisko palīdzības sniedzēju kopienu investēt pēckonflikta ĀKK valstu ekonomikas atveseļošanā, piemēram, atbalstot mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī ģimeņu fermu finansiālo atjaunošanu, tā paātrinot darba vietu radīšanu, un izveidot profesionālās apmācības centrus, lai nodrošinātu ieņēmumus, kas vajadzīgi sociālo dienestu atjaunošanai; iesaka šajā jomā pievērst īpašu uzmanību iespējai izvērst un atbalstīt mazo uzņēmumu programmas un mikrokredītus;

| 40. | atzīmē to, ka jebkurā pēckonflikta situācijā invalīdi vairāk nekā citi iedzīvotājiem cieš no krīzes negatīvās ietekmes; viņu spēja cīnīties un izdzīvot var būt pilnīgi atkarīga no citiem, un tādā veidā tiek pārbaudīta katras ģimenes spēja atbalstīt tās locekļus — invalīdus; |
| --- | --- |

40.

atzīmē to, ka jebkurā pēckonflikta situācijā invalīdi vairāk nekā citi iedzīvotājiem cieš no krīzes negatīvās ietekmes; viņu spēja cīnīties un izdzīvot var būt pilnīgi atkarīga no citiem, un tādā veidā tiek pārbaudīta katras ģimenes spēja atbalstīt tās locekļus — invalīdus;

| 41. | aicina starptautisko kopienu un valdības izmantot iespējas atjaunot infrastruktūru saskaņā ar vispārējiem uzbūves un pieejas standartiem laikā, kad ir uzsākti galvenie atjaunošanas centieni, |
| --- | --- |

41.

aicina starptautisko kopienu un valdības izmantot iespējas atjaunot infrastruktūru saskaņā ar vispārējiem uzbūves un pieejas standartiem laikā, kad ir uzsākti galvenie atjaunošanas centieni,

| 42. | uzsver vajadzību īpaši koncentrēties uz bijušo karavīru — sieviešu problēmām, kā arī to sieviešu problēmām, kuras ir kļuvušas par fiziskās vardarbības, izvarošanas vai seksuālās izmantošanas upuriem; |
| --- | --- |

42.

uzsver vajadzību īpaši koncentrēties uz bijušo karavīru — sieviešu problēmām, kā arī to sieviešu problēmām, kuras ir kļuvušas par fiziskās vardarbības, izvarošanas vai seksuālās izmantošanas upuriem;

| 43. | attiecībā uz bērniem, kuri ir cietuši bruņotās sadursmēs, mudina veltīt īpašu uzmanību un nopietnas rūpes bērnu — karavīru izglītībai un reintegrācijai, kā arī bāreņu, fiziski, seksuāli vai psiholoģiski izmantoto bērnu īpaši smagajam stāvoklim un neatliekamajām vajadzībām, un valsts iekšienē pārvietoto personu (IDP) un bēgļu bērnu, kuri pēkšņi ir atrauti no to skolām, draugiem un dabīgās vides; |
| --- | --- |

43.

attiecībā uz bērniem, kuri ir cietuši bruņotās sadursmēs, mudina veltīt īpašu uzmanību un nopietnas rūpes bērnu — karavīru izglītībai un reintegrācijai, kā arī bāreņu, fiziski, seksuāli vai psiholoģiski izmantoto bērnu īpaši smagajam stāvoklim un neatliekamajām vajadzībām, un valsts iekšienē pārvietoto personu (IDP) un bēgļu bērnu, kuri pēkšņi ir atrauti no to skolām, draugiem un dabīgās vides;

| 44. | Uzsver to, ka rehabilitācija var būt veiksmīga tikai tad, ja tiek risināta bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto cilvēku problēma, palīdzot tiem brīvprātīgi un droši atgriezties mājās, un sniedzot palīdzību atjaunošanas procesā, kā arī vajadzības gadījumā ievedot miera uzturēšanas spēkus; |
| --- | --- |

44.

Uzsver to, ka rehabilitācija var būt veiksmīga tikai tad, ja tiek risināta bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto cilvēku problēma, palīdzot tiem brīvprātīgi un droši atgriezties mājās, un sniedzot palīdzību atjaunošanas procesā, kā arī vajadzības gadījumā ievedot miera uzturēšanas spēkus;

| 45. | mudina palīdzības sniedzējus un saņēmējus izveidot īpašus projektus, kuri paredzēti visneaizsargātākajiem sabiedrības locekļiem, t.i. bērniem un jauniešu grupām, un kuros ir jāpievērš uzmanība izglītībai un profesionālai apmācībai, lai atvieglotu bijušo bērnu — karavīru reintegrāciju, kā arī zēnu un meiteņu, kuri ir cietuši no kara bruņotiem konfliktiem, pārvietošanas, sausuma, bada, dabas katastrofām, HIV/AIDS, un to, kuri ir tikuši izmantoti cilvēku tirdzniecībā, un kā rezultātā viņi visi ir atrauti no izglītības, ka arī atpūtas un sporta centru izveidošanai, un īpašas psiholoģiskās aprūpes nodrošināšanai, un, ja iespējams, īpašas psiholoģiskās aprūpes nodrošināšanai izglītības sistēmā, lai palīdzētu šiem bērniem atveseļoties no kara traumām; atbalsta aicinājumus, ko šajā sakarā ir izteikušas tādas starptautiskas organizācijas kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fonds (UNICEF); |
| --- | --- |

45.

mudina palīdzības sniedzējus un saņēmējus izveidot īpašus projektus, kuri paredzēti visneaizsargātākajiem sabiedrības locekļiem, t.i. bērniem un jauniešu grupām, un kuros ir jāpievērš uzmanība izglītībai un profesionālai apmācībai, lai atvieglotu bijušo bērnu — karavīru reintegrāciju, kā arī zēnu un meiteņu, kuri ir cietuši no kara bruņotiem konfliktiem, pārvietošanas, sausuma, bada, dabas katastrofām, HIV/AIDS, un to, kuri ir tikuši izmantoti cilvēku tirdzniecībā, un kā rezultātā viņi visi ir atrauti no izglītības, ka arī atpūtas un sporta centru izveidošanai, un īpašas psiholoģiskās aprūpes nodrošināšanai, un, ja iespējams, īpašas psiholoģiskās aprūpes nodrošināšanai izglītības sistēmā, lai palīdzētu šiem bērniem atveseļoties no kara traumām; atbalsta aicinājumus, ko šajā sakarā ir izteikušas tādas starptautiskas organizācijas kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fonds (UNICEF);

| 46. | uzsver nozīmīgo lomu kāda pēckonflikta situācijās ir skolām, jo bērni ir ļoti atkarīgi no to spējas nodrošināt ne tikai kvalitatīvu izglītību, bet arī fizisku aizsardzību, psiholoģisku atbalstu, un tādus pamata pakalpojumus kā veselības aprūpe, ūdens un sanitārijas; |
| --- | --- |

46.

uzsver nozīmīgo lomu kāda pēckonflikta situācijās ir skolām, jo bērni ir ļoti atkarīgi no to spējas nodrošināt ne tikai kvalitatīvu izglītību, bet arī fizisku aizsardzību, psiholoģisku atbalstu, un tādus pamata pakalpojumus kā veselības aprūpe, ūdens un sanitārijas;

| 47. | aicina pēckonflikta dalībvalstis atvieglot un dot ieguldījumu palīdzības sniedzēju un nevalstisko organizāciju darbā bērnu — karavīru demobilizācijā, iesakot un nodrošinot to, ka bērni tiek atbrīvoti no bruņotiem spēkiem vai grupām, un atvieglotu to atbruņošanu vai reintegrāciju ģimenē, vajadzības gadījumā, un sabiedrībā, kā arī aizsargāt viņus no vardarbības, apvainojumiem, izmantošanas un diskriminācijas; |
| --- | --- |

47.

aicina pēckonflikta dalībvalstis atvieglot un dot ieguldījumu palīdzības sniedzēju un nevalstisko organizāciju darbā bērnu — karavīru demobilizācijā, iesakot un nodrošinot to, ka bērni tiek atbrīvoti no bruņotiem spēkiem vai grupām, un atvieglotu to atbruņošanu vai reintegrāciju ģimenē, vajadzības gadījumā, un sabiedrībā, kā arī aizsargāt viņus no vardarbības, apvainojumiem, izmantošanas un diskriminācijas;

| 48. | aicina starptautisko sabiedrību un palīdzības saņēmējiem izveidot īpašus projektus un nodrošināt ilgstošu aprūpi meitenēm un sievietēm, kuras ir kļuvušas par bruņotu konfliktu upuriem, un garantēt to cilvēktiesību ievērošanu; sakarā ar to, ka izvarošana tiek plaši izmantota kā kara ierocis, piespiedu grūtniecība un kara traumas skar daudz civilo sieviešu, tāpat ir jānodrošina aizsardzībā tiem bērniem, kuri dzimuši izvarošanas rezultātā, un visi šie jautājumi ir jārisina un attiecina uz veiksmīgu sociālās rehabilitācijas procesu; |
| --- | --- |

48.

aicina starptautisko sabiedrību un palīdzības saņēmējiem izveidot īpašus projektus un nodrošināt ilgstošu aprūpi meitenēm un sievietēm, kuras ir kļuvušas par bruņotu konfliktu upuriem, un garantēt to cilvēktiesību ievērošanu; sakarā ar to, ka izvarošana tiek plaši izmantota kā kara ierocis, piespiedu grūtniecība un kara traumas skar daudz civilo sieviešu, tāpat ir jānodrošina aizsardzībā tiem bērniem, kuri dzimuši izvarošanas rezultātā, un visi šie jautājumi ir jārisina un attiecina uz veiksmīgu sociālās rehabilitācijas procesu;

| 49. | lūdz tās valstis, kuru teritorijas ir piesārņotas ar kājnieku mīnām, izveidot īpašas programmas to invalīdu sociālai reintegrācijai, kuri ir kājnieku mīnu upuri, vai to rezultātā zaudējuši apgādnieku, medicīniskās aprūpes un finanšu atbalsta jomā, nodrošinot to, ka šo programmu mērķis ir visi invalīdi, kā arī organizējot efektīvu sabiedrības, jo īpaši bērnu, izglītošanu par mīnu bīstamību, aktīvi veicot mīnu neitralizēšanu, kā arī lūdz pārtraukt izmantot, glabāt un tirgot kājnieku mīnas; |
| --- | --- |

49.

lūdz tās valstis, kuru teritorijas ir piesārņotas ar kājnieku mīnām, izveidot īpašas programmas to invalīdu sociālai reintegrācijai, kuri ir kājnieku mīnu upuri, vai to rezultātā zaudējuši apgādnieku, medicīniskās aprūpes un finanšu atbalsta jomā, nodrošinot to, ka šo programmu mērķis ir visi invalīdi, kā arī organizējot efektīvu sabiedrības, jo īpaši bērnu, izglītošanu par mīnu bīstamību, aktīvi veicot mīnu neitralizēšanu, kā arī lūdz pārtraukt izmantot, glabāt un tirgot kājnieku mīnas;

| 50. | apzinās to, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība zaudējumiem, ko rada izmantotā un neizmantotā munīcija sauszemes un jūras videi gan veselības un drošības, gan arī vides atjaunošanas iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

50.

apzinās to, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība zaudējumiem, ko rada izmantotā un neizmantotā munīcija sauszemes un jūras videi gan veselības un drošības, gan arī vides atjaunošanas iemeslu dēļ;

| 51. | aicina ĀKK — ES Kopējās parlamentārās asamblejas dalībvalstis, kuras nav parakstījušas vai ratificējušas Otavas konvenciju (Mīnu aizlieguma līgums) vai ANO konvenciju par Drošiem parastiem ieročiem, to darīt nekavējoties; |
| --- | --- |

51.

aicina ĀKK — ES Kopējās parlamentārās asamblejas dalībvalstis, kuras nav parakstījušas vai ratificējušas Otavas konvenciju (Mīnu aizlieguma līgums) vai ANO konvenciju par Drošiem parastiem ieročiem, to darīt nekavējoties;

| 52. | aicina tās ĀKK — ES dalībvalstis, kuras ir pievienojušās Otavas konvencijai, izpildīt tās noteikumus, jo īpaši saistības attiecībā uz kājnieku mīnām līdz šo valstu pašu noteiktajam datumam, saskaņā ar Nairobi pieņemto darbības plānu 2005. — 2009. gadam; |
| --- | --- |

52.

aicina tās ĀKK — ES dalībvalstis, kuras ir pievienojušās Otavas konvencijai, izpildīt tās noteikumus, jo īpaši saistības attiecībā uz kājnieku mīnām līdz šo valstu pašu noteiktajam datumam, saskaņā ar Nairobi pieņemto darbības plānu 2005. — 2009. gadam;

Izlīgums

| 53. | uzsver to cik nozīmīgi ir veikt izmeklēšanu neieinteresētā un objektīvā veidā par cilvēktiesību pārkāpumiem, izvarošanu, spīdzināšanu, arestiem un nogalināšanu; |
| --- | --- |

53.

uzsver to cik nozīmīgi ir veikt izmeklēšanu neieinteresētā un objektīvā veidā par cilvēktiesību pārkāpumiem, izvarošanu, spīdzināšanu, arestiem un nogalināšanu;

| 54. | uzskata, ka taisnīguma komisijai ir potenciāls dot lielu ieguldījumu sabiedrībām, kas atrodas pārejas periodā, tomēr tās nevar būt piemērotas katrā kontekstā; uzsver to, ka šajās komisijās ir svarīgi iesaistīt daudz dažādus sabiedrības sektorus; uzsver to, ka pēc mērķa galējā ziņojumā pabeigšanas, ņemot vērā tā īpašo nozīmīgumu, ietvert tajā nodaļu, kas veltīta bērniem un sastādīta iesaistot bērnus un jauniešus, kā arī visiem dalībniekiem ir jādara viss iespējamais, lai īstenotu komisijas rekomendācijas; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka taisnīguma komisijai ir potenciāls dot lielu ieguldījumu sabiedrībām, kas atrodas pārejas periodā, tomēr tās nevar būt piemērotas katrā kontekstā; uzsver to, ka šajās komisijās ir svarīgi iesaistīt daudz dažādus sabiedrības sektorus; uzsver to, ka pēc mērķa galējā ziņojumā pabeigšanas, ņemot vērā tā īpašo nozīmīgumu, ietvert tajā nodaļu, kas veltīta bērniem un sastādīta iesaistot bērnus un jauniešus, kā arī visiem dalībniekiem ir jādara viss iespējamais, lai īstenotu komisijas rekomendācijas;

| 55. | atzīst taisnīguma un izlīguma komisijas Dienvidāfrikā pieredzes nozīmīgumu, bet uzsver to, ka ir svarīgi piemērot metodiku vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

55.

atzīst taisnīguma un izlīguma komisijas Dienvidāfrikā pieredzes nozīmīgumu, bet uzsver to, ka ir svarīgi piemērot metodiku vietējiem apstākļiem;

| 56. | norāda uz to, ka amnestija var kalpot kā izlīguma instruments, ar noteikumu, ka to veic un par to lēmumu pieņem saprātīgā, godīgā un līdzsvarotā veidā, un ka to neizmanto, lai liktu šķēršļus taisnīgumam, slēptu lielus noziegumus un izvairītos no nopietnas atbildības; |
| --- | --- |

56.

norāda uz to, ka amnestija var kalpot kā izlīguma instruments, ar noteikumu, ka to veic un par to lēmumu pieņem saprātīgā, godīgā un līdzsvarotā veidā, un ka to neizmanto, lai liktu šķēršļus taisnīgumam, slēptu lielus noziegumus un izvairītos no nopietnas atbildības;

| 57. | uzskata, ka taisnīgums ir galvenā joma, kurā var tikt tieši iesaistīta starptautiskā sabiedrība procesos, kuriem ir izlīguma potenciāls, kā to parāda speciālie tribunāli Hāgā un Arušā, Starptautiskā krimināltiesa (SKT), ANO uzsāktie tribunāli Kambodža un Sjerraleonē, kā arī vispārējas jurisdikcijas principa īstenošana; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka taisnīgums ir galvenā joma, kurā var tikt tieši iesaistīta starptautiskā sabiedrība procesos, kuriem ir izlīguma potenciāls, kā to parāda speciālie tribunāli Hāgā un Arušā, Starptautiskā krimināltiesa (SKT), ANO uzsāktie tribunāli Kambodža un Sjerraleonē, kā arī vispārējas jurisdikcijas principa īstenošana;

| 58. | uzskata, ka, atkarībā no situācijas, ar Starptautiskās krimināltiesas, speciālo tribunālu vai valstu neatkarīgo tiesu palīdzību, ir vajadzīgs nodrošināt, to, ka pastrādātais genocīds un citi nopietni noziegumi nepaliek nesodīti, un to, ka tiek panākts taisnīgums, kā arī tas, ka upuri saņem atlīdzību; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka, atkarībā no situācijas, ar Starptautiskās krimināltiesas, speciālo tribunālu vai valstu neatkarīgo tiesu palīdzību, ir vajadzīgs nodrošināt, to, ka pastrādātais genocīds un citi nopietni noziegumi nepaliek nesodīti, un to, ka tiek panākts taisnīgums, kā arī tas, ka upuri saņem atlīdzību;

| 59. | uzsver to, ka Starptautiskai krimināltiesai var būt īpaši svarīga nozīme nesodāmības burvju loka laušanā, nododot tiesai galvenos īpaši smagu cilvēktiesību pārkāpumu iniciatorus un vainīgos; ir pārliecināti par to, ka tā var radīt tādu vidi, kurā ir iespējama bijušo karavīru reintegrācija un amnestija; |
| --- | --- |

59.

uzsver to, ka Starptautiskai krimināltiesai var būt īpaši svarīga nozīme nesodāmības burvju loka laušanā, nododot tiesai galvenos īpaši smagu cilvēktiesību pārkāpumu iniciatorus un vainīgos; ir pārliecināti par to, ka tā var radīt tādu vidi, kurā ir iespējama bijušo karavīru reintegrācija un amnestija;

| 60. | uzskata, ka starptautiskā sabiedrība var palīdzēt vienoties par izlīguma programmām miera līgumos, izstrādājot piemērotus vietējos tiesību aktus, kā arī aizsargājot tos, kuri vietējā līmenī ir atbildīgi par šo programmu un tiesību aktu īstenošanu; uzsver to, ka oficiālajām aģentūrām ir nozīmīga loma tādu starptautisku pamatnostādņu izstrādē, kas var stiprināt vietējos politiskos un civilās sabiedrības līderus, piemēram, ANO pamatnostādnes par cīņu pret nesodāmību; uzsver starptautisko ziņošanas un pārraudzības mehānismu nozīmīgumu; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka starptautiskā sabiedrība var palīdzēt vienoties par izlīguma programmām miera līgumos, izstrādājot piemērotus vietējos tiesību aktus, kā arī aizsargājot tos, kuri vietējā līmenī ir atbildīgi par šo programmu un tiesību aktu īstenošanu; uzsver to, ka oficiālajām aģentūrām ir nozīmīga loma tādu starptautisku pamatnostādņu izstrādē, kas var stiprināt vietējos politiskos un civilās sabiedrības līderus, piemēram, ANO pamatnostādnes par cīņu pret nesodāmību; uzsver starptautisko ziņošanas un pārraudzības mehānismu nozīmīgumu;

| 61. | izsaka nožēlu par Amerikas Savienoto Valstu izdarīto spiedienu uz trešajām valstīm noslēgt Divpusējo nesodāmības līgumu, kas pamatojas vienīgi uz Romas statūtu 98. pantu, izslēdzot tās pilsoņus un militāro personālu no Starptautiskās krimināltiesas (SKT) jurisdikcijas, kā arī pret valstīm, kas nav parakstījušas Romas statūtus veiktās represijas; tāpēc lūdz valstis, kas atbalsta SKT un Eiropas Komisiju turpināt censties pārliecināt ASV mainīt tās politiku un tikmēr meklēt iespējas palīdzēt šīm valstīm pēc jebkuras ASV palīdzības samazināšanas; |
| --- | --- |

61.

izsaka nožēlu par Amerikas Savienoto Valstu izdarīto spiedienu uz trešajām valstīm noslēgt Divpusējo nesodāmības līgumu, kas pamatojas vienīgi uz Romas statūtu 98. pantu, izslēdzot tās pilsoņus un militāro personālu no Starptautiskās krimināltiesas (SKT) jurisdikcijas, kā arī pret valstīm, kas nav parakstījušas Romas statūtus veiktās represijas; tāpēc lūdz valstis, kas atbalsta SKT un Eiropas Komisiju turpināt censties pārliecināt ASV mainīt tās politiku un tikmēr meklēt iespējas palīdzēt šīm valstīm pēc jebkuras ASV palīdzības samazināšanas;

| 62. | mudina veikt darbības, lai tiktu nodrošināta to upuru personiskā drošība, kas uzstājas taisnīguma komitejas priekšā, un, vajadzības gadījumā, īpašu uzmanību pievērst sievietēm, izveidojot īpašas sieviešu un bērnu kā visneaizsargātāko sabiedrības grupu uzklausīšanas; uzsver to, ka sievietes ir jāuzklausa ne tikai kā upuri, bet aktīvi ir arī jāiesaista izlīguma procesā; |
| --- | --- |

62.

mudina veikt darbības, lai tiktu nodrošināta to upuru personiskā drošība, kas uzstājas taisnīguma komitejas priekšā, un, vajadzības gadījumā, īpašu uzmanību pievērst sievietēm, izveidojot īpašas sieviešu un bērnu kā visneaizsargātāko sabiedrības grupu uzklausīšanas; uzsver to, ka sievietes ir jāuzklausa ne tikai kā upuri, bet aktīvi ir arī jāiesaista izlīguma procesā;

| 63. | iesaka, lai reliģiskie un citi līderi tiktu iesaistīti izlīguma procesā kā nozīmīgi dalībnieki, kā arī iesaka ņemt vērā, izmantot un cienīt veco ļaužu gudrību; |
| --- | --- |

63.

iesaka, lai reliģiskie un citi līderi tiktu iesaistīti izlīguma procesā kā nozīmīgi dalībnieki, kā arī iesaka ņemt vērā, izmantot un cienīt veco ļaužu gudrību;

| 64. | uzsver, ka valsts un tās varas atjaunošana ir būtiska, lai nodrošinātu vēlēšanu procesu un stabilizētu uz ilgstošiem pamatiem to valsu institūcijas, kuras saskaras ar pēckonflikta situācijām; pieprasa Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm tam veltīt īpašu uzmanību saskaņā ar ĀKK — ES partnerattiecību vienošanos; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka valsts un tās varas atjaunošana ir būtiska, lai nodrošinātu vēlēšanu procesu un stabilizētu uz ilgstošiem pamatiem to valsu institūcijas, kuras saskaras ar pēckonflikta situācijām; pieprasa Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm tam veltīt īpašu uzmanību saskaņā ar ĀKK — ES partnerattiecību vienošanos;

| 65. | uzskata, ka ir nozīmīgi veicināt miera un tolerances kultūru, attīstot iedzīvotāju savstarpējo solidaritāti, kā arī pieprasa visiem politiķiem, politiskajiem un sociālajiem līderiem, reliģiskām organizācijām un sabiedrībai informēt iedzīvotājus par mieru, izlīgumu un valsts vienotību; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka ir nozīmīgi veicināt miera un tolerances kultūru, attīstot iedzīvotāju savstarpējo solidaritāti, kā arī pieprasa visiem politiķiem, politiskajiem un sociālajiem līderiem, reliģiskām organizācijām un sabiedrībai informēt iedzīvotājus par mieru, izlīgumu un valsts vienotību;

| 66. | pieprasa pēckonflikta valstīm īstenot tādu ekonomikas un sociālo politiku, kas nodrošina harmonisku un līdzsvarotu cilvēku un valsts attīstību, kā arī sociālo problēmu un izlīguma mierīga risinājuma politiku; |
| --- | --- |

66.

pieprasa pēckonflikta valstīm īstenot tādu ekonomikas un sociālo politiku, kas nodrošina harmonisku un līdzsvarotu cilvēku un valsts attīstību, kā arī sociālo problēmu un izlīguma mierīga risinājuma politiku;

| 67. | mudina bijušās konfliktējošās puses iesaistīties regulārā, atvērtā, nopietnā, dziļā un ilgstošā politiskā dialogā, nekavējoties pēc miera līgumu panākšanas; |
| --- | --- |

67.

mudina bijušās konfliktējošās puses iesaistīties regulārā, atvērtā, nopietnā, dziļā un ilgstošā politiskā dialogā, nekavējoties pēc miera līgumu panākšanas;

Pāreja uz demokrātisku sabiedrību, ieskaitot gatavošanos vēlēšanām

| 68. | vēlreiz apstiprina, kā tas ir noteikts Kotonū Nolīgumā, ka demokrātiskie principi tiek vispārīgi atzīti un, ka uz tiem pamatojas valsts struktūra, nodrošinot tās varas leģitimitāti un darbību likumību, kas atspoguļota tās konstitucionālā, tiesību aktu un regulatorā sistēmā; |
| --- | --- |

68.

vēlreiz apstiprina, kā tas ir noteikts Kotonū Nolīgumā, ka demokrātiskie principi tiek vispārīgi atzīti un, ka uz tiem pamatojas valsts struktūra, nodrošinot tās varas leģitimitāti un darbību likumību, kas atspoguļota tās konstitucionālā, tiesību aktu un regulatorā sistēmā;

| 69. | vēlreiz apstiprina atbildību par valdības demokrātisku sistēmu, kura iedvesmo situācija attiecīgajā valstī, un kura tiesiskuma sistēmā garantē drošību, brīvību, un taisnīgumu visiem, un, kura bez izņēmumiem ir dibināta uz vienotības vērtībām; |
| --- | --- |

69.

vēlreiz apstiprina atbildību par valdības demokrātisku sistēmu, kura iedvesmo situācija attiecīgajā valstī, un kura tiesiskuma sistēmā garantē drošību, brīvību, un taisnīgumu visiem, un, kura bez izņēmumiem ir dibināta uz vienotības vērtībām;

| 70. | atbalsta labas pārvaldības principa ievērošanu, kas ir ĀKK — ES partnerattiecību pamatelements, ieskaitot varas dalīšanu, tiesiskumu, pārredzamību un atbildību sabiedrisko lietu un dabas un finanšu resursu pārraudzībā, lai veidotu taisnīgu un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

70.

atbalsta labas pārvaldības principa ievērošanu, kas ir ĀKK — ES partnerattiecību pamatelements, ieskaitot varas dalīšanu, tiesiskumu, pārredzamību un atbildību sabiedrisko lietu un dabas un finanšu resursu pārraudzībā, lai veidotu taisnīgu un ilgtspējīgu attīstību;

| 71. | uzsver to, ka ir svarīgi palielināt gan centrālo, gan arī vietējo iestāžu jaudu, lai cīnītos ar korupciju; uzsver arī valsts administrācijas pārveides nozīmi, kā arī valsts ierēdņu pilnvarošanu veikt savus pienākumus, tā lai tie kalpotu visiem valsts pakalpojumu izmantotājiem efektīvi, pieklājīgi, godīgi, neatkarīgi un objektīvi; |
| --- | --- |

71.

uzsver to, ka ir svarīgi palielināt gan centrālo, gan arī vietējo iestāžu jaudu, lai cīnītos ar korupciju; uzsver arī valsts administrācijas pārveides nozīmi, kā arī valsts ierēdņu pilnvarošanu veikt savus pienākumus, tā lai tie kalpotu visiem valsts pakalpojumu izmantotājiem efektīvi, pieklājīgi, godīgi, neatkarīgi un objektīvi;

| 72. | uzsver cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas nozīmīgumu; nosakot valsts struktūru un dažādu varu kompetences, iesaka izdarīt atsauci uz tiesiskumu; |
| --- | --- |

72.

uzsver cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas nozīmīgumu; nosakot valsts struktūru un dažādu varu kompetences, iesaka izdarīt atsauci uz tiesiskumu;

| 73. | uzskata, ka ir būtiski nodrošināt vidi vispārējai cilvēku pamattiesību ievērošanai, un iesaka īstenot cilvēktiesību apmācību programmas tūlīt pēc bruņota konflikta beigām; |
| --- | --- |

73.

uzskata, ka ir būtiski nodrošināt vidi vispārējai cilvēku pamattiesību ievērošanai, un iesaka īstenot cilvēktiesību apmācību programmas tūlīt pēc bruņota konflikta beigām;

| 74. | atzīst valsts varas atjaunošanas, valsts administrācijas sakārtošanas visā attiecīgās valsts teritorijā, valsts armijas un policijas vienību pārveides nozīmi, pēc bruņotu konfliktu beigām saskaņā ar demokrātijas principiem, kā arī daudzveidīgas un brīvas sabiedrības modeli; uzsver to, ka dažās situācijās, ar starptautisku specializētu atbalstu, ja tas ir nepieciešams un tiek pieprasīts, bijušos kaujinieku no dažādām pusēm iesaistīšana kopējā jaunā valsts armijā vai policijas vienībās, ir pierādījusi sevi kā labs un lietderīgs risinājums; |
| --- | --- |

74.

atzīst valsts varas atjaunošanas, valsts administrācijas sakārtošanas visā attiecīgās valsts teritorijā, valsts armijas un policijas vienību pārveides nozīmi, pēc bruņotu konfliktu beigām saskaņā ar demokrātijas principiem, kā arī daudzveidīgas un brīvas sabiedrības modeli; uzsver to, ka dažās situācijās, ar starptautisku specializētu atbalstu, ja tas ir nepieciešams un tiek pieprasīts, bijušos kaujinieku no dažādām pusēm iesaistīšana kopējā jaunā valsts armijā vai policijas vienībās, ir pierādījusi sevi kā labs un lietderīgs risinājums;

| 75. | atgādina, ka pārejas daudzpartiju valdības, kas kalpo kā valsts vienotības valdība, ir adekvāts līdzeklis, lai garantētu stabilizāciju, mieru un dalītu atbildību no tā brīža kad tiek noslēgts miera līgums, un pirms jebkādām vēlēšanām; norāda uz pieredzi, kas ir pierādījusi to, ka šādas varas dalīšanas shēmas ir izrādījušās noderīgas pat pēc tam kad ir notikušas vēlēšanas, kā ilgtermiņa stabilitātes platforma līdz demokrātiska kultūra ir pilnībā iesakņojusies un varas maiņa ir iespējama bez liela riska; |
| --- | --- |

75.

atgādina, ka pārejas daudzpartiju valdības, kas kalpo kā valsts vienotības valdība, ir adekvāts līdzeklis, lai garantētu stabilizāciju, mieru un dalītu atbildību no tā brīža kad tiek noslēgts miera līgums, un pirms jebkādām vēlēšanām; norāda uz pieredzi, kas ir pierādījusi to, ka šādas varas dalīšanas shēmas ir izrādījušās noderīgas pat pēc tam kad ir notikušas vēlēšanas, kā ilgtermiņa stabilitātes platforma līdz demokrātiska kultūra ir pilnībā iesakņojusies un varas maiņa ir iespējama bez liela riska;

| 76. | atbalsta to, ka ES un starptautiskai sabiedrībai bieži ir liela nozīme konfliktējošo pušu pārliecināšanā panākt miera līgumu un organizēt demokrātiskas vēlēšanas; tomēr izsaka nožēlu par to, ka vairāk kā vienu reizi pēckonflikta pusēm nav izdevies sniegt vajadzīgo palīdzību, lai pilnībā ieviestu miera līgumus; mudina paātrināt finansiālo, administratīvo un loģistikas atbalstu pēckonflikta valstīm, lai nodrošinātu miera izlīgumu pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

76.

atbalsta to, ka ES un starptautiskai sabiedrībai bieži ir liela nozīme konfliktējošo pušu pārliecināšanā panākt miera līgumu un organizēt demokrātiskas vēlēšanas; tomēr izsaka nožēlu par to, ka vairāk kā vienu reizi pēckonflikta pusēm nav izdevies sniegt vajadzīgo palīdzību, lai pilnībā ieviestu miera līgumus; mudina paātrināt finansiālo, administratīvo un loģistikas atbalstu pēckonflikta valstīm, lai nodrošinātu miera izlīgumu pienācīgu īstenošanu;

| 77. | iesaka, lai pēc galīgas uguns pārtraukšanas, vai kad pastāv drošības situācijas minimums, tiek sagatavotas un organizētas demokrātiskas vēlēšanas saskaņā ar izpildāmu grafiku, kurā cita starpā ir ņemtas vērā vietējās spējas un ārējais humāno, materiālo un finanšu resursu ieguldījums; ja nerodas neparedzēti apstākļi, iesaka organizēt pirmās velēšanas ne vairāk kā divus līdz trīs gadus pēc bruņota konflikta beigām; norāda uz vajadzību organizēt ne tikai vispārīgas prezidenta un parlamenta vēlēšanas, bet arī reģionālas un vietējas vēlēšanas; uzsver to, ka vēlēšanas nekādā gadījumā nav demokratizācijas procesa beigas, jo tam ir jāvelta ilgstoši centieni; |
| --- | --- |

77.

iesaka, lai pēc galīgas uguns pārtraukšanas, vai kad pastāv drošības situācijas minimums, tiek sagatavotas un organizētas demokrātiskas vēlēšanas saskaņā ar izpildāmu grafiku, kurā cita starpā ir ņemtas vērā vietējās spējas un ārējais humāno, materiālo un finanšu resursu ieguldījums; ja nerodas neparedzēti apstākļi, iesaka organizēt pirmās velēšanas ne vairāk kā divus līdz trīs gadus pēc bruņota konflikta beigām; norāda uz vajadzību organizēt ne tikai vispārīgas prezidenta un parlamenta vēlēšanas, bet arī reģionālas un vietējas vēlēšanas; uzsver to, ka vēlēšanas nekādā gadījumā nav demokratizācijas procesa beigas, jo tam ir jāvelta ilgstoši centieni;

| 78. | aicina personas, kas ir atbildīgas par gatavošanos vēlēšanām, izveidot īpašu, neatkarīgu vēlēšanu komiteju, kuras uzdevumam jo īpaši ir jābūt vēlētāju saraksta sastādīšana, vēlēšanu apgabalu un vietu, kā arī citu vajadzīgu infrastruktūru reģistrēšana, personāla iesaistīšana un apmācība, kandidātu tēriņu pārredzamības pārbaude, regulu, kas reglamentē vēlēšanas, sastādīšana un savlaicīga iedzīvotāju informēšana; |
| --- | --- |

78.

aicina personas, kas ir atbildīgas par gatavošanos vēlēšanām, izveidot īpašu, neatkarīgu vēlēšanu komiteju, kuras uzdevumam jo īpaši ir jābūt vēlētāju saraksta sastādīšana, vēlēšanu apgabalu un vietu, kā arī citu vajadzīgu infrastruktūru reģistrēšana, personāla iesaistīšana un apmācība, kandidātu tēriņu pārredzamības pārbaude, regulu, kas reglamentē vēlēšanas, sastādīšana un savlaicīga iedzīvotāju informēšana;

| 79. | iesaka sievietēm piedalīties vēlēšanu procesā un valdībā, saistībā ar ko, 1995. gadā Pekinā notikušajā Pasaules sieviešu konferencē, sastādītajā darbības platformā ir noteiks, ka minimālā dalība ir 30 %, un ka tā ir robežlīnija ceļā uz pilnīgi vienādu tiesību sasniegšanu; |
| --- | --- |

79.

iesaka sievietēm piedalīties vēlēšanu procesā un valdībā, saistībā ar ko, 1995. gadā Pekinā notikušajā Pasaules sieviešu konferencē, sastādītajā darbības platformā ir noteiks, ka minimālā dalība ir 30 %, un ka tā ir robežlīnija ceļā uz pilnīgi vienādu tiesību sasniegšanu;

| 80. | Uzskata, ka nozīmīgām, atbilstošām un neatkarīgām nevalstiskām organizācijām var būt nozīmīga loma vēlēšanu procesā, veicinot atvērtas un vispārējas debates, kā arī pārliecinoties par to, ka kandidāti uzņemas atbildību; |
| --- | --- |

80.

Uzskata, ka nozīmīgām, atbilstošām un neatkarīgām nevalstiskām organizācijām var būt nozīmīga loma vēlēšanu procesā, veicinot atvērtas un vispārējas debates, kā arī pārliecinoties par to, ka kandidāti uzņemas atbildību;

| 81. | aicina Apvienoto Nāciju Organizāciju un citas attiecīgās starptautiskās organizācijas ierasties kā novērotājiem un palīdzēt izveidot neatkarīgu vēlēšanu komisiju; Eiropas Savienībai, Eiropas Parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijai un citām starptautiskām organizācijām ir jāspēlē nozīmīga loma attiecībā uz palīdzību un pārraudzību vēlēšanu procesā, lai dotu ieguldījumu ĀKK valstu demokratizācijā; iesaka ilgtermiņa novērotājiem ierasties valstī ilgi pirms vēlēšanu dienas, lai sekotu vēlēšanu procesam no paša sākuma; tomēr sagaida, lai īstermiņa vēlēšanu novērotāji, piemēram, no Eiropas Parlamenta, ierodas valstī dažas dienas pirms vēlēšanām, un paliek vismaz līdz brīdim kad ir beigusies pirmā balsu skaitīšana; |
| --- | --- |

81.

aicina Apvienoto Nāciju Organizāciju un citas attiecīgās starptautiskās organizācijas ierasties kā novērotājiem un palīdzēt izveidot neatkarīgu vēlēšanu komisiju; Eiropas Savienībai, Eiropas Parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijai un citām starptautiskām organizācijām ir jāspēlē nozīmīga loma attiecībā uz palīdzību un pārraudzību vēlēšanu procesā, lai dotu ieguldījumu ĀKK valstu demokratizācijā; iesaka ilgtermiņa novērotājiem ierasties valstī ilgi pirms vēlēšanu dienas, lai sekotu vēlēšanu procesam no paša sākuma; tomēr sagaida, lai īstermiņa vēlēšanu novērotāji, piemēram, no Eiropas Parlamenta, ierodas valstī dažas dienas pirms vēlēšanām, un paliek vismaz līdz brīdim kad ir beigusies pirmā balsu skaitīšana;

| 82. | prasa vajadzības gadījumā un, ja to lūdz uzņēmējvalsts, ievest apvienotos starptautiskos spēkus, iespējams ar vietējā karaspēka atbalstu, lai garantētu drošību; liels skaits balsošanas vietu arī palīdzētu paaugstināt drošības sajūtu; |
| --- | --- |

82.

prasa vajadzības gadījumā un, ja to lūdz uzņēmējvalsts, ievest apvienotos starptautiskos spēkus, iespējams ar vietējā karaspēka atbalstu, lai garantētu drošību; liels skaits balsošanas vietu arī palīdzētu paaugstināt drošības sajūtu;

| 83. | prasa, lai liela uzmanība tiek veltīta pulcēšanās un vārda brīvībai, lai atļautu iesaistītajām politiskajām partijām brīvi izteikt savu viedokli, ņemot vērā oponentus un vispārpieņemtus demokrātijas likumus, kā arī, lai atļautu piedalīties neatkarīgiem mēdijiem; pieprasa žurnālistiem garantēt to darbam vajadzīgo pārvietošanās brīvību, un respektēt informācijas plurālismu; pieprasa skaidrus un efektīvus noteikumus, kas garantē privāto mediju brīvību dibināt uzņēmumus un visu partiju vienlīdzīgai piekļuvei mēdijiem; uzsver radio ziņu kanālu ĀKK valstīs īpašo nozīmīgumu šajos aspektos; |
| --- | --- |

83.

prasa, lai liela uzmanība tiek veltīta pulcēšanās un vārda brīvībai, lai atļautu iesaistītajām politiskajām partijām brīvi izteikt savu viedokli, ņemot vērā oponentus un vispārpieņemtus demokrātijas likumus, kā arī, lai atļautu piedalīties neatkarīgiem mēdijiem; pieprasa žurnālistiem garantēt to darbam vajadzīgo pārvietošanās brīvību, un respektēt informācijas plurālismu; pieprasa skaidrus un efektīvus noteikumus, kas garantē privāto mediju brīvību dibināt uzņēmumus un visu partiju vienlīdzīgai piekļuvei mēdijiem; uzsver radio ziņu kanālu ĀKK valstīs īpašo nozīmīgumu šajos aspektos;

| 84. | aicina Eiropas Komisiju, dažādos palīdzības sniedzējus un attiecīgās nevalstiskās organizācijas īstenot programmas, kurās tiktu apmācīti mēdiju darbinieki, lai sekmētu neatkarīgas, augstas kvalitātes reportāžas, un garantētu pietiekamu tehnisko un materiālo resursu nodrošinājumu, piemēram, kasetes, filmējamo materiālu un papīru; |
| --- | --- |

84.

aicina Eiropas Komisiju, dažādos palīdzības sniedzējus un attiecīgās nevalstiskās organizācijas īstenot programmas, kurās tiktu apmācīti mēdiju darbinieki, lai sekmētu neatkarīgas, augstas kvalitātes reportāžas, un garantētu pietiekamu tehnisko un materiālo resursu nodrošinājumu, piemēram, kasetes, filmējamo materiālu un papīru;

| 85. | aicina nacionālās asamblejas ievēlētos locekļus pieņemt demokrātisku konstitūciju, vai to pārskatīt cik vien ātri iespējams, pirms vai tūlīt pēc pirmajām pēckonflikta vispārējām vēlēšanām, kā arī ar iespēju rīkot referendumu par to, ja ir jūtams, ka bijušo konfliktējošo pušu starpā un sabiedrībā kopumā ir šāda steidzama vajadzība; tas pats tiek piemērots visnozīmīgākajiem politiskiem, pamata un struktūrlikumiem, kas nosaka demokrātiskas valsts būtiskas jomas; |
| --- | --- |

85.

aicina nacionālās asamblejas ievēlētos locekļus pieņemt demokrātisku konstitūciju, vai to pārskatīt cik vien ātri iespējams, pirms vai tūlīt pēc pirmajām pēckonflikta vispārējām vēlēšanām, kā arī ar iespēju rīkot referendumu par to, ja ir jūtams, ka bijušo konfliktējošo pušu starpā un sabiedrībā kopumā ir šāda steidzama vajadzība; tas pats tiek piemērots visnozīmīgākajiem politiskiem, pamata un struktūrlikumiem, kas nosaka demokrātiskas valsts būtiskas jomas;

| 86. | uzver pastāvīga politiska dialoga ar saņēmējvalstīm par politisko situāciju veikšanas nozīmīgumu, kā to paredz Kotonū nolīguma 8. pants, jo īpaši tādos jautājumos kā ieroču tirdzniecība, pārlieku lieli izdevumi militārām vajadzībām, narkotikas un organizētā noziedzība, kā arī etniskā, reliģiskā vai rasu diskriminācija; šis dialogs ietver arī regulāru cilvēktiesību ievērošanas, demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldības attīstības izvērtēšanu; |
| --- | --- |

86.

uzver pastāvīga politiska dialoga ar saņēmējvalstīm par politisko situāciju veikšanas nozīmīgumu, kā to paredz Kotonū nolīguma 8. pants, jo īpaši tādos jautājumos kā ieroču tirdzniecība, pārlieku lieli izdevumi militārām vajadzībām, narkotikas un organizētā noziedzība, kā arī etniskā, reliģiskā vai rasu diskriminācija; šis dialogs ietver arī regulāru cilvēktiesību ievērošanas, demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldības attīstības izvērtēšanu;

| 87. | uzskata, ka dalīšanās pieredzē uz vienlīdzības pamatiem palīdzības sniedzēju valstu un saņēmējvalstu starpā, ir viens no šī dialoga spējas veicināšanas veidiem; |
| --- | --- |

87.

uzskata, ka dalīšanās pieredzē uz vienlīdzības pamatiem palīdzības sniedzēju valstu un saņēmējvalstu starpā, ir viens no šī dialoga spējas veicināšanas veidiem;

| 88. | uzdod līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK — ES Padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomei, ĀKK reģionālās integrācijas organizācijām, un jebkurai no konfliktējošām pusēm ĀKK un ES valstīs. |
| --- | --- |

88.

uzdod līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK — ES Padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomei, ĀKK reģionālās integrācijas organizācijām, un jebkurai no konfliktējošām pusēm ĀKK un ES valstīs.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK-ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2005. gada 21. aprīlī Bamako (Mali)

(2)  OV L 317, 15.12.2000, 3. lpp

RESOLŪCIJA (1)

par Eiropas Attīstības fonda (EAF) iekļaušanu budžetā

ACP un ES Kopējās parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Bamako (Mali) 2005. gada 18. līdz 21. aprīlī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Bamako (Mali) 2005. gada 18. līdz 21. aprīlī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā ĀKK — ES partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīs Kotonū, Beninā 2000. gada 23. jūnijā (2), un kas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, un jo īpaši Finanšu protokolu, kas ietverts I pielikumā, un Īstenošanas un pārraudzības procedūrās, kas noteiktas IV pielikumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK — ES partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīs Kotonū, Beninā 2000. gada 23. jūnijā (2), un kas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, un jo īpaši Finanšu protokolu, kas ietverts I pielikumā, un Īstenošanas un pārraudzības procedūrās, kas noteiktas IV pielikumā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Virzībā uz pilnīgu sadarbības ar ĀKK valstīm integrāciju ES budžetā”(COM(2003)590), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Virzībā uz pilnīgu sadarbības ar ĀKK valstīm integrāciju ES budžetā”(COM(2003)590),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Attīstības un sadarbības komitejas ziņojumu par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā (A5-0143/2004) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Attīstības un sadarbības komitejas ziņojumu par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā (A5-0143/2004) (3),

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par Eiropas Attīstības fonda izmantošanu (ĀKK — ES/3602/03/galīgā versija) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par Eiropas Attīstības fonda izmantošanu (ĀKK — ES/3602/03/galīgā versija) (4),

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā (ĀKK — ES /3686/05/ galīgā versija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā (ĀKK — ES /3686/05/ galīgā versija),

| A. | tā kā, kopš tā dibināšanas 1957. gadā, Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir bijis galvenais finanšu instruments sadarbībai Eiropas Savienības un Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstu (ĀKK) starpā, un tas darbojas pamatojoties uz ES dalībvalstu brīvprātīgiem ieguldījumiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā, kopš tā dibināšanas 1957. gadā, Eiropas Attīstības fonds (EAF) ir bijis galvenais finanšu instruments sadarbībai Eiropas Savienības un Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna valstu (ĀKK) starpā, un tas darbojas pamatojoties uz ES dalībvalstu brīvprātīgiem ieguldījumiem,

| B. | tā kā Eiropas Savienības dalībvalstu līderi ir uzņēmušies saistības par finanšu mērķiem attiecībā uz ES ieguldījumu Oficiālajā Attīstības palīdzībā (ODA) Barselonas Padomes samitā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskajā attīstības finansēšanas konferencē, kas notika Monterrejā 2002.gadā, |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības dalībvalstu līderi ir uzņēmušies saistības par finanšu mērķiem attiecībā uz ES ieguldījumu Oficiālajā Attīstības palīdzībā (ODA) Barselonas Padomes samitā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskajā attīstības finansēšanas konferencē, kas notika Monterrejā 2002.gadā,

| C. | vēlreiz apstiprinot finansiālās palīdzības, ko sniedz Eiropas Savienība ĀKK valstu attīstībai, nozīmīgo lomu, valstu un reģionālā līmenī, un no tā izrietošo vajadzību stiprināt sadarbību attīstības finansēšanas jomā Eiropas Attīstības fonda (EAF) sistēmā, |
| --- | --- |

C.

vēlreiz apstiprinot finansiālās palīdzības, ko sniedz Eiropas Savienība ĀKK valstu attīstībai, nozīmīgo lomu, valstu un reģionālā līmenī, un no tā izrietošo vajadzību stiprināt sadarbību attīstības finansēšanas jomā Eiropas Attīstības fonda (EAF) sistēmā,

| D. | apsveic nebijušu progresu, kas 2003. gadā sasniegts saistībās un izmaksās, īstenojot ĀKK — ES finansiālo sadarbību, |
| --- | --- |

D.

apsveic nebijušu progresu, kas 2003. gadā sasniegts saistībās un izmaksās, īstenojot ĀKK — ES finansiālo sadarbību,

| E. | ņemot vērā jauno lomu, kas piešķirta valstu un reģionāliem kredītrīkotājiem saskaņā ar Kotonū nolīgumu, un vajadzīgo spēju, lai nodrošinātu to, ka visi noteiktie uzdevumi un saistības tiek izpildītas, jo īpaši palīdzības, ko finansē EAF, pārraudzības uzlabošana, |
| --- | --- |

E.

ņemot vērā jauno lomu, kas piešķirta valstu un reģionāliem kredītrīkotājiem saskaņā ar Kotonū nolīgumu, un vajadzīgo spēju, lai nodrošinātu to, ka visi noteiktie uzdevumi un saistības tiek izpildītas, jo īpaši palīdzības, ko finansē EAF, pārraudzības uzlabošana,

| F. | atzīmējot to, ka EAF budžeta plānošanas jautājums ir izvirzīts laikā kad notiek fundamentālās izmaiņas ĀKK — ES partnerattiecībās kā tas parādās sarunās par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPAs), kas arī ir iespēja turpmāk uzlabot attīstības finansēšanas principus un uzdevumus, |
| --- | --- |

F.

atzīmējot to, ka EAF budžeta plānošanas jautājums ir izvirzīts laikā kad notiek fundamentālās izmaiņas ĀKK — ES partnerattiecībās kā tas parādās sarunās par Ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPAs), kas arī ir iespēja turpmāk uzlabot attīstības finansēšanas principus un uzdevumus,

| G. | vēlreiz apstiprinot valstu un reģionālo kredītrīkotājāju lomas un uzdevumu nozīmīgumu projektu un programmu pārraudzībā un īstenošanā, |
| --- | --- |

G.

vēlreiz apstiprinot valstu un reģionālo kredītrīkotājāju lomas un uzdevumu nozīmīgumu projektu un programmu pārraudzībā un īstenošanā,

| H. | izsakot bažas par budžeta plānošanas perspektīvām un tās potenciālo ietekmi uz sadarbības attīstības finansēšanas jomā principiem un galvenajiem elementiem, jo īpaši kopīga pārraudzība, resursu paredzēšana un elastīgums resursu izmantošanā, |
| --- | --- |

H.

izsakot bažas par budžeta plānošanas perspektīvām un tās potenciālo ietekmi uz sadarbības attīstības finansēšanas jomā principiem un galvenajiem elementiem, jo īpaši kopīga pārraudzība, resursu paredzēšana un elastīgums resursu izmantošanā,

| I. | norādot uz to, ka Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm novedīs jaunas izmaksu sadalījuma formulas, ko nosaka finansiālai palīdzībai, pamatojoties uz brīvprātīgiem valstu ieguldījumiem, ja tiek saglabāts pašreizējā piecu gadu finanšu protokola sistēma, |
| --- | --- |

I.

norādot uz to, ka Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm novedīs jaunas izmaksu sadalījuma formulas, ko nosaka finansiālai palīdzībai, pamatojoties uz brīvprātīgiem valstu ieguldījumiem, ja tiek saglabāts pašreizējā piecu gadu finanšu protokola sistēma,

| J. | tā kā 25 dalībvalstis vēl nav panākušas par šo jauno izmaksu sadalījuma formulu, un jebkāda kavēšanās šajā jautājumā aizkavēs finansēšanas avotus, |
| --- | --- |

J.

tā kā 25 dalībvalstis vēl nav panākušas par šo jauno izmaksu sadalījuma formulu, un jebkāda kavēšanās šajā jautājumā aizkavēs finansēšanas avotus,

| K. | atgādinot to, ka galvenā EAF budžeta plānošanas priekšrocība, t.i. integrēšana vispārējā budžetā, ir tā, ka izmaksu sadalījuma formula, ar kuru 25 dalībvalstis jau ir pazīstamas, tiek piemērota automātiski bez vajadzības veikt ilgas un iespējams neveiksmīgas diskusijas par jaunu speciālu izmaksu sadalījuma formulu 10. EAF, |
| --- | --- |

K.

atgādinot to, ka galvenā EAF budžeta plānošanas priekšrocība, t.i. integrēšana vispārējā budžetā, ir tā, ka izmaksu sadalījuma formula, ar kuru 25 dalībvalstis jau ir pazīstamas, tiek piemērota automātiski bez vajadzības veikt ilgas un iespējams neveiksmīgas diskusijas par jaunu speciālu izmaksu sadalījuma formulu 10. EAF,

| L. | tā kā nespēja panākt vienošanos par šādu jaunu speciālu izmaksu sadalījuma formulu novērstu vai stipri aizkavētu 10. EAF ieviešanu, kas dabīgi apdraudētu Partnerattiecību nolīguma mērķu sasniegšanu, jo ir būtiski nodrošināt nepārtrauktu EAF finansēšanu, |
| --- | --- |

L.

tā kā nespēja panākt vienošanos par šādu jaunu speciālu izmaksu sadalījuma formulu novērstu vai stipri aizkavētu 10. EAF ieviešanu, kas dabīgi apdraudētu Partnerattiecību nolīguma mērķu sasniegšanu, jo ir būtiski nodrošināt nepārtrauktu EAF finansēšanu,

| M. | uzsverot to, ka EAF budžeta plānošana nav universāls līdzeklis, kas atrisinās visas problēmas, ne arī šķērslis, lai efektīvi darbotos ĀKK — ES partnerattiecības, |
| --- | --- |

M.

uzsverot to, ka EAF budžeta plānošana nav universāls līdzeklis, kas atrisinās visas problēmas, ne arī šķērslis, lai efektīvi darbotos ĀKK — ES partnerattiecības,

| N. | tā kā Komisijas 2003. gada 8. oktobra paziņojums (COM (2003) 590) sniedza daļēju atbildi (pieprasot detalizētākus paskaidrojumus) uz daudziem ĀKK uzdotajiem jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz gada budžeta principa giljotīnas efektiem un spēju organizēt daudzgadu finansējumu, Kopējās parlamentārās asamblejas vienošanās ir atkarīga no tā vai šīs garantijas tiks dotas, |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas 2003. gada 8. oktobra paziņojums (COM (2003) 590) sniedza daļēju atbildi (pieprasot detalizētākus paskaidrojumus) uz daudziem ĀKK uzdotajiem jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz gada budžeta principa giljotīnas efektiem un spēju organizēt daudzgadu finansējumu, Kopējās parlamentārās asamblejas vienošanās ir atkarīga no tā vai šīs garantijas tiks dotas,

| O. | atzīmējot to, ka Eiropas Savienības finanšu regula nodrošina praktisku veidu kā organizēt un garantēt specializēta fonda darbību, |
| --- | --- |

O.

atzīmējot to, ka Eiropas Savienības finanšu regula nodrošina praktisku veidu kā organizēt un garantēt specializēta fonda darbību,

| P. | vēlreiz atkārtojot to, ka augsta līmeņa ĀKK dalība lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz EAF plānošanu un īstenošanu noved pie ciešākas sadarbības palīdzības sniedzēju un saņēmēju starpā, kā arī pie vairāk programmu tiktu veidotas no ĀKK valstu puses, |
| --- | --- |

P.

vēlreiz atkārtojot to, ka augsta līmeņa ĀKK dalība lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz EAF plānošanu un īstenošanu noved pie ciešākas sadarbības palīdzības sniedzēju un saņēmēju starpā, kā arī pie vairāk programmu tiktu veidotas no ĀKK valstu puses,

| Q. | vēlreiz apstiprinot arī vajadzību saglabāt un stiprināt Partnerattiecību acquis, jo īpaši īpašumtiesību un dalība princips, kā tas ir ietverts Kotonū nolīgumā, kas ir galvenie elementi stratēģijai, kas izstrādāta, lai izskaustu nabadzību, |
| --- | --- |

Q.

vēlreiz apstiprinot arī vajadzību saglabāt un stiprināt Partnerattiecību acquis, jo īpaši īpašumtiesību un dalība princips, kā tas ir ietverts Kotonū nolīgumā, kas ir galvenie elementi stratēģijai, kas izstrādāta, lai izskaustu nabadzību,

| R. | vēlreiz apstiprinot to, ka ĀKK valstu garantētie resursi, attīstības programmu īpašumtiesības un nepārtrauktas partnerattiecības ir politiski jautājumi, kuru budžeta plānošana neatrisina, ne arī apšauba jautājumu, |
| --- | --- |

R.

vēlreiz apstiprinot to, ka ĀKK valstu garantētie resursi, attīstības programmu īpašumtiesības un nepārtrauktas partnerattiecības ir politiski jautājumi, kuru budžeta plānošana neatrisina, ne arī apšauba jautājumu,

| S. | atzīstot, ka politiskām varas institūcijām ir jāatbild uz likumīgiem jautājumiem, ko izvirza ĀKK valstis, tostarp par palīdzības kopvadību, noteiktiem darbizpildes rezultātiem, kas parādās 9. EAF, kā arī resursu prognozējamību un ilgtspēju |
| --- | --- |

S.

atzīstot, ka politiskām varas institūcijām ir jāatbild uz likumīgiem jautājumiem, ko izvirza ĀKK valstis, tostarp par palīdzības kopvadību, noteiktiem darbizpildes rezultātiem, kas parādās 9. EAF, kā arī resursu prognozējamību un ilgtspēju

| T. | uzsverot, ka ir saprātīgi ierosināt jautājumu par EAF reformu, 40 gadus pēc tā izveidošanas, un ka pašreizējā sistēma nav spējusi atrisināt problēmas attiecībā uz izmaksu ātrumu un neizmantoto apropriāciju pieaugumu (€11 miljardi), |
| --- | --- |

T.

uzsverot, ka ir saprātīgi ierosināt jautājumu par EAF reformu, 40 gadus pēc tā izveidošanas, un ka pašreizējā sistēma nav spējusi atrisināt problēmas attiecībā uz izmaksu ātrumu un neizmantoto apropriāciju pieaugumu (€11 miljardi),

| 1. | Paziņo, ka piešķir īpašu nozīmi tam, ka ES seko īpaši nosakāmai un uz saņēmēju orientētai attīstības palīdzības ĀKK valstīm politikai, kam ir jābūt pastāvīgam garantētam finansējumam; |
| --- | --- |

1.

Paziņo, ka piešķir īpašu nozīmi tam, ka ES seko īpaši nosakāmai un uz saņēmēju orientētai attīstības palīdzības ĀKK valstīm politikai, kam ir jābūt pastāvīgam garantētam finansējumam;

| 2. | Uzstāj, ka ĀKK — ES partnerattiecībām ir jāsaglabā specifiskums un partnerattiecību raksturs, tādējādi dodot ieguldījumu kopīgā mērķī izskaust nabadzību un sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

2.

Uzstāj, ka ĀKK — ES partnerattiecībām ir jāsaglabā specifiskums un partnerattiecību raksturs, tādējādi dodot ieguldījumu kopīgā mērķī izskaust nabadzību un sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus;

| 3. | Mudina Eiropas Komisiju un ĀKK valstu iestādes divkāršot to centienus atbalstīt un uzlabot ilgtermiņā 2003.gadā sasniegtos rezultātus īstenojot ĀKK — ES sadarbību finanšu jomā, iegūstot no jaunās pieejas īstenošanas plānošanā un varas un lēmumu pieņemšanas nodošanā; |
| --- | --- |

3.

Mudina Eiropas Komisiju un ĀKK valstu iestādes divkāršot to centienus atbalstīt un uzlabot ilgtermiņā 2003.gadā sasniegtos rezultātus īstenojot ĀKK — ES sadarbību finanšu jomā, iegūstot no jaunās pieejas īstenošanas plānošanā un varas un lēmumu pieņemšanas nodošanā;

| 4. | Vēlreiz izsaka bažas, ka sakarā ar to, ka ES ir ĀKK visnozīmīgākais partneris attīstības jautājumos, administratīvā un šķērši no abām pusēm, kas padara EAF resursu plūsmu lēnu un apgrūtinošu, ir jārisina vai jāuzlabo neatkarīgi no budžeta plānošanas priekšlikuma; |
| --- | --- |

4.

Vēlreiz izsaka bažas, ka sakarā ar to, ka ES ir ĀKK visnozīmīgākais partneris attīstības jautājumos, administratīvā un šķērši no abām pusēm, kas padara EAF resursu plūsmu lēnu un apgrūtinošu, ir jārisina vai jāuzlabo neatkarīgi no budžeta plānošanas priekšlikuma;

| 5. | Apstiprina to, ka finanšu apjomam, kas pieejams ĀKK grupai, ir jābūt pietiekamam, lai izpildītu Kotonū nolīguma mērķus, neatkarīgi no tā vai to finansē no desmitā EAF vai Kopienas budžeta līdzekļiem; |
| --- | --- |

5.

Apstiprina to, ka finanšu apjomam, kas pieejams ĀKK grupai, ir jābūt pietiekamam, lai izpildītu Kotonū nolīguma mērķus, neatkarīgi no tā vai to finansē no desmitā EAF vai Kopienas budžeta līdzekļiem;

| 6. | Mudina Es Padomi un Komisiju izskatīt atvieglojumu ieviešanu Kopienas budžeta finanšu regulās, lai piemērotos ĀKK grupas interesēm, un pastiprinātu partnerattiecības, īpašumtiesības un attīstības fondu plānojamību; |
| --- | --- |

6.

Mudina Es Padomi un Komisiju izskatīt atvieglojumu ieviešanu Kopienas budžeta finanšu regulās, lai piemērotos ĀKK grupas interesēm, un pastiprinātu partnerattiecības, īpašumtiesības un attīstības fondu plānojamību;

| 7. | Iesaka piemērotu EAF piemērotu apropriāciju apjomu izmantot parlamentāriešu, politisko, ekonomisko un sociālo vadītāju izglītošanai un apmācībai, labas pārvaldības, tiesiskuma, demokrātisko struktūru ilgstošas nodrošināšanas interesēs, kā arī sadarbību starp valdību un opozīciju daudzpusīgā demokrātijā, kas balstīta uz brīvām vēlēšanām; atzīmē, ka šie fondi ir jāizmanto, lai veidotu valsts administrācijas koledžas un parlamenta deputātu, vietējo vadītāju un cilvēku, kas ieņem atbildīgus amatus politiskās partijās un asociācijās politisko izglītošanu; |
| --- | --- |

7.

Iesaka piemērotu EAF piemērotu apropriāciju apjomu izmantot parlamentāriešu, politisko, ekonomisko un sociālo vadītāju izglītošanai un apmācībai, labas pārvaldības, tiesiskuma, demokrātisko struktūru ilgstošas nodrošināšanas interesēs, kā arī sadarbību starp valdību un opozīciju daudzpusīgā demokrātijā, kas balstīta uz brīvām vēlēšanām; atzīmē, ka šie fondi ir jāizmanto, lai veidotu valsts administrācijas koledžas un parlamenta deputātu, vietējo vadītāju un cilvēku, kas ieņem atbildīgus amatus politiskās partijās un asociācijās politisko izglītošanu;

| 8. | Uzsver to, ka jebkuram jautājumam attiecībā uz EAF budžeta plānošanu ir jābūt saskaņā ar ES apņemšanos palielināt tās Oficiālās Attīstības palīdzības līmeni līdz apmēram 0,39 % līdz 2006. gadam, no 0,33 %, kas bija 2002. gada vidējais, kā tas tika noteikts Barselonas Padomes samitā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskajā Attīstības finansēšanas konferencē, kas notika Monterejā 2002. gadā; |
| --- | --- |

8.

Uzsver to, ka jebkuram jautājumam attiecībā uz EAF budžeta plānošanu ir jābūt saskaņā ar ES apņemšanos palielināt tās Oficiālās Attīstības palīdzības līmeni līdz apmēram 0,39 % līdz 2006. gadam, no 0,33 %, kas bija 2002. gada vidējais, kā tas tika noteikts Barselonas Padomes samitā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautiskajā Attīstības finansēšanas konferencē, kas notika Monterejā 2002. gadā;

| 9. | Mudina ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju atturēties no tādu lēmumu pieņemšanas, kuru rezultāts būtu pretrunā ar Kotonū nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

9.

Mudina ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju atturēties no tādu lēmumu pieņemšanas, kuru rezultāts būtu pretrunā ar Kotonū nolīguma mērķiem;

| 10. | Uzsver vajadzību ņemt vērā “mazāk attīstīto” ĀKK izteiktās bažas par to, ka EAF budžeta plānošana var radīt tām piešķirtā finansējumu samazināšanu, un pieprasa Komisijai paskaidrot kā plāno garantēt to, lai šo valstu intereses tiek ievērotas; |
| --- | --- |

10.

Uzsver vajadzību ņemt vērā “mazāk attīstīto” ĀKK izteiktās bažas par to, ka EAF budžeta plānošana var radīt tām piešķirtā finansējumu samazināšanu, un pieprasa Komisijai paskaidrot kā plāno garantēt to, lai šo valstu intereses tiek ievērotas;

| 11. | Iesaka, lai pasākums, ko atbalstīja komisārs MICHEL Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas sēdē, kas notika 2005. gada 15. martā, izmatot brīvos EAF fondus (neizmantotā bilance) lielākajiem infrastruktūras projektiem vai citiem reģionālās un starptautiskās interesēs esošiem projektiem, ko ir iesnieguši ĀKK institucionālie partneri (t.i. Caricom, Āfrikas Savienība, Nepāda, Rietumāfrikas Ekonomikas un monetārā savienība utt.) vai ievērojams skaits ĀKK valstu, kuras ir vienojušās par attiecīgo projektu; |
| --- | --- |

11.

Iesaka, lai pasākums, ko atbalstīja komisārs MICHEL Eiropas Parlamenta Attīstības komitejas sēdē, kas notika 2005. gada 15. martā, izmatot brīvos EAF fondus (neizmantotā bilance) lielākajiem infrastruktūras projektiem vai citiem reģionālās un starptautiskās interesēs esošiem projektiem, ko ir iesnieguši ĀKK institucionālie partneri (t.i. Caricom, Āfrikas Savienība, Nepāda, Rietumāfrikas Ekonomikas un monetārā savienība utt.) vai ievērojams skaits ĀKK valstu, kuras ir vienojušās par attiecīgo projektu;

| 12. | Atzīmē, ka ĀKK valstu izteiktās bažas par Kopienas budžetam piemērotā viena gada principa iespējamo ietekmi, neatkarīgi no tā, ka Komisija ir paskaidrojusi, ka tas neizslēdz iespēju veikt daudzgadu plānošanu; |
| --- | --- |

12.

Atzīmē, ka ĀKK valstu izteiktās bažas par Kopienas budžetam piemērotā viena gada principa iespējamo ietekmi, neatkarīgi no tā, ka Komisija ir paskaidrojusi, ka tas neizslēdz iespēju veikt daudzgadu plānošanu;

| 13. | Pieprasa ĀKK — ES sekretariātam cik vien ātri iespējams sastādīt kopīgu notu, kurā būtu izteikta ĀKK Padomes, ES Padomes un Eiropas Komisijas nostāja, pārskatot budžeta plānošanas un viena gada budžeta principa sekas, pamatojoties uz ietekmi uz attīstības sadarbības finansēšanas galvenajiem elementiem un jo īpaši:






  — | palīdzības kopīga pārraudzība; |
| --- | --- | --- |

13.

Pieprasa ĀKK — ES sekretariātam cik vien ātri iespējams sastādīt kopīgu notu, kurā būtu izteikta ĀKK Padomes, ES Padomes un Eiropas Komisijas nostāja, pārskatot budžeta plānošanas un viena gada budžeta principa sekas, pamatojoties uz ietekmi uz attīstības sadarbības finansēšanas galvenajiem elementiem un jo īpaši:

—

palīdzības kopīga pārraudzība;

| — | resursu prognozējamība un ilgtspēja; |
| --- | --- |

—

resursu prognozējamība un ilgtspēja;

| — | plānojamo resursu līmenis; |
| --- | --- |

—

plānojamo resursu līmenis;

| — | resursu izmantošanas elastīgums; |
| --- | --- |

—

resursu izmantošanas elastīgums;

| — | resursu piešķiršana; |
| --- | --- |

—

resursu piešķiršana;

| — | valstu un reģionālo kredītrīkotāju loma un atbildība; |
| --- | --- |

—

valstu un reģionālo kredītrīkotāju loma un atbildība;

| — | ĀKK — ES Finanšu sadarbības attīstības komitejas nozīme un atbildība; |
| --- | --- |

—

ĀKK — ES Finanšu sadarbības attīstības komitejas nozīme un atbildība;

| — | ātrs resursu izlietojums; |
| --- | --- |

—

ātrs resursu izlietojums;

| — | noteikti darbizpildes rezultātiem; |
| --- | --- |

—

noteikti darbizpildes rezultātiem;

| 14. | Uzsver vajadzību nodrošināt garantētu ilgtermiņa attīstības finansējumu ĀKK valstīm, un uzsver to, ka pēc jebkādām finansēšanas sistēmā veiktajām izmaiņām, neviena valsts nevar tikt nostādīta sliktākā stāvoklī; |
| --- | --- |

14.

Uzsver vajadzību nodrošināt garantētu ilgtermiņa attīstības finansējumu ĀKK valstīm, un uzsver to, ka pēc jebkādām finansēšanas sistēmā veiktajām izmaiņām, neviena valsts nevar tikt nostādīta sliktākā stāvoklī;

| 15. | Vēlreiz atkārto resursu, ko piešķir pašreizējais EAF, plānošanas nozīmīgumu, kas atvieglo ilgtermiņa plānošanu ĀKK valstīs, un ko atbalsta Apvienotā Parlamentārā asambleja; |
| --- | --- |

15.

Vēlreiz atkārto resursu, ko piešķir pašreizējais EAF, plānošanas nozīmīgumu, kas atvieglo ilgtermiņa plānošanu ĀKK valstīs, un ko atbalsta Apvienotā Parlamentārā asambleja;

| 16. | Pieprasa Eiropas Komisijai, ES Padomei, Eiropas Parlamentam un ĀKK valstīm izveidot piemērotu sistēmu visaptverošu konsultāciju veikšanai, lai novērtētu katras no šo abu sistēmu priekšrocības un trūkumus (budžetā ieplānotais un ne ieplānotais EAF); |
| --- | --- |

16.

Pieprasa Eiropas Komisijai, ES Padomei, Eiropas Parlamentam un ĀKK valstīm izveidot piemērotu sistēmu visaptverošu konsultāciju veikšanai, lai novērtētu katras no šo abu sistēmu priekšrocības un trūkumus (budžetā ieplānotais un ne ieplānotais EAF);

| 17. | Vēlreiz apstiprina vajadzību, jebkurā koplēmumu procedūrā attiecībā uz EAF regulēšanu, sargāt ĀKK valstu attīstības programmu “partnerattiecību” un “īpašumtiesību” principus un tās iesaistīt visos lēmumos attiecībā uz fondu izmantošanu; |
| --- | --- |

17.

Vēlreiz apstiprina vajadzību, jebkurā koplēmumu procedūrā attiecībā uz EAF regulēšanu, sargāt ĀKK valstu attīstības programmu “partnerattiecību” un “īpašumtiesību” principus un tās iesaistīt visos lēmumos attiecībā uz fondu izmantošanu;

| 18. | Tāpat uzskata, ka, ja EAF ir patiesi budžetā plānots, tad JPA jābūt cieši iesaistītam ES budžeta procedūrā nolūkā nodrošināt vērtīgu devumu ES budžeta plānošanas iestādē, kas ir atbildīga par ĀKK valstu budžeta jautājumiem; |
| --- | --- |

18.

Tāpat uzskata, ka, ja EAF ir patiesi budžetā plānots, tad JPA jābūt cieši iesaistītam ES budžeta procedūrā nolūkā nodrošināt vērtīgu devumu ES budžeta plānošanas iestādē, kas ir atbildīga par ĀKK valstu budžeta jautājumiem;

| 19. | Atbalsta, ka līdztekus diskusijā par EAF ieplānošanu budžetā 10. EAF ir jābūt sagatavotam un pieejamam ĀKK valstīm, lai dotu tām iespēju sekot Partnerattiecību nolīguma mērķiem, ko finansē, pamatojoties uz izmaksu sadalījuma formulu, kas ir vienāda ar to, kuru piemēro vispārējam budžetam; Atbalsta diskusijas turpināšanu par finansēm gan saistībā ar ES vispārējo budžetu, gan iespējamo 10. EAF un šajā kontekstā atzīmē neseno Komisijas priekšlikumu paziņot ĀKK grupai par daudzgadu finanšu plānu sadarbībai no 2008. līdz 2013. gadam; |
| --- | --- |

19.

Atbalsta, ka līdztekus diskusijā par EAF ieplānošanu budžetā 10. EAF ir jābūt sagatavotam un pieejamam ĀKK valstīm, lai dotu tām iespēju sekot Partnerattiecību nolīguma mērķiem, ko finansē, pamatojoties uz izmaksu sadalījuma formulu, kas ir vienāda ar to, kuru piemēro vispārējam budžetam; Atbalsta diskusijas turpināšanu par finansēm gan saistībā ar ES vispārējo budžetu, gan iespējamo 10. EAF un šajā kontekstā atzīmē neseno Komisijas priekšlikumu paziņot ĀKK grupai par daudzgadu finanšu plānu sadarbībai no 2008. līdz 2013. gadam;

| 20. | Uzsver vajadzību saglabāt specifiskus reģionālo un valstu sadalījumus, un uzsver to, ka EAF resursu pārdalei citiem globāliem mērķiem, ir jānotiek tikai konsultējoties ar ĀKK partneriem; |
| --- | --- |

20.

Uzsver vajadzību saglabāt specifiskus reģionālo un valstu sadalījumus, un uzsver to, ka EAF resursu pārdalei citiem globāliem mērķiem, ir jānotiek tikai konsultējoties ar ĀKK partneriem;

| 21. | Uzdod līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK — ES Padomei, Eiropas Komisijai un ES Padomei. |
| --- | --- |

21.

Uzdod līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK — ES Padomei, Eiropas Komisijai un ES Padomei.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK–ES Kopējā parlamentārā asambleja 2005. gada 21. aprīlī Bamako (Mali)

(2)  OV L 317, 15.12.2000, 3. lpp.

(3)  01.04.04. protokols

(4)  OV C 26, 29.1.2004, 7. lpp.

REZOLŪCIJA (1)

Par situāciju Sudānā

ĀKK — ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Bamako (Mali) 2005. gada 18. līdz 21. aprīlī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Bamako (Mali) 2005. gada 18. līdz 21. aprīlī,

| — | ņemot vērā Visaptverošo miera līgumu (CPA), ko 2005. gada 9. janvārī Nairobi (Kenijā) parakstījusi Sudānas valdība (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija (SPLM/A), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Visaptverošo miera līgumu (CPA), ko 2005. gada 9. janvārī Nairobi (Kenijā) parakstījusi Sudānas valdība (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija (SPLM/A),

| — | ņemot vērā visas attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, tostarp Rezolūciju 1593(2005) par stāvokli Sudānā un Rezolūciju 1564 (2004, atbilstoši kurām Starptautiskās izmeklēšanas komisija Dārfūras jautājumā 2005. gada 25. janvārī ziņojumu ANO Ģenerālsekretāram, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas, tostarp Rezolūciju 1593(2005) par stāvokli Sudānā un Rezolūciju 1564 (2004, atbilstoši kurām Starptautiskās izmeklēšanas komisija Dārfūras jautājumā 2005. gada 25. janvārī ziņojumu ANO Ģenerālsekretāram,

| — | ņemot vērā pamiera līgumu, ko 2004.gada 8. aprīlī parakstījusi Sudānas valdība, Sudānas atbrīvošanas kustība/armija (SLM/A) un Kustība par taisnīgumu un vienlīdzību (JEM) Ndžamenā (Čadā), kā arī Pamiera komisijas ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamiera līgumu, ko 2004.gada 8. aprīlī parakstījusi Sudānas valdība, Sudānas atbrīvošanas kustība/armija (SLM/A) un Kustība par taisnīgumu un vienlīdzību (JEM) Ndžamenā (Čadā), kā arī Pamiera komisijas ziņojumus,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu un Starptautisko un Starptautisko krimināltiesu (SKT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sudānu un Starptautisko un Starptautisko krimināltiesu (SKT),

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 20. pantu nolēma “nosūtīt uz Sudānu delegāciju, ja iespējams uz Dafūru, dienvidiem un austrumiem, lai sagatavotu neatliekamas debates un rezolūciju 9. sesijai”, |
| --- | --- |

A.

tā kā Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 20. pantu nolēma “nosūtīt uz Sudānu delegāciju, ja iespējams uz Dafūru, dienvidiem un austrumiem, lai sagatavotu neatliekamas debates un rezolūciju 9. sesijai”,

| B. | tā kā no 2005.gada 23.līdz 27. martam uz Sudānu tika nosūtīta delegācija, kas apmeklēja Hartūmu, Ziemeļdarfūras štatu, Dienviddarfūras štatu un Džubu (Bahr El Gabel štats), |
| --- | --- |

B.

tā kā no 2005.gada 23.līdz 27. martam uz Sudānu tika nosūtīta delegācija, kas apmeklēja Hartūmu, Ziemeļdarfūras štatu, Dienviddarfūras štatu un Džubu (Bahr El Gabel štats),

| C. | tā kā Visaptverošajā miera līgumā ir paredzēti atsevišķi bruņotie spēki, atsaucot 91 000 valdības spēku karavīru no valsts dienvidu daļas divarpus gados un Sudānas Tautas atbrīvošanas armijas spēkus no valsts ziemeļu daļas astoņos mēnešos, kā arī naftas atradņu līdzvērtīgs sadalījums un vēlēšanas pēc trim gadiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā Visaptverošajā miera līgumā ir paredzēti atsevišķi bruņotie spēki, atsaucot 91 000 valdības spēku karavīru no valsts dienvidu daļas divarpus gados un Sudānas Tautas atbrīvošanas armijas spēkus no valsts ziemeļu daļas astoņos mēnešos, kā arī naftas atradņu līdzvērtīgs sadalījums un vēlēšanas pēc trim gadiem,

| D. | Tā kā konflikts Darfūrā nav pilnībā beidzies, un radījis tūkstošiem cilvēku nāvi, apmēram 1,65 miljonu cilvēku pārvietošanu, un 200 000 bēgļu Čadā, kā arī to, ka kopējais cilvēku skaits, ko ir ietekmējis šis konflikts ir apmēram 2,5 miljoni (2), |
| --- | --- |

D.

Tā kā konflikts Darfūrā nav pilnībā beidzies, un radījis tūkstošiem cilvēku nāvi, apmēram 1,65 miljonu cilvēku pārvietošanu, un 200 000 bēgļu Čadā, kā arī to, ka kopējais cilvēku skaits, ko ir ietekmējis šis konflikts ir apmēram 2,5 miljoni (2),

| E. | Tā kā Starptautiskās izmeklēšanas komisija Darfūras jautājumā secināja, ka Sudānas valdības armija un naidīgie grupējumi ir pastrādājuši “plašus uzbrukumus, tostarp notikusi civiliedzīvotāju nogalināšana, spīdzināšana, pazušana, ciematu iznīcināšana, izvarošana un citi seksuālās vardarbības veidi, laupīšana un piespiedu pārvietošana visā Darfūrā” un ka “šīs darbības tika veiktas plaši un sistemātiski, un tāpēc var tikt pielīdzinātas noziegumiem pret cilvēci”, |
| --- | --- |

E.

Tā kā Starptautiskās izmeklēšanas komisija Darfūras jautājumā secināja, ka Sudānas valdības armija un naidīgie grupējumi ir pastrādājuši “plašus uzbrukumus, tostarp notikusi civiliedzīvotāju nogalināšana, spīdzināšana, pazušana, ciematu iznīcināšana, izvarošana un citi seksuālās vardarbības veidi, laupīšana un piespiedu pārvietošana visā Darfūrā” un ka “šīs darbības tika veiktas plaši un sistemātiski, un tāpēc var tikt pielīdzinātas noziegumiem pret cilvēci”,

| F. | Tā kā Starptautiskās izmeklēšanas komisija Darfūras jautājumā izvērtēja personas, kas tiek turētas aizdomās par “nopietnu starptautisko cilvēktiesību likumu un starptautisko humāno likumu pārkāpumu, ieskaitot pārkāpumu pret cilvēci, vai kara noziegumu Darfūrā” izdarīšanu un secināja, ka “tie, kuri ir noteikti kā iespējamie atbildīgie par [šīm] vardarbībām, ir atsevišķi vainīgie, tostarp Sudānas valdības amatpersonas, zemessardzes pārstāvji, dumpinieku grupu pārstāvji un atsevišķi ārvalstu armiju virsnieki, rīkojoties kā privātpersonas”, |
| --- | --- |

F.

Tā kā Starptautiskās izmeklēšanas komisija Darfūras jautājumā izvērtēja personas, kas tiek turētas aizdomās par “nopietnu starptautisko cilvēktiesību likumu un starptautisko humāno likumu pārkāpumu, ieskaitot pārkāpumu pret cilvēci, vai kara noziegumu Darfūrā” izdarīšanu un secināja, ka “tie, kuri ir noteikti kā iespējamie atbildīgie par [šīm] vardarbībām, ir atsevišķi vainīgie, tostarp Sudānas valdības amatpersonas, zemessardzes pārstāvji, dumpinieku grupu pārstāvji un atsevišķi ārvalstu armiju virsnieki, rīkojoties kā privātpersonas”,

| G. | Tā kā kopš pēdējās pieņemtās rezolūcijas Hāgā, 2004. gada 25. novembrī, vēl jo projām ir bijuši uzbrukumi civiliedzīvotājiem, nāve, plaša izvarošana un laupīšana Darfūras ciematos, kā ziņo Āfrikas Savienības Pamiera komisija (AUCFC), un to sarežģī ziņojumi par pieaugošo bandītismu, |
| --- | --- |

G.

Tā kā kopš pēdējās pieņemtās rezolūcijas Hāgā, 2004. gada 25. novembrī, vēl jo projām ir bijuši uzbrukumi civiliedzīvotājiem, nāve, plaša izvarošana un laupīšana Darfūras ciematos, kā ziņo Āfrikas Savienības Pamiera komisija (AUCFC), un to sarežģī ziņojumi par pieaugošo bandītismu,

| H. | Tā kā Starptautiskās izmeklēšanas komisija Dārfūras jautājumā secināja “Sudānas tiesu sistēma nevēlas un nespēj risināt situāciju Darfūrā. Šī sistēma ir ievērojami vājinājusies pēdējo desmit gadu laikā. Ierobežojošie tiesību akti, kas piešķir lielas pilnvaras izpildvarai grauj tiesu varas efektivitāti, un daudz šodien spēkā esošie likumi Sudānā ir pretrunā cilvēktiesību standartiem”. |
| --- | --- |

H.

Tā kā Starptautiskās izmeklēšanas komisija Dārfūras jautājumā secināja “Sudānas tiesu sistēma nevēlas un nespēj risināt situāciju Darfūrā. Šī sistēma ir ievērojami vājinājusies pēdējo desmit gadu laikā. Ierobežojošie tiesību akti, kas piešķir lielas pilnvaras izpildvarai grauj tiesu varas efektivitāti, un daudz šodien spēkā esošie likumi Sudānā ir pretrunā cilvēktiesību standartiem”.

| 1. | Atzinīgi novērtē vēsturisko Visaptverošo miera līgumu (CPA), ko 2005. gada 9. janvārī Nairobi parakstīja Sudānas valdība (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija (SPLM), kas atzīmēja beigas 21 gadu ilgušajam pilsoņu karam, kā nozīmīgs solis miera nodibināšanai Dienvidsudānā, un kā solis, kas var dot ieguldījumu arī miera nodibināšanā Darfūrā; |
| --- | --- |

1.

Atzinīgi novērtē vēsturisko Visaptverošo miera līgumu (CPA), ko 2005. gada 9. janvārī Nairobi parakstīja Sudānas valdība (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija (SPLM), kas atzīmēja beigas 21 gadu ilgušajam pilsoņu karam, kā nozīmīgs solis miera nodibināšanai Dienvidsudānā, un kā solis, kas var dot ieguldījumu arī miera nodibināšanā Darfūrā;

| 2. | Mudina visas puses īstenot Visaptverošo miera līgumu (CPA) un tā protokolus, kas cita starpā aptver nolīgumus bez turpmākas kavēšanās dalīties varā un labklājībā; |
| --- | --- |

2.

Mudina visas puses īstenot Visaptverošo miera līgumu (CPA) un tā protokolus, kas cita starpā aptver nolīgumus bez turpmākas kavēšanās dalīties varā un labklājībā;

| 3. | Ar prieku atzīmē, ka jaunais miera un entuziasma gars, ko radījis Visaptverošais miera līgums (CPA), ko parāda 100 000 cilvēku atgriešanās to dzīvesvietās dienvidos, un uzsver to, cik nozīmīgi ir, lai iedzīvotāji ātri saņemtu miera dividendi; |
| --- | --- |

3.

Ar prieku atzīmē, ka jaunais miera un entuziasma gars, ko radījis Visaptverošais miera līgums (CPA), ko parāda 100 000 cilvēku atgriešanās to dzīvesvietās dienvidos, un uzsver to, cik nozīmīgi ir, lai iedzīvotāji ātri saņemtu miera dividendi;

| 4. | Atbalsta ANO Drošības Padomes lēmumu izveidot UNMIS, kas sastāv no 10 000 cilvēku, kuri ir atbildīgi par kaujinieku atbruņošanu, izlīgšanu, likuma varas un cilvēktiesību ievērošanu, atmīnēšanu un pārraudzību vēlēšanās, papildus iesaistoties valstī notiekošajā attīstības un rehabilitācijas procesā, un izturas ar cieņu pret valstīm, kuras piedalās UNMIS; |
| --- | --- |

4.

Atbalsta ANO Drošības Padomes lēmumu izveidot UNMIS, kas sastāv no 10 000 cilvēku, kuri ir atbildīgi par kaujinieku atbruņošanu, izlīgšanu, likuma varas un cilvēktiesību ievērošanu, atmīnēšanu un pārraudzību vēlēšanās, papildus iesaistoties valstī notiekošajā attīstības un rehabilitācijas procesā, un izturas ar cieņu pret valstīm, kuras piedalās UNMIS;

| 5. | Uzsver kājnieku mīnu problēmas nozīmīgumu Dienvidsudānā, un lūdz starptautisko sabiedrību, Sudānas valdību, Sudānas Tautas atbrīvošanas kustību, ANO un citus dalībniekus nekavējoties veikt atmīnēšanu, lai atbrīvotu ceļus un atļautu iekšzemē pārvietotajiem cilvēkiem un bēgļiem atgriezties mājās; |
| --- | --- |

5.

Uzsver kājnieku mīnu problēmas nozīmīgumu Dienvidsudānā, un lūdz starptautisko sabiedrību, Sudānas valdību, Sudānas Tautas atbrīvošanas kustību, ANO un citus dalībniekus nekavējoties veikt atmīnēšanu, lai atbrīvotu ceļus un atļautu iekšzemē pārvietotajiem cilvēkiem un bēgļiem atgriezties mājās;

| 6. | Uzskata, ka kara beigas veicinās Dienvidsudānas ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

6.

Uzskata, ka kara beigas veicinās Dienvidsudānas ekonomisko attīstību;

| 7. | Atzīst izglītības nozīmīgo lomu attīstības procesā, un vajadzību atjaunot izglītības iestādes; |
| --- | --- |

7.

Atzīst izglītības nozīmīgo lomu attīstības procesā, un vajadzību atjaunot izglītības iestādes;

| 8. | Lūdz Sudānas valdībai (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustībai (SPLM) visus ieņēmumus, ko tās iegūst no naftas, saskaņā ar dalīšanos resursos, ko paredz Visaptverošais miera līgums (CPA), izmantot attīstībai, lai Sudānas iedzīvotāji saskata ieguvumu no miera; Lūdz Sudānas valdībai (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustībai (SPLM) samazināt militāros izdevumus un palielināt izdevumus veselībai un izglītībai; |
| --- | --- |

8.

Lūdz Sudānas valdībai (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustībai (SPLM) visus ieņēmumus, ko tās iegūst no naftas, saskaņā ar dalīšanos resursos, ko paredz Visaptverošais miera līgums (CPA), izmantot attīstībai, lai Sudānas iedzīvotāji saskata ieguvumu no miera; Lūdz Sudānas valdībai (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustībai (SPLM) samazināt militāros izdevumus un palielināt izdevumus veselībai un izglītībai;

| 9. | Izsaka lielas bažas par Svētās pretošanās armijas darbības Sudānas dienvidu daļā un Ugandā; |
| --- | --- |

9.

Izsaka lielas bažas par Svētās pretošanās armijas darbības Sudānas dienvidu daļā un Ugandā;

| 10. | Atbalsta labo sadarbību Sudānas un Ugandas valdību starpā cīņā ar Svētās pretošanās armiju, un mudina pagarināt pašreizējās starpvalstu robežu vienošanās; |
| --- | --- |

10.

Atbalsta labo sadarbību Sudānas un Ugandas valdību starpā cīņā ar Svētās pretošanās armiju, un mudina pagarināt pašreizējās starpvalstu robežu vienošanās;

| 11. | Atzīmē Sudānas armijas deklarāciju par to, ka tā nevajās tos Svētās pretošanās armijas karavīrus, kuri ir bērni un uzsver to, ka tie bērni, kuri cīnās Svētās pretošanās armijā, ir piespiedu vervēšanas upuri, un pret viņiem ir jāattiecas saskaņā ar atbilstošām starptautiskām konvencijām; |
| --- | --- |

11.

Atzīmē Sudānas armijas deklarāciju par to, ka tā nevajās tos Svētās pretošanās armijas karavīrus, kuri ir bērni un uzsver to, ka tie bērni, kuri cīnās Svētās pretošanās armijā, ir piespiedu vervēšanas upuri, un pret viņiem ir jāattiecas saskaņā ar atbilstošām starptautiskām konvencijām;

| 12. | Lūdz visiem naftas uzņēmumiem pilnībā ievēroto Ieguves rūpniecību pārskatāmības iniciatīvu un starptautiskos brīvprātīgos drošības principus; pieprasa Komisijai to kontrolēt saistībā ar tās politiku attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību; |
| --- | --- |

12.

Lūdz visiem naftas uzņēmumiem pilnībā ievēroto Ieguves rūpniecību pārskatāmības iniciatīvu un starptautiskos brīvprātīgos drošības principus; pieprasa Komisijai to kontrolēt saistībā ar tās politiku attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību;

| 13. | Izsaka nožēlu par to, ka gadu desmitiem ilgais Sudānas valdīšanas stils ir novedis pie noteiktu kopienu un reģionu ekonomiskas un politiskas dalīšanas, un ka šī situācija ir sarežģījusi konfliktu Darfūrā; |
| --- | --- |

13.

Izsaka nožēlu par to, ka gadu desmitiem ilgais Sudānas valdīšanas stils ir novedis pie noteiktu kopienu un reģionu ekonomiskas un politiskas dalīšanas, un ka šī situācija ir sarežģījusi konfliktu Darfūrā;

| 14. | Atzīmē uzlabojumu visu pušu sapratnē, ka Darfūrā ir politisks, nevis militārs risinājums, un tāpēc pieprasa pusēm veikt noteiktākas darbības šajā jomā, jo vienīgais risinājums ir izbeigt konfliktu; |
| --- | --- |

14.

Atzīmē uzlabojumu visu pušu sapratnē, ka Darfūrā ir politisks, nevis militārs risinājums, un tāpēc pieprasa pusēm veikt noteiktākas darbības šajā jomā, jo vienīgais risinājums ir izbeigt konfliktu;

| 15. | Aicina Sudānas valdībai (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustībai/armijai (SPLM/A) un Kustība par taisnīgumu un vienlīdzību (JEM) aktīvāk iesaistīties Abujas (Nigērija) miera procesā un pieprasa visām Darfūrā iesaistītajām pusēm stingri ievērot Visaptverošo miera līgumu (CPA); |
| --- | --- |

15.

Aicina Sudānas valdībai (GoS) un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustībai/armijai (SPLM/A) un Kustība par taisnīgumu un vienlīdzību (JEM) aktīvāk iesaistīties Abujas (Nigērija) miera procesā un pieprasa visām Darfūrā iesaistītajām pusēm stingri ievērot Visaptverošo miera līgumu (CPA);

| 16. | Aicina valdībai un dumpinieku vienībām ievērot Āfrikas Savienības (ĀS) prasības, atgriežoties 2004. gada decembra militārajās pozīcijās un veicot valdības milicijas un “tautas aizsardzības spēku” atbruņošanu; informējot AUCFC par dumpinieku pozīcijām, un pārtraucot uzbrukumus humānās palīdzības personālam, tā vietā dodot viņiem iespēju brīvi strādāt visā teritorijā; |
| --- | --- |

16.

Aicina valdībai un dumpinieku vienībām ievērot Āfrikas Savienības (ĀS) prasības, atgriežoties 2004. gada decembra militārajās pozīcijās un veicot valdības milicijas un “tautas aizsardzības spēku” atbruņošanu; informējot AUCFC par dumpinieku pozīcijām, un pārtraucot uzbrukumus humānās palīdzības personālam, tā vietā dodot viņiem iespēju brīvi strādāt visā teritorijā;

| 17. | Atbalsta priekšlikumu palielināt ĀS klātbūtni Darfūrā līdz apmēram 6 000 karavīru; |
| --- | --- |

17.

Atbalsta priekšlikumu palielināt ĀS klātbūtni Darfūrā līdz apmēram 6 000 karavīru;

| 18. | Atbalsta to, ka Sudānas valdība ir aizliegusi pacelties gaisā militārajām lidmašīnām Darfūrā, un lūdz darīt to pašu ar bruņotajiem helikopteriem saskaņā ar CPA; |
| --- | --- |

18.

Atbalsta to, ka Sudānas valdība ir aizliegusi pacelties gaisā militārajām lidmašīnām Darfūrā, un lūdz darīt to pašu ar bruņotajiem helikopteriem saskaņā ar CPA;

| 19. | aicina Sudānas valdību nodrošināt, ka sievietes, kas ir izvarotas, var tūlīt pēc paziņošanas par uzbrukumu saņemt ārstēšanu un ka pieliek visas pūles, lai turpinātu policijas spēku apmācību par seksuālās vardarbības jautājumiem; šajā sakarā atbalsta izmaiņas paziņošanas par izvarošanas gadījumiem procedūrā (8. veidlapas aizpildīšana un medicīniskās palīdzības nevalstisko organizāciju atzīšana par līdzvērtīgiem medicīniskās aprūpes centriem), par kuriem Parlamenta delegācijai paziņoja tieslietu ministrs; |
| --- | --- |

19.

aicina Sudānas valdību nodrošināt, ka sievietes, kas ir izvarotas, var tūlīt pēc paziņošanas par uzbrukumu saņemt ārstēšanu un ka pieliek visas pūles, lai turpinātu policijas spēku apmācību par seksuālās vardarbības jautājumiem; šajā sakarā atbalsta izmaiņas paziņošanas par izvarošanas gadījumiem procedūrā (8. veidlapas aizpildīšana un medicīniskās palīdzības nevalstisko organizāciju atzīšana par līdzvērtīgiem medicīniskās aprūpes centriem), par kuriem Parlamenta delegācijai paziņoja tieslietu ministrs;

| 20. | Atbalsta ANO Drošības Padomes 2005. gada 31. marta lēmumu situāciju Darfūrā izskatīt Starptautiskajā krimināltiesā saskaņā ar tās statūtu 13. panta b) punktu, un lūdz Sudānas valdībai pilnībā sadarboties ar apsūdzētāju; |
| --- | --- |

20.

Atbalsta ANO Drošības Padomes 2005. gada 31. marta lēmumu situāciju Darfūrā izskatīt Starptautiskajā krimināltiesā saskaņā ar tās statūtu 13. panta b) punktu, un lūdz Sudānas valdībai pilnībā sadarboties ar apsūdzētāju;

| 21. | Pieprasa visām Sudānas konfliktos iesaistītajām pusēm atturēties no bērnu karavīru vervēšanas un izmantošanas līdz 18 gadu vecumam, un pieprasa Sudānas iestādēm aizsargāt pārvietotos bērnus, jo īpaši tos nepilngadīgos, kuri ir vieni, kā tas noteikts attiecīgajās konvencijās; |
| --- | --- |

21.

Pieprasa visām Sudānas konfliktos iesaistītajām pusēm atturēties no bērnu karavīru vervēšanas un izmantošanas līdz 18 gadu vecumam, un pieprasa Sudānas iestādēm aizsargāt pārvietotos bērnus, jo īpaši tos nepilngadīgos, kuri ir vieni, kā tas noteikts attiecīgajās konvencijās;

| 22. | Pieprasa Sudānas valdībai, kā arī Čadas, Lībijas un Centrālāfrikas Republikas valdībām veikt stingrāku vieglo ieroču tirdzniecības kontroli šajā reģionā; |
| --- | --- |

22.

Pieprasa Sudānas valdībai, kā arī Čadas, Lībijas un Centrālāfrikas Republikas valdībām veikt stingrāku vieglo ieroču tirdzniecības kontroli šajā reģionā;

| 23. | Izsaka cieņu humānās palīdzības darbiniekiem, tostarp ANO aģentūrai, Sarkanam Krustam un Sarkanā Krusta kopai, Humānās palīdzības birojam (ECHO), starptautiskām nevalstiskām organizācijām (INGO) un nevalstiskām organizācijām par to ieguldījumu, un lūdz visas puses Darfūrā atturēties no to aizskaršanas vai to darbību traucēšanas; humanitārajiem darbiniekiem ir jāspēj brīvi sniegt palīdzību un veikt darbības atbilstoši to pilnvarām, lomai un uzdevumiem; |
| --- | --- |

23.

Izsaka cieņu humānās palīdzības darbiniekiem, tostarp ANO aģentūrai, Sarkanam Krustam un Sarkanā Krusta kopai, Humānās palīdzības birojam (ECHO), starptautiskām nevalstiskām organizācijām (INGO) un nevalstiskām organizācijām par to ieguldījumu, un lūdz visas puses Darfūrā atturēties no to aizskaršanas vai to darbību traucēšanas; humanitārajiem darbiniekiem ir jāspēj brīvi sniegt palīdzību un veikt darbības atbilstoši to pilnvarām, lomai un uzdevumiem;

| 24. | Stipri nosoda uzbrukumus INGO un humanitārās palīdzības darbiniekiem, kas saskaņā ar saņemto informāciju notika 2005. gada 22. martā uz ceļa starp Nyala un Kass, kuru upuri bija tie cilvēki, kuriem šīs organizācijas palīdzēja; |
| --- | --- |

24.

Stipri nosoda uzbrukumus INGO un humanitārās palīdzības darbiniekiem, kas saskaņā ar saņemto informāciju notika 2005. gada 22. martā uz ceļa starp Nyala un Kass, kuru upuri bija tie cilvēki, kuriem šīs organizācijas palīdzēja;

| 25. | Atbalsta plānus veikt vispārējas vakcinācijas kampaņas pret hepatītu un meningītu, kas plānotas Darfūrā nākamajās nedēļās; |
| --- | --- |

25.

Atbalsta plānus veikt vispārējas vakcinācijas kampaņas pret hepatītu un meningītu, kas plānotas Darfūrā nākamajās nedēļās;

| 26. | Lūdz Hartūmas štata iestādes ierobežot valsts iekšienē pārvietoto personu māju sagraušanu un labāk koordinēt pārvietoto personu izmitināšanas plānošanu no Shikan uz El Fateh, tostarp nodrošinot atbalstu kopienas attīstībai, lai samazinātu pārvietošanas no nelikumīgajām apmešanās vietām nelabvēlīgās sekas; |
| --- | --- |

26.

Lūdz Hartūmas štata iestādes ierobežot valsts iekšienē pārvietoto personu māju sagraušanu un labāk koordinēt pārvietoto personu izmitināšanas plānošanu no Shikan uz El Fateh, tostarp nodrošinot atbalstu kopienas attīstībai, lai samazinātu pārvietošanas no nelikumīgajām apmešanās vietām nelabvēlīgās sekas;

| 27. | Aicina starptautiskai sabiedrībai turpināt humanitāro un attīstības palīdzību Sudānas bēgļiem un to uzņēmējiem Čadā, un dot iespēju turpmāk Sudānas un Čadas civiliedzīvotājiem veidot partnerattiecības miera apstākļos; |
| --- | --- |

27.

Aicina starptautiskai sabiedrībai turpināt humanitāro un attīstības palīdzību Sudānas bēgļiem un to uzņēmējiem Čadā, un dot iespēju turpmāk Sudānas un Čadas civiliedzīvotājiem veidot partnerattiecības miera apstākļos;

| 28. | Uzdod līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK — ES Padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomei, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai, IGAD, Amerikas Savienoto Valstu, Centrālāfrikas Republikas, Čadas, Ēģiptes, Eritrejas, Krievijas, Ķīnas, Lībijas, Norvēģijas un Ugandas valdībām, un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

28.

Uzdod līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK — ES Padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomei, Sudānas valdībai, Āfrikas Savienībai, IGAD, Amerikas Savienoto Valstu, Centrālāfrikas Republikas, Čadas, Ēģiptes, Eritrejas, Krievijas, Ķīnas, Lībijas, Norvēģijas un Ugandas valdībām, un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemts ĀKK-ES Kopējā parlamentārajā asamblejā Bamako (Mali), 2005. gada 21. aprīlī

(2)  Avots : Ziņojums par starptautisko izmeklēšanas komisiju Darfūras jautājumā

REZOLŪCIJA (1)

par situāciju Āfrikas Lielo ezeru reģionā

ĀKK valstu un ES Kopējā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Bamako (Mali) no 2005. gada 18. līdz 21. aprīlim, |
| --- | --- |

—

tiekoties Bamako (Mali) no 2005. gada 18. līdz 21. aprīlim,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| A. | tā kā daudz problēmu turpina kavēt mieru, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā, |
| --- | --- |

A.

tā kā daudz problēmu turpina kavēt mieru, stabilitāti un attīstību Lielo ezeru reģionā,

| B. | tā kā pastāvīga nelikumīga dabas resursu izmantošana Kongo Demokrātiskajā Republikā turpina veicināt konfliktu un rada nedrošību visā reģionā, |
| --- | --- |

B.

tā kā pastāvīga nelikumīga dabas resursu izmantošana Kongo Demokrātiskajā Republikā turpina veicināt konfliktu un rada nedrošību visā reģionā,

| C. | tā kā šī reģiona valstis saista savstarpēju konfliktu un nepārtrauktas pārrobežu bēgļu plūsmas vēsture un tām ir līdzīgas pēckonflikta vajadzības nodrošināt tiesiskumu un cilvēktiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

C.

tā kā šī reģiona valstis saista savstarpēju konfliktu un nepārtrauktas pārrobežu bēgļu plūsmas vēsture un tām ir līdzīgas pēckonflikta vajadzības nodrošināt tiesiskumu un cilvēktiesību aizsardzību,

| D. | izsakot raizes par pieaugošo cilvēku nabadzību Lielo ezeru reģionā un kritisko cilvēktiesību situāciju, ko raksturo lielais pārvietoto personu un bēgļu skaits, |
| --- | --- |

D.

izsakot raizes par pieaugošo cilvēku nabadzību Lielo ezeru reģionā un kritisko cilvēktiesību situāciju, ko raksturo lielais pārvietoto personu un bēgļu skaits,

| E. | tā kā ir jārisina konfliktu sekas, jo īpaši izmantojot demilitarizāciju, demobilizāciju, bijušo kaujinieku reintegrāciju, bēgļu repatriāciju, valsts iekšienē pārvietoto personu nometināšanu un darbotiesspējīgas ekonomiskās attīstības programmas, |
| --- | --- |

E.

tā kā ir jārisina konfliktu sekas, jo īpaši izmantojot demilitarizāciju, demobilizāciju, bijušo kaujinieku reintegrāciju, bēgļu repatriāciju, valsts iekšienē pārvietoto personu nometināšanu un darbotiesspējīgas ekonomiskās attīstības programmas,

| F. | satriekti par to, ka seksuālā vardarbība un izvarošana tiek izmantotas kā kara ierocis, |
| --- | --- |

F.

satriekti par to, ka seksuālā vardarbība un izvarošana tiek izmantotas kā kara ierocis,

| G. | tā kā Ruandā tiek ierosinātas tiesas prāvas pret simtiem tūkstošu personu, kas ir apsūdzētas genocīdā, un Burundi un Kongo Demokrātiskajā Republikā tiek pārveidotas valstu tiesiskās sistēmas un darbu uzsāk taisnīguma un izlīguma komisijas, |
| --- | --- |

G.

tā kā Ruandā tiek ierosinātas tiesas prāvas pret simtiem tūkstošu personu, kas ir apsūdzētas genocīdā, un Burundi un Kongo Demokrātiskajā Republikā tiek pārveidotas valstu tiesiskās sistēmas un darbu uzsāk taisnīguma un izlīguma komisijas,

| H. | tā kā Starptautiskajā krimināltiesā, kas notika Hāgā 2005. gada martā, rīkoja pirmo uzklausīšanu izmeklēšanā par, iespējams, notikušiem kara noziegumiem Kongo Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

H.

tā kā Starptautiskajā krimināltiesā, kas notika Hāgā 2005. gada martā, rīkoja pirmo uzklausīšanu izmeklēšanā par, iespējams, notikušiem kara noziegumiem Kongo Demokrātiskajā Republikā,

| I. | tā kā ir izplānotas stratēģijas, lai īstenotu reģionālo drošības, stabilitātes un attīstības paktu, ko parakstīja Dāresalāmā 2004. gada novembrī, |
| --- | --- |

I.

tā kā ir izplānotas stratēģijas, lai īstenotu reģionālo drošības, stabilitātes un attīstības paktu, ko parakstīja Dāresalāmā 2004. gada novembrī,

| J. | tā kā Lielo ezeru reģionam ar dziļajām cilvēktiesību un sociāli ekonomiskajām problēmām ir vajadzīga visaptveroša attīstības plāna sekmēšana, |
| --- | --- |

J.

tā kā Lielo ezeru reģionam ar dziļajām cilvēktiesību un sociāli ekonomiskajām problēmām ir vajadzīga visaptveroša attīstības plāna sekmēšana,

| K. | tā kā Kongo Demokrātiskā Republika atrodas ļoti sarežģītā pārejas posmā un tai ir grūts uzdevums izveidot darbotiesspējīgas iestādes pēc demokrātiskām vēlēšanām, |
| --- | --- |

K.

tā kā Kongo Demokrātiskā Republika atrodas ļoti sarežģītā pārejas posmā un tai ir grūts uzdevums izveidot darbotiesspējīgas iestādes pēc demokrātiskām vēlēšanām,

| L. | tā kā kavēšanās organizēt 2005. gada vēlēšanas Kongo Demokrātiskajā Republikā atņem drosmi tiem cilvēkiem, kuri ilgojas pēc stabilitātes, kā to ir paziņojis ANO ģenerālsekretārs Kofi Annan, |
| --- | --- |

L.

tā kā kavēšanās organizēt 2005. gada vēlēšanas Kongo Demokrātiskajā Republikā atņem drosmi tiem cilvēkiem, kuri ilgojas pēc stabilitātes, kā to ir paziņojis ANO ģenerālsekretārs Kofi Annan,

| M. | tā kā Ituri apgabals un Kivu ziemeļu un dienvidu provinces joprojām nav samierinātas; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas karaspēks ir pastiprinājis savas operācijas Ituri, |
| --- | --- |

M.

tā kā Ituri apgabals un Kivu ziemeļu un dienvidu provinces joprojām nav samierinātas; tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas karaspēks ir pastiprinājis savas operācijas Ituri,

| N. | tā kā iepriekšējā Ruandas valdība (Interahamwé un the ex-FAR) ir reāla problēma attiecībās starp Ruandu un Kongo Demokrātisko Republiku un tas rada grūtības veidot labas attiecības starp šīm divām valstīm, |
| --- | --- |

N.

tā kā iepriekšējā Ruandas valdība (Interahamwé un the ex-FAR) ir reāla problēma attiecībās starp Ruandu un Kongo Demokrātisko Republiku un tas rada grūtības veidot labas attiecības starp šīm divām valstīm,

| O. | atzīmējot Ruandas Demokrātisko atbrīvošanas spēku (FDLR) apņemšanos atbruņoties un sadarboties miera procesā Ruandā, mudina veikt visus centienus, lai šo apņemšanos izpildītu, |
| --- | --- |

O.

atzīmējot Ruandas Demokrātisko atbrīvošanas spēku (FDLR) apņemšanos atbruņoties un sadarboties miera procesā Ruandā, mudina veikt visus centienus, lai šo apņemšanos izpildītu,

| P. | tā kā vairāk kā jebkad ir nepieciešams atbruņot bruņotās grupas, kas atrodas Kongo Demokrātiskās Republikas teritorijā, kā to paredz 1999. gada Lusakas un 2002. gada Pretorijas vienošanās, |
| --- | --- |

P.

tā kā vairāk kā jebkad ir nepieciešams atbruņot bruņotās grupas, kas atrodas Kongo Demokrātiskās Republikas teritorijā, kā to paredz 1999. gada Lusakas un 2002. gada Pretorijas vienošanās,

| Q. | tā kā bez īsta miera šajā reģionā Kongo valdības uzsāktie pārveides centieni nevar dot vēlamos rezultātus, |
| --- | --- |

Q.

tā kā bez īsta miera šajā reģionā Kongo valdības uzsāktie pārveides centieni nevar dot vēlamos rezultātus,

| R. | tā kā Burundi ir trešā nabadzīgākā valsts jaunattīstības valstu starpā un tās etniskais līdzsvars vēl jo projām ir potenciāli destabilizējošs faktors laikā, kad valsts mēģina pabeigt savu politisko pārveidi, |
| --- | --- |

R.

tā kā Burundi ir trešā nabadzīgākā valsts jaunattīstības valstu starpā un tās etniskais līdzsvars vēl jo projām ir potenciāli destabilizējošs faktors laikā, kad valsts mēģina pabeigt savu politisko pārveidi,

| S. | tā kā vairāk nekā 90 % iedzīvotāju balsoja par jauno konstitūciju, |
| --- | --- |

S.

tā kā vairāk nekā 90 % iedzīvotāju balsoja par jauno konstitūciju,

| T. | tā kā konstitūcija paredz to, ka valsts iestādēs strādā apmēram 30 % Burundi sieviešu, šim pasākumam nav precedenta valsts vēsturē, |
| --- | --- |

T.

tā kā konstitūcija paredz to, ka valsts iestādēs strādā apmēram 30 % Burundi sieviešu, šim pasākumam nav precedenta valsts vēsturē,

| U. | tā kā jaunās konstitūcijas pieņemšana ir pirmais solis, pēc kura notiks vairākas vēlēšanas, kas paredzētas, lai apstiprinātu varas dalījumu katrā līmenī, |
| --- | --- |

U.

tā kā jaunās konstitūcijas pieņemšana ir pirmais solis, pēc kura notiks vairākas vēlēšanas, kas paredzētas, lai apstiprinātu varas dalījumu katrā līmenī,

| V. | izsaka lielas bažas par Svētās pretošanās armijas veikto vardarbību Ugandas ziemeļu daļā; |
| --- | --- |

V.

izsaka lielas bažas par Svētās pretošanās armijas veikto vardarbību Ugandas ziemeļu daļā;

| W. | tā kā Āfrikas Savienības Miera un drošības padome mēģina rast “noteiktu rīcību no Āfrikas Savienības puses”, aktīvāk piedaloties pasākumos, lai nodrošinātu nelegālo Ruandas bruņoto grupu ieroču nodošanu; tā kā Eiropas Savienība ir izteikusi vēlēšanos sniegt palīdzību šiem Āfrikas Savienības veiktajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā Āfrikas Savienības Miera un drošības padome mēģina rast “noteiktu rīcību no Āfrikas Savienības puses”, aktīvāk piedaloties pasākumos, lai nodrošinātu nelegālo Ruandas bruņoto grupu ieroču nodošanu; tā kā Eiropas Savienība ir izteikusi vēlēšanos sniegt palīdzību šiem Āfrikas Savienības veiktajiem pasākumiem;

| X. | tā kā Starptautiskā krimināltiesa Hāgā drīz var izdot pavēli par Svētās pretošanās armijas vecāko komandieru arestu Ugandā, |
| --- | --- |

X.

tā kā Starptautiskā krimināltiesa Hāgā drīz var izdot pavēli par Svētās pretošanās armijas vecāko komandieru arestu Ugandā,

| 1. | pieprasa Lielo ezeru reģiona valstu un valdību vadītājiem veicināt efektīvu pašreizējo reģionālo miera un attīstības instrumentu īstenošanu, lai nodrošinātu un nostiprinātu reģionālā miera un drošības pamatus; |
| --- | --- |

1.

pieprasa Lielo ezeru reģiona valstu un valdību vadītājiem veicināt efektīvu pašreizējo reģionālo miera un attīstības instrumentu īstenošanu, lai nodrošinātu un nostiprinātu reģionālā miera un drošības pamatus;

| 2. | uzsver to, ka pēc cunami Āzijā un miera līguma parakstīšanas, kurš noslēdz 20 gadus ilgo pilsoņu karu Sudānā, nedrīkst novērst resursus no šī konfliktu izpostītā reģiona; |
| --- | --- |

2.

uzsver to, ka pēc cunami Āzijā un miera līguma parakstīšanas, kurš noslēdz 20 gadus ilgo pilsoņu karu Sudānā, nedrīkst novērst resursus no šī konfliktu izpostītā reģiona;

| 3. | pieprasa izbeigt nesodāmību tiem, kuri ir veikuši cilvēktiesību pārkāpumus, kas raksturo šo reģionu, un uzsver to, ka Komisijai ir jāmudina tās valstis, kuras sniedz palīdzību, kā arī ANO aģentūras atbalstīt atbildības mehānismus, ieskaitot reformas valstu tiesiskajās sistēmās; |
| --- | --- |

3.

pieprasa izbeigt nesodāmību tiem, kuri ir veikuši cilvēktiesību pārkāpumus, kas raksturo šo reģionu, un uzsver to, ka Komisijai ir jāmudina tās valstis, kuras sniedz palīdzību, kā arī ANO aģentūras atbalstīt atbildības mehānismus, ieskaitot reformas valstu tiesiskajās sistēmās;

| 4. | pieprasa Lielo ezeru reģiona valstīm noraidīt nesodāmību, kas ir pamats darbībām, lai stiprinātu tiesiskumu, un kas ir vienīgā garantija ilgtspējīgam mieram un upuru tiesībām uz efektīvu atlīdzību neatkarīgā tiesā; |
| --- | --- |

4.

pieprasa Lielo ezeru reģiona valstīm noraidīt nesodāmību, kas ir pamats darbībām, lai stiprinātu tiesiskumu, un kas ir vienīgā garantija ilgtspējīgam mieram un upuru tiesībām uz efektīvu atlīdzību neatkarīgā tiesā;

| 5. | pieprasa Starptautiskajai krimināltiesai paplašināt izmeklēšanas darbības lauku, ietverot visu reģionu, un ātri uzsākt tiesvedību pret tiem, kuri, iespējams, ir vainojami visnopietnākajos noziegumos, neatkarīgi no tā, cik atbildīgus amatus šie cilvēki pašreiz ieņem; |
| --- | --- |

5.

pieprasa Starptautiskajai krimināltiesai paplašināt izmeklēšanas darbības lauku, ietverot visu reģionu, un ātri uzsākt tiesvedību pret tiem, kuri, iespējams, ir vainojami visnopietnākajos noziegumos, neatkarīgi no tā, cik atbildīgus amatus šie cilvēki pašreiz ieņem;

| 6. | pieprasa reģiona un Eiropas valstu valdībām pilnībā sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu (SKT); |
| --- | --- |

6.

pieprasa reģiona un Eiropas valstu valdībām pilnībā sadarboties ar Starptautisko krimināltiesu (SKT);

| 7. | pieprasa tām reģiona valstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt SKT statūtus, pieņemt savus tiesību aktus par statūtu noteikumu piemērošanu un ratificēt Āfrikas Hartas papildu protokolu, izveidojot Āfrikas Tautas un cilvēktiesību tiesu ar deklarāciju, kura sastādīta saskaņā ar 34. panta 6. punktu un kura rada iespēju veikt individuālo atlīdzināšanu tiesā; |
| --- | --- |

7.

pieprasa tām reģiona valstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt SKT statūtus, pieņemt savus tiesību aktus par statūtu noteikumu piemērošanu un ratificēt Āfrikas Hartas papildu protokolu, izveidojot Āfrikas Tautas un cilvēktiesību tiesu ar deklarāciju, kura sastādīta saskaņā ar 34. panta 6. punktu un kura rada iespēju veikt individuālo atlīdzināšanu tiesā;

| 8. | stingri nosoda daudzos seksuālās vardarbības gadījumus, jo īpaši meiteņu un sieviešu izvarošanu, kuri ir notikuši Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

8.

stingri nosoda daudzos seksuālās vardarbības gadījumus, jo īpaši meiteņu un sieviešu izvarošanu, kuri ir notikuši Lielo ezeru reģionā;

| 9. | atbalsta to, ka dažas Lielo ezeru reģiona valstis ir ievērojušas Jauno Partnerattiecību Āfrikas Attīstībai (NEPAD) Āfrikas partneru uzraudzības mehānismu, lai veicinātu labu pārvaldību un ekonomisko izaugsmi, kā arī mudinātu izmantot šo instrumentu tos, kuri vēl līdz šim to nav izdarījuši; |
| --- | --- |

9.

atbalsta to, ka dažas Lielo ezeru reģiona valstis ir ievērojušas Jauno Partnerattiecību Āfrikas Attīstībai (NEPAD) Āfrikas partneru uzraudzības mehānismu, lai veicinātu labu pārvaldību un ekonomisko izaugsmi, kā arī mudinātu izmantot šo instrumentu tos, kuri vēl līdz šim to nav izdarījuši;

| 10. | pieprasa visām pusēm un starptautiskai sabiedrībai cīnīties ar visiem cilvēktiesību pārkāpumiem un neievērošanu, kā arī veikt visus pasākumus, lai nodotu tiesai attiecīgos starptautiskos tribunālos tos, kuri pastrādājuši šos noziegumus; |
| --- | --- |

10.

pieprasa visām pusēm un starptautiskai sabiedrībai cīnīties ar visiem cilvēktiesību pārkāpumiem un neievērošanu, kā arī veikt visus pasākumus, lai nodotu tiesai attiecīgos starptautiskos tribunālos tos, kuri pastrādājuši šos noziegumus;

| 11. | pieprasa ievērot Lielo ezeru reģiona valstu, jo īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas, teritoriālo integritāti, kā arī visām konfliktā iesaistītajām pusēm ievērot un izpildīt 2003. gada miera nolīgumus un ar tiem saistītās Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas; |
| --- | --- |

11.

pieprasa ievērot Lielo ezeru reģiona valstu, jo īpaši Kongo Demokrātiskās Republikas, teritoriālo integritāti, kā arī visām konfliktā iesaistītajām pusēm ievērot un izpildīt 2003. gada miera nolīgumus un ar tiem saistītās Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūcijas;

| 12. | mudina Ruandu turpināt tās centienus integrēt civilajā sabiedrībā un armijā bijušos dumpiniekus; |
| --- | --- |

12.

mudina Ruandu turpināt tās centienus integrēt civilajā sabiedrībā un armijā bijušos dumpiniekus;

| 13. | izsaka bažas par nepārtraukto nopietno nemieru Ituri apgabalā un Kivu ziemeļu un dienvidu provincēs un lūdz nekavējoties izvest visas ārvalstu bruņotās grupas; |
| --- | --- |

13.

izsaka bažas par nepārtraukto nopietno nemieru Ituri apgabalā un Kivu ziemeļu un dienvidu provincēs un lūdz nekavējoties izvest visas ārvalstu bruņotās grupas;

| 14. | pieprasa ievērot ieroču embargo un efektīvi īstenot pieņemtos mehānismus; |
| --- | --- |

14.

pieprasa ievērot ieroču embargo un efektīvi īstenot pieņemtos mehānismus;

| 15. | pieprasa ANO Drošības Padomei noteikt sankcijas (pārvietošanās ierobežojumus, līdzekļu iesaldēšanu) personām (valstu un ārvalstu), kas atzītas par vainīgām ĀKK valstu izlaupīšanā konfliktu laikā un pēc tiem; |
| --- | --- |

15.

pieprasa ANO Drošības Padomei noteikt sankcijas (pārvietošanās ierobežojumus, līdzekļu iesaldēšanu) personām (valstu un ārvalstu), kas atzītas par vainīgām ĀKK valstu izlaupīšanā konfliktu laikā un pēc tiem;

| 16. | uzskata, ka Dāresalāmas deklarācijas īstenošana veido nopietnu pamatu miera nodibināšanai Lielo ezeru reģiona valstu starpā, ja tiek ievērota visu iesaistīto valstu teritoriālā integritāte; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Dāresalāmas deklarācijas īstenošana veido nopietnu pamatu miera nodibināšanai Lielo ezeru reģiona valstu starpā, ja tiek ievērota visu iesaistīto valstu teritoriālā integritāte;

| 17. | pieprasa Eiropas Komisijai un Padomei atbalstīt finansiāli, kā arī izmantojot jebkurus citus līdzekļus, Dāresalāmas deklarācijas īstenošanu; |
| --- | --- |

17.

pieprasa Eiropas Komisijai un Padomei atbalstīt finansiāli, kā arī izmantojot jebkurus citus līdzekļus, Dāresalāmas deklarācijas īstenošanu;

| 18. | uzsver Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) lielo nozīmi un pieprasa starptautiskajai sabiedrībai, ES un tās dalībvalstīm sūtīt karaspēku, lai veidotu pamatu stiprākiem MONUC miera spēkiem; |
| --- | --- |

18.

uzsver Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) lielo nozīmi un pieprasa starptautiskajai sabiedrībai, ES un tās dalībvalstīm sūtīt karaspēku, lai veidotu pamatu stiprākiem MONUC miera spēkiem;

| 19. | pieprasa Eiropas Savienībai nodrošināt nepieciešamo finansējumu un materiāli tehnisko atbalstu, lai dotu iespēju Āfrikas Savienībai, sadarbībā ar MONUC un Kongo apvienoto armiju, kā arī saskaņā ar ANO pilnvarām (Hartas VII nodaļa), lai garantētu to, ka iepriekšējai Ruandas valdībai lojālās bruņotās grupas, kuras ir un pašreiz atrodas Kongo Demokrātiskās Republikas teritorijā, nodod ieročus; |
| --- | --- |

19.

pieprasa Eiropas Savienībai nodrošināt nepieciešamo finansējumu un materiāli tehnisko atbalstu, lai dotu iespēju Āfrikas Savienībai, sadarbībā ar MONUC un Kongo apvienoto armiju, kā arī saskaņā ar ANO pilnvarām (Hartas VII nodaļa), lai garantētu to, ka iepriekšējai Ruandas valdībai lojālās bruņotās grupas, kuras ir un pašreiz atrodas Kongo Demokrātiskās Republikas teritorijā, nodod ieročus;

| 20. | pieprasa Centrālāfrikas Ekonomikas kopienai (ECCAS) aktīvi atbalstīt miera procesa nostiprināšanu Lielo ezeru reģionā un pasākumus, lai nodrošinātu stabilitāti un drošību Kongo Demokrātiskajā Republikā; |
| --- | --- |

20.

pieprasa Centrālāfrikas Ekonomikas kopienai (ECCAS) aktīvi atbalstīt miera procesa nostiprināšanu Lielo ezeru reģionā un pasākumus, lai nodrošinātu stabilitāti un drošību Kongo Demokrātiskajā Republikā;

| 21. | ar bažām atzīmē samaksas un apmācības trūkumu valsts karavīriem, kas pats par sevi rada lielu risku drošībai; pieprasa ES un starptautiskajai sabiedrībai palīdzēt Kongo Demokrātiskās Republikas valsts armijas finansēšanā, apmācīšanā un apbruņošanā, lai tai atļautu piedalīties bruņotu ārvalstu grupu atbruņošanā, un drošības nodrošināšanā vēlēšanās; |
| --- | --- |

21.

ar bažām atzīmē samaksas un apmācības trūkumu valsts karavīriem, kas pats par sevi rada lielu risku drošībai; pieprasa ES un starptautiskajai sabiedrībai palīdzēt Kongo Demokrātiskās Republikas valsts armijas finansēšanā, apmācīšanā un apbruņošanā, lai tai atļautu piedalīties bruņotu ārvalstu grupu atbruņošanā, un drošības nodrošināšanā vēlēšanās;

| 22. | mudina Padomi steidzamā kārtā izskatīt jautājumu par jaunu Eiropas Savienības misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā uz tādiem pašiem principiem kā ARTEMIS ES militārā operācija Kongo Demokrātiskajā Republikā, lai palielinātu drošību valsts austrumos, jo īpaši uz robežas starp Ruandu un Kongo Demokrātisko Republiku; |
| --- | --- |

22.

mudina Padomi steidzamā kārtā izskatīt jautājumu par jaunu Eiropas Savienības misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā uz tādiem pašiem principiem kā ARTEMIS ES militārā operācija Kongo Demokrātiskajā Republikā, lai palielinātu drošību valsts austrumos, jo īpaši uz robežas starp Ruandu un Kongo Demokrātisko Republiku;

| 23. | pieprasa organizēt vēlēšanas konstitūcijā noteiktajā laikā, tā lai Kongo Demokrātiskās Republikas iedzīvotāji var brīvi un demokrātiski izvēlēties savus vadītājus, un mudina starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai atbalstītu notiekošo demokratizācijas procesu; |
| --- | --- |

23.

pieprasa organizēt vēlēšanas konstitūcijā noteiktajā laikā, tā lai Kongo Demokrātiskās Republikas iedzīvotāji var brīvi un demokrātiski izvēlēties savus vadītājus, un mudina starptautisko sabiedrību darīt visu iespējamo, lai atbalstītu notiekošo demokratizācijas procesu;

| 24. | nosoda starptautiskā cilvēktiesību likuma nopietnos pārkāpumus, ieskaitot seksuālās vardarbības aktus pret civiliedzīvotājiem, ko Burundi izdarījušas bruņotas grupas; atbalsta notiekošās sarunas starp Burundi valdību un Palipehutu Nacionālās atbrīvošanas spēkiem un mudina pēdējos īstenot tās deklarāciju un pārtraukt karadarbību, lai nodrošinātu Burundi pilnīgu mieru; |
| --- | --- |

24.

nosoda starptautiskā cilvēktiesību likuma nopietnos pārkāpumus, ieskaitot seksuālās vardarbības aktus pret civiliedzīvotājiem, ko Burundi izdarījušas bruņotas grupas; atbalsta notiekošās sarunas starp Burundi valdību un Palipehutu Nacionālās atbrīvošanas spēkiem un mudina pēdējos īstenot tās deklarāciju un pārtraukt karadarbību, lai nodrošinātu Burundi pilnīgu mieru;

| 25. | izsaka atbalstu ANO īpašās misijas Burundi rekomendācijai izveidot taisnīguma un izlīguma komisiju un īpašu apsūdzības palātu Burundi tiesu sistēmā, lai sodītu vainīgos genocīdā, noziegumos pret cilvēci un kara noziegumos; |
| --- | --- |

25.

izsaka atbalstu ANO īpašās misijas Burundi rekomendācijai izveidot taisnīguma un izlīguma komisiju un īpašu apsūdzības palātu Burundi tiesu sistēmā, lai sodītu vainīgos genocīdā, noziegumos pret cilvēci un kara noziegumos;

| 26. | uzsver veiksmīgo referendumu par jaunās konstitūcijas pieņemšanu, kas tika organizēts Burundi 2005. gada februārī, kā arī tā labo rezultātu; |
| --- | --- |

26.

uzsver veiksmīgo referendumu par jaunās konstitūcijas pieņemšanu, kas tika organizēts Burundi 2005. gada februārī, kā arī tā labo rezultātu;

| 27. | pieprasa visām Burundi pusēm ātri darboties, lai ieviestu miera nolīgumus, un atturēties no jebkādu darbību veikšanas, kas var apdraudēt miera procesu un vēlēšanu organizēšanu; |
| --- | --- |

27.

pieprasa visām Burundi pusēm ātri darboties, lai ieviestu miera nolīgumus, un atturēties no jebkādu darbību veikšanas, kas var apdraudēt miera procesu un vēlēšanu organizēšanu;

| 28. | uzsver to, ka jaunā Burundi konstitūcija ir būtisks solis ceļā uz mieru un stabilitāti šajā valstī un visā Lielo ezeru reģionā; |
| --- | --- |

28.

uzsver to, ka jaunā Burundi konstitūcija ir būtisks solis ceļā uz mieru un stabilitāti šajā valstī un visā Lielo ezeru reģionā;

| 29. | izsaka bažas par to, ka pārtikas trūkums Burundi pasliktinās un ka tās ekonomika ir stipri novājināta; |
| --- | --- |

29.

izsaka bažas par to, ka pārtikas trūkums Burundi pasliktinās un ka tās ekonomika ir stipri novājināta;

| 30. | pieprasa starptautiskajai sabiedrībai, un jo īpaši Eiropas Savienībai, palīdzēt tiem rajoniem, kurus apdraud bads, jo īpaši Burundi, Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļai un Ugandas ziemeļu daļai; |
| --- | --- |

30.

pieprasa starptautiskajai sabiedrībai, un jo īpaši Eiropas Savienībai, palīdzēt tiem rajoniem, kurus apdraud bads, jo īpaši Burundi, Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļai un Ugandas ziemeļu daļai;

| 31. | pieprasa starptautiskajai sabiedrībai pievērst lielāku uzmanību konfliktam Ugandas ziemeļu daļā; |
| --- | --- |

31.

pieprasa starptautiskajai sabiedrībai pievērst lielāku uzmanību konfliktam Ugandas ziemeļu daļā;

| 32. | pieprasa visām pusēm, jo īpaši starptautiskajai sabiedrībai, veikt steidzamas darbības, lai pārtrauktu ieroču izplatīšanu Lielo ezeru reģiona konfliktu zonās; |
| --- | --- |

32.

pieprasa visām pusēm, jo īpaši starptautiskajai sabiedrībai, veikt steidzamas darbības, lai pārtrauktu ieroču izplatīšanu Lielo ezeru reģiona konfliktu zonās;

| 33. | uzdod tā līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK-ES Padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomei, kā arī ANO un Āfrikas Savienības ģenerālsekretāriem. |
| --- | --- |

33.

uzdod tā līdzpriekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju ĀKK-ES Padomei, Eiropas Komisijai, ES Padomei, kā arī ANO un Āfrikas Savienības ģenerālsekretāriem.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK–ES Kopējā parlamentārā asambleja 2005. gada 21. aprīlī Bamako (Mali).

2005. gada 21. aprīlī

Bamako Deklarācija par Tūkstošgades attīstības mērķiem (1)

Mēs, Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu un Eiropas Savienības Kopējās parlamentārās asamblejas locekļi, tiekoties Bamako, Mali, no 2005. gada 18. līdz 21. aprīlim, paziņojam par nelokāmu atbalstu atjaunotiem globāliem centieniem nodrošināt Tūkstošgades attīstības mērķu (MDGs) sasniegšanu.

Tūkstošgades mijā mūsu vadītāji tikās Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas īpašā sesijā un vienojās par programmu, kuras mērķis ir līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo galējā nabadzībā.

Pasaules valstu vadītāji nolēma strādāt, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, atzīstot to, ka cīņa ar nabadzību ir globāls uzdevums. Šī mērķa sasniegšana ir svarīga visas cilvēces interesēm. Ir plānoti vairāki pasākumi, uzliktas saistības, kā arī panākta vienošanās par kritērijiem virzības noteikšanai Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā.

Tā kā ANO Ģenerālā asambleja sagatavo Tūkstošgades attīstības mērķu piecgadu pārskatu, mūs satrauc pieaugošie simptomi, kas rāda, ka mēs kā globāla kopiena pašreiz nevirzāmies Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas virzienā. Ticami pētījumi rāda:

| — | ka tā vietā, lai nabadzīgo cilvēku skaits Āfrikā samazinātos, ir noteikts, ka tas pieaugs no 319 miljoniem 1999. gadā līdz 404 miljoniem 2015. gadā; |
| --- | --- |

—

ka tā vietā, lai nabadzīgo cilvēku skaits Āfrikā samazinātos, ir noteikts, ka tas pieaugs no 319 miljoniem 1999. gadā līdz 404 miljoniem 2015. gadā;

| — | ka progress dzimumu atšķirību izskaušanā ir bijis nepietiekams; |
| --- | --- |

—

ka progress dzimumu atšķirību izskaušanā ir bijis nepietiekams;

| — | ka cilvēki Karību jūras un Klusā okeāna mazo salu valstīs, kā arī Āfrikas iekšzemē saskaras ar pieaugošām problēmām biežāku un stiprāku vētru un plūdu rezultātā, kas izskaidrojams ar globālām klimata izmaiņām; |
| --- | --- |

—

ka cilvēki Karību jūras un Klusā okeāna mazo salu valstīs, kā arī Āfrikas iekšzemē saskaras ar pieaugošām problēmām biežāku un stiprāku vētru un plūdu rezultātā, kas izskaidrojams ar globālām klimata izmaiņām;

| — | ka pašreizējā tempā paies vairāk nekā 100 gadi, lai sasniegtu tos attīstības mērķus, kurus ir plānots sasniegt līdz 2015. gadam. |
| --- | --- |

—

ka pašreizējā tempā paies vairāk nekā 100 gadi, lai sasniegtu tos attīstības mērķus, kurus ir plānots sasniegt līdz 2015. gadam.

Kopējā parlamentārā asambleja (2) pārstāv lielu daļu pasaules ievēlēto līderu. Mēs prasām mūsu līderiem apņemties visaugstākajā līmenī veikt jaunus centienus, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus līdz 2015. gadam. Jo īpaši mēs atbalstām izvirzīto prasību pēc “lielā grūdiena”, kas ietvertu jaunu iniciatīvu noteikšanu, lai stimulētu šī procesa ātrāku norisi. Tam ir jāiekļauj vismaz:

| — | jaunus, plašākus parādu dzēšanas un parādu samazināšanas pasākumus saistībā ar to, ka kopējais ārvalstu valūtas parāds Zem-Sahāras Āfrikai, izņemot Dienvidāfriku, pašreiz ir 186,7 miljardu ASV dolāru līmenī salīdzinājumā ar to, ka šī ģeogrāfiskā reģiona iekšzemes kopprodukts ir 217 miljardu ASV dolāru, un parādu atmaksas, kā arī parādu pakalpojumi turpina pārsniegt palīdzības plūsmas; |
| --- | --- |

—

jaunus, plašākus parādu dzēšanas un parādu samazināšanas pasākumus saistībā ar to, ka kopējais ārvalstu valūtas parāds Zem-Sahāras Āfrikai, izņemot Dienvidāfriku, pašreiz ir 186,7 miljardu ASV dolāru līmenī salīdzinājumā ar to, ka šī ģeogrāfiskā reģiona iekšzemes kopprodukts ir 217 miljardu ASV dolāru, un parādu atmaksas, kā arī parādu pakalpojumi turpina pārsniegt palīdzības plūsmas;

| — | veikt pasākumus, lai nodrošinātu godīgus tirdzniecības noteikumus jaunattīstības valstīm, tā lai tās spēj attīstīt preču eksportu tajās jomās, kurās tām ir preces, vai var iegūt konkurētspējīgas priekšrocības, atceļot tarifu un citas barjeras, kā arī pārtraucot tās lauksaimniecības eksporta subsīdijas, kuras kavē jaunattīstības valstu eksporta paplašināšanos, neuzliekot negodīgas savstarpējas saistības jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai nodrošinātu godīgus tirdzniecības noteikumus jaunattīstības valstīm, tā lai tās spēj attīstīt preču eksportu tajās jomās, kurās tām ir preces, vai var iegūt konkurētspējīgas priekšrocības, atceļot tarifu un citas barjeras, kā arī pārtraucot tās lauksaimniecības eksporta subsīdijas, kuras kavē jaunattīstības valstu eksporta paplašināšanos, neuzliekot negodīgas savstarpējas saistības jaunattīstības valstīm;

| — | efektīvākas partnerattiecības, lai atceltu to spēju attīstības un produktīvas ekonomikas ierobežojumus, kurus daudzi uzskata par būtiskiem šķēršļiem jaunattīstības valstīm tikt efektīvi integrētām pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

—

efektīvākas partnerattiecības, lai atceltu to spēju attīstības un produktīvas ekonomikas ierobežojumus, kurus daudzi uzskata par būtiskiem šķēršļiem jaunattīstības valstīm tikt efektīvi integrētām pasaules ekonomikā;

| — | ievērojami palielinātus centienus sasniegt vispārēju sākumskolas izglītību, kuros īpaša uzmanība tiek veltīta meiteņu izglītībai, dzimumu vienlīdzībai, un veicināt visas veselības jomas, ieskaitot reproduktīvo veselību, kā arī palielināt finansējuma līmeni plašam diapazonam seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu; |
| --- | --- |

—

ievērojami palielinātus centienus sasniegt vispārēju sākumskolas izglītību, kuros īpaša uzmanība tiek veltīta meiteņu izglītībai, dzimumu vienlīdzībai, un veicināt visas veselības jomas, ieskaitot reproduktīvo veselību, kā arī palielināt finansējuma līmeni plašam diapazonam seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu;

| — | galvenos vides virzienus apsvērt visās politikas jomās, lai sasniegtu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

—

galvenos vides virzienus apsvērt visās politikas jomās, lai sasniegtu ilgtspējīgu attīstību;

| — | atzīšanu, ka tam visam ir vajadzīga palielināta resursu plūsma uz jaunattīstības valstīm, kas papildus ir vismaz 50 līdz 70 miljardi ASV dolāru. |
| --- | --- |

—

atzīšanu, ka tam visam ir vajadzīga palielināta resursu plūsma uz jaunattīstības valstīm, kas papildus ir vismaz 50 līdz 70 miljardi ASV dolāru.

Mēs prasām ES dalībvalstīm nodrošināt to, ka Eiropas Padomes 2002. gada martā Barselonā veiktās saistības tiek steidzīgi īstenotas, ieskaitot:

| — | noteikt termiņus katrai no 15 dalībvalstīm, kas uzņēmās Barselonas saistības sasniegt 2002. gadā ANO mērķi — 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI), kas ir ilgi pirms 2015. gada, ar ticamu ikgadēju palielinājumu, kā rezultātā līdz 2009. gadam tiks sasniegts ES vidējais — 0,51 %; |
| --- | --- |

—

noteikt termiņus katrai no 15 dalībvalstīm, kas uzņēmās Barselonas saistības sasniegt 2002. gadā ANO mērķi — 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI), kas ir ilgi pirms 2015. gada, ar ticamu ikgadēju palielinājumu, kā rezultātā līdz 2009. gadam tiks sasniegts ES vidējais — 0,51 %;

| — | meklēt jaunus papildu finansējuma avotus; |
| --- | --- |

—

meklēt jaunus papildu finansējuma avotus;

| — | turpināt censties dzēst nabadzīgo valstu parādu, lai palielinātu valsts izdevumus Tūkstošgades attīstības mērķus sasniegšanai; |
| --- | --- |

—

turpināt censties dzēst nabadzīgo valstu parādu, lai palielinātu valsts izdevumus Tūkstošgades attīstības mērķus sasniegšanai;

| — | palielināt ar tirdzniecību saistīto palīdzību; |
| --- | --- |

—

palielināt ar tirdzniecību saistīto palīdzību;

| — | noteikt termiņu pilnīgai tirgus pieejai precēm un pakalpojumiem valstīs ar maziem ienākumiem līdz 2010. gadam; |
| --- | --- |

—

noteikt termiņu pilnīgai tirgus pieejai precēm un pakalpojumiem valstīs ar maziem ienākumiem līdz 2010. gadam;

| — | noteikt termiņu pilnīgai to lauksaimniecības eksporta subsīdiju pārtraukšanai, kas izkropļo lauksaimnieku tirgu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

—

noteikt termiņu pilnīgai to lauksaimniecības eksporta subsīdiju pārtraukšanai, kas izkropļo lauksaimnieku tirgu jaunattīstības valstīs;

| — | veikt efektīvu politiku sasaisti, lai palielinātu citu politikas sfēru pasākumu pozitīvo ietekmi uz attīstības politiku un lai novērstu citu politiku negatīvo ietekmi uz attīstības politiku. |
| --- | --- |

—

veikt efektīvu politiku sasaisti, lai palielinātu citu politikas sfēru pasākumu pozitīvo ietekmi uz attīstības politiku un lai novērstu citu politiku negatīvo ietekmi uz attīstības politiku.

Mēs prasām ES valstīm, citām attīstītajām valstīm un valstīm pārejas posmā būt atvērtām jauniem priekšlikumiem un saistībām, kuras var tikt noteiktas Tūkstošgades attīstības mērķu pārskatīšanas procesā.

Mēs prasām ĀKK valstīm pilnīgi īstenot saistības, kas veiktas kā daļa no Tūkstošgades attīstības mērķu procesa, ieskaitot:

| — | cīņu pret korupciju; |
| --- | --- |

—

cīņu pret korupciju;

| — | valsts izdevumu pārraudzības uzlabošanu; |
| --- | --- |

—

valsts izdevumu pārraudzības uzlabošanu;

| — | tādu likumdošanas pasākumu veicināšanu, kuri nodrošina to, ka nabadzīgie cilvēki, sievietes un citas maznodrošinātās grupas var pilnībā piedalīties ekonomikas dzīvē; |
| --- | --- |

—

tādu likumdošanas pasākumu veicināšanu, kuri nodrošina to, ka nabadzīgie cilvēki, sievietes un citas maznodrošinātās grupas var pilnībā piedalīties ekonomikas dzīvē;

| — | sektorālās politikas pastiprināšanu sociālā nozarē, ieskaitot veselību; |
| --- | --- |

—

sektorālās politikas pastiprināšanu sociālā nozarē, ieskaitot veselību;

| — | atbalstu Ātrā ceļa iniciatīvai pamatizglītībā. |
| --- | --- |

—

atbalstu Ātrā ceļa iniciatīvai pamatizglītībā.

---

(1)  Pieņemts ĀKK-ES Kopējā parlamentārajā asamblejā 2005. gada 21. aprīlī Bamako (Mali)

(2)  Kopējo parlamentāro asambleju veido parlamenta deputāti no 77 ĀKK valstīm un Eiropas Parlamenta deputāti no 25 Eiropas valstīm

---