# Επίσημη Εφημερίδα C 324/21 Δ

| | ISSN 1725-2415 |
| --- | --- |
| Επίσημη Εφημερίδα
  της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324 |
| | |
| Έκδοση στην ελληνική γλώσσα | Ανακοινώσεις και Πληροφορίες | 48ό έτος21 Δεκεμβρίου 2005 |

ISSN 1725-2415

Επίσημη Εφημερίδα

της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324

Έκδοση στην ελληνική γλώσσα

Ανακοινώσεις και Πληροφορίες

48ό έτος21 Δεκεμβρίου 2005

---

| Ανακοίνωση αριθ | Περιεχόμενα | Σελίδα |
| --- | --- | --- |
| | I   Ανακοινώσεις |
| | Επιτροπή |
| 2005/C 324/1 | Ισοτιμίες του ευρώ | 1 |
| 2005/C 324/2 | Κίνηση διαδικασίας (Υπόθεση COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 324/3 | Δομές ελέγχου που κοινοποιούνται από τα κράτη μέλη σύμφωνα με το άρθρο 14 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2082/92 για τις βεβαιώσεις ιδιοτυπίας των γεωργικών προϊόντων και των τροφίμων | 3 |
| 2005/C 324/4 | Ανακοίνωση της Επιτροπής βάσει της διαδικασίας που προβλέπει το άρθρο 1 παράγραφος 4 της οδηγίας 96/67/EΚ του Συμβουλίου (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 324/5 | Κρατική ενίσχυση — Ουγγαρία — Κρατική ενίσχυση C 41/2005 (πρώην NN 49/2005) — Λανθάνον κόστος στην Ουγγαρία — Ανακοίνωση για δημοσίευση με γνώμονα το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 324/6 | Κρατική ενίσχυση — Γαλλία — Κρατική ενίσχυση C 32/2005 (πρώην N 250/2005) — Ενισχύσεις αναδιάρθρωσης υπέρ της ERNAULT — Ανακοίνωση για δημοσίευση με γνώμονα το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 324/7 | Έγκριση των κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των διατάξεων των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ — Περιπτώσεις όπου η Επιτροπή δεν προβάλλει αντίρρηση (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 324/8 | Κοινοποίηση σύμφωνα με το άρθρο 95 παράγραφος 5 της συνθήκης ΕΚ — Αίτηση χορήγησης άδειας για την έγκριση εθνικού νόμου που παρεκκλίνει από τις διατάξεις κοινοτικού μέτρου εναρμόνισης (
  1
  ) | 31 |
| 2005/C 324/9 | Διαδικασία πληροφόρησης — Τεχνικές προδιαγραφές (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 324/0 | Προηγούμενη γνωστοποίηση συγκέντρωσης (Υπόθεση COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV) — Υπόθεση υποψήφια για απλοποιημένη διαδικασία (
  1
  ) | 39 |

Ανακοίνωση αριθ

Περιεχόμενα

Σελίδα

I   Ανακοινώσεις

Επιτροπή

2005/C 324/1

Ισοτιμίες του ευρώ

1

2005/C 324/2

Κίνηση διαδικασίας (Υπόθεση COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  )

1

2

2005/C 324/3

Δομές ελέγχου που κοινοποιούνται από τα κράτη μέλη σύμφωνα με το άρθρο 14 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2082/92 για τις βεβαιώσεις ιδιοτυπίας των γεωργικών προϊόντων και των τροφίμων

3

2005/C 324/4

Ανακοίνωση της Επιτροπής βάσει της διαδικασίας που προβλέπει το άρθρο 1 παράγραφος 4 της οδηγίας 96/67/EΚ του Συμβουλίου (
  1
  )

1

9

2005/C 324/5

Κρατική ενίσχυση — Ουγγαρία — Κρατική ενίσχυση C 41/2005 (πρώην NN 49/2005) — Λανθάνον κόστος στην Ουγγαρία — Ανακοίνωση για δημοσίευση με γνώμονα το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  )

1

12

2005/C 324/6

Κρατική ενίσχυση — Γαλλία — Κρατική ενίσχυση C 32/2005 (πρώην N 250/2005) — Ενισχύσεις αναδιάρθρωσης υπέρ της ERNAULT — Ανακοίνωση για δημοσίευση με γνώμονα το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ (
  1
  )

1

23

2005/C 324/7

Έγκριση των κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των διατάξεων των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ — Περιπτώσεις όπου η Επιτροπή δεν προβάλλει αντίρρηση (
  1
  )

1

28

2005/C 324/8

Κοινοποίηση σύμφωνα με το άρθρο 95 παράγραφος 5 της συνθήκης ΕΚ — Αίτηση χορήγησης άδειας για την έγκριση εθνικού νόμου που παρεκκλίνει από τις διατάξεις κοινοτικού μέτρου εναρμόνισης (
  1
  )

1

31

2005/C 324/9

Διαδικασία πληροφόρησης — Τεχνικές προδιαγραφές (
  1
  )

1

33

2005/C 324/0

Προηγούμενη γνωστοποίηση συγκέντρωσης (Υπόθεση COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV) — Υπόθεση υποψήφια για απλοποιημένη διαδικασία (
  1
  )

1

39

| | III   Πληροφορίες |
| --- | --- |
| | Επιτροπή |
| 2005/C 324/1 | Το πρόγραμμα Daphne II (2004-2008) για την πρόληψη και την καταπολέμηση της βίας εις βάρος παιδιών, εφήβων και γυναικών, και την προστασία των θυμάτων και των ομάδων κινδύνου — Πρόταση για την υποβολή προτάσεων για ειδικά συγχρηματοδοτούμενα σχέδια για το έτος 2006 (Ακυρώνει και αντικαθιστά το 2005/C 320/09) | 40 |

III   Πληροφορίες

Επιτροπή

2005/C 324/1

Το πρόγραμμα Daphne II (2004-2008) για την πρόληψη και την καταπολέμηση της βίας εις βάρος παιδιών, εφήβων και γυναικών, και την προστασία των θυμάτων και των ομάδων κινδύνου — Πρόταση για την υποβολή προτάσεων για ειδικά συγχρηματοδοτούμενα σχέδια για το έτος 2006 (Ακυρώνει και αντικαθιστά το 2005/C 320/09)

(Ακυρώνει και αντικαθιστά το 2005/C 320/09)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ |

---

(1)   Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ

1

| EL | |
| --- | --- |

EL

---

I Ανακοινώσεις

Επιτροπή

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/1

---

Ισοτιμίες του ευρώ (1)

20 Δεκεμβρίου 2005

(2005/C 324/01)

1 ευρώ=

| | Νομισματική μονάδα | Ισοτιμία |
| --- | --- | --- |
| USD | δολάριο ΗΠΑ | 1,1955 |
| JPY | ιαπωνικό γιεν | 139,36 |
| DKK | δανική κορόνα | 7,4572 |
| GBP | λίρα στερλίνα | 0,67820 |
| SEK | σουηδική κορόνα | 9,3887 |
| CHF | ελβετικό φράγκο | 1,5521 |
| ISK | ισλανδική κορόνα | 75,61 |
| NOK | νορβηγική κορόνα | 8,0330 |
| BGN | βουλγαρικό λεβ | 1,9560 |
| CYP | κυπριακή λίρα | 0,5735 |
| CZK | τσεχική κορόνα | 28,945 |
| EEK | εσθονική κορόνα | 15,6466 |
| HUF | ουγγρικό φιορίνι | 251,25 |
| LTL | λιθουανικό λίτας | 3,4528 |
| LVL | λεττονικό λατ | 0,6965 |
| MTL | μαλτέζικη λίρα | 0,4293 |
| PLN | πολωνικό ζλότι | 3,8359 |
| RON | ρουμανικό λέι | 3,6566 |
| SIT | σλοβενικό τόλαρ | 239,52 |
| SKK | σλοβακική κορόνα | 37,905 |
| TRY | τουρκική λίρα | 1,6151 |
| AUD | αυστραλιανό δολάριο | 1,6181 |
| CAD | καναδικό δολάριο | 1,4020 |
| HKD | δολάριο Χονγκ Κονγκ | 9,2681 |
| NZD | νεοζηλανδικό δολάριο | 1,7383 |
| SGD | δολάριο Σιγκαπούρης | 1,9885 |
| KRW | νοτιοκορεατικό γουόν | 1 215,35 |
| ZAR | νοτιοαφρικανικό ραντ | 7,5758 |
| CNY | κινεζικό γιουάν | 9,6525 |
| HRK | κροατικό κούνα | 7,4078 |
| IDR | ινδονησιακή ρουπία | 11 781,65 |
| MYR | μαλαισιανό ρίγκιτ | 4,518 |
| PHP | πέσο Φιλιππινών | 64,001 |
| RUB | ρωσικό ρούβλι | 34,3110 |
| THB | ταϊλανδικό μπατ | 48,896 |

Νομισματική μονάδα

Ισοτιμία

USD

δολάριο ΗΠΑ

1,1955

JPY

ιαπωνικό γιεν

139,36

DKK

δανική κορόνα

7,4572

GBP

λίρα στερλίνα

0,67820

SEK

σουηδική κορόνα

9,3887

CHF

ελβετικό φράγκο

1,5521

ISK

ισλανδική κορόνα

75,61

NOK

νορβηγική κορόνα

8,0330

BGN

βουλγαρικό λεβ

1,9560

CYP

κυπριακή λίρα

0,5735

CZK

τσεχική κορόνα

28,945

EEK

εσθονική κορόνα

15,6466

HUF

ουγγρικό φιορίνι

251,25

LTL

λιθουανικό λίτας

3,4528

LVL

λεττονικό λατ

0,6965

MTL

μαλτέζικη λίρα

0,4293

PLN

πολωνικό ζλότι

3,8359

RON

ρουμανικό λέι

3,6566

SIT

σλοβενικό τόλαρ

239,52

SKK

σλοβακική κορόνα

37,905

TRY

τουρκική λίρα

1,6151

AUD

αυστραλιανό δολάριο

1,6181

CAD

καναδικό δολάριο

1,4020

HKD

δολάριο Χονγκ Κονγκ

9,2681

NZD

νεοζηλανδικό δολάριο

1,7383

SGD

δολάριο Σιγκαπούρης

1,9885

KRW

νοτιοκορεατικό γουόν

1 215,35

ZAR

νοτιοαφρικανικό ραντ

7,5758

CNY

κινεζικό γιουάν

9,6525

HRK

κροατικό κούνα

7,4078

IDR

ινδονησιακή ρουπία

11 781,65

MYR

μαλαισιανό ρίγκιτ

4,518

PHP

πέσο Φιλιππινών

64,001

RUB

ρωσικό ρούβλι

34,3110

THB

ταϊλανδικό μπατ

48,896

---

(1)

Πηγή: Ισοτιμίες αναφοράς που δημοσιεύονται από την Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα.

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/2

---

Κίνηση διαδικασίας

(Υπόθεση COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients)

(2005/C 324/02)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

Στις 14 Δεκεμβρίου 2005, η Επιτροπή έλαβε απόφαση κινήσεως της διαδικασίας στην ανωτέρω υπόθεση, αφού διαπίστωσε ότι η κοινοποιηθείσα συγκέντρωση δημιουργεί σοβαρές αμφιβολίες ως προς το συμβιβάσιμό της με την κοινή αγορά. Με την κίνηση της διαδικασίας, αρχίζει μία πιο εμπεριστατωμένη έρευνα της κοινοποιηθείσας συγκέντρωσης σε δεύτερο στάδιο. Η απόφαση αυτή ελήφθη κατ' εφαρμογή του άρθρου 6 παράγραφος 1 σημείο γ) του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 139/2004 του Συμβουλίου.

Η Επιτροπή προσκαλεί τους ενδιαφερόμενους τρίτους να της υποβάλουν ενδεχόμενες παρατηρήσεις σχετικά με το σχέδιο της συγκέντρωσης.

Προκειμένου να ληφθούν συνολικά υπόψη κατά την διάρκεια της διαδικασίας, οι παρατηρήσεις πρέπει να σταλούν στην Επιτροπή το αργότερο εντός δεκαπέντε ημερών από την ημερομηνία της παρούσας δημοσίευσης. Οι παρατηρήσεις μπορούν να σταλούν μέσω φαξ [αριθ. (32-2) 296 43 01 — 296 72 44] ή μέσω ταχυδρομείου, με την αναφορά COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients, στην ακόλουθη διεύθυνση:

| Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων |
| --- |
| ΓΔ Ανταγωνισμού |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων

ΓΔ Ανταγωνισμού

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/3

---

Δομές ελέγχου που κοινοποιούνται από τα κράτη μέλη σύμφωνα με το άρθρο 14 παράγραφος 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2082/92 για τις βεβαιώσεις ιδιοτυπίας των γεωργικών προϊόντων και των τροφίμων

(2005/C 324/03)

Η παρούσα δημοσίευση έχει ως στόχο να γνωστοποιήσει τις δομές ελέγχου που κοινοποιούνται από τα κράτη μέλη για κάθε βεβαίωση ιδιοτυπίας που καταχωρείται δυνάμει του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2082/92.

Η παρούσα δημοσίευση ενδέχεται να αποτελέσει αντικείμενο μεταγενέστερων τροποποιήσεων.

BELGIQUE/BELGIË

| Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur | Adresse/Adres | Statut/Status (1) | Type de produit/Productcategorie (2) | Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam | Date/Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agrément/Erkenning | Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning |
| Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie
  Direction Générale Contrôle et Médiation
  Deuxième Division — Services Spécialisés
  Section A
  Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché
  Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie
  Algemene Directie Controle en Bemiddeling
  Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten
  Sectie A
  Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening | WTC III |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur

Adresse/Adres

Statut/Status (1)

Type de produit/Productcategorie (2)

Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam

Date/Datum

Agrément/Erkenning

Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Kriek, Vieille Kriek-Lambic, Vieille Framboise-Lambic, Vieux fruit-Lambic

Oude Kriek, Oude Kriekenlambiek, Oude Frambozenlambiek Oude Fruit-Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Gueuze,Vieille Gueuze-Lambic, Vieux Lambic

Oude Geuze, Oude Geuze-Lambiek, Oude Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Faro

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Kriek, Kriek-Lambic, Framboise-Lambic, Fruit-Lambic

Kriek, Kriekenlambiek, Frambozenlambiek, Vruchtenlambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Lambic, Gueuze-Lambic, Gueuze

Lambiek, Geuze-Lambiek, Geuze

24.2.1994

ESPAÑA

| Nombre de la estructura de control | Dirección | Estatuto (3) | Tipo de producto (4) | Nombre del producto controlado | Fecha |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorización | Retirada de la Autorización |
| CERTIFOOD, S.L. | Comandante Zorita, 46 |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Nombre de la estructura de control

Dirección

Estatuto (3)

Tipo de producto (4)

Nombre del producto controlado

Fecha

Autorización

Retirada de la Autorización

CERTIFOOD, S.L.

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.4

Leche Certificada de Granja

1.7.2003

AENOR

Asociación Española de Normalización y Certificación

| Génova, 6 |
| --- |
| E-28004 Madrid |
| Tel. (0034-91) 362 60 00 |
| Fax (0034-91) 310 40 32 |
| E-mail: aenor@aenor.es |

Génova, 6

E-28004 Madrid

Tel. (0034-91) 362 60 00

Fax (0034-91) 310 40 32

E-mail: aenor@aenor.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

18.3.2004

ECAL-APPLUS

| Miguel Yuste, 16 |
| --- |
| E-28037 Madrid |
| Tel. (0034-91) 304 60 51 |
| Fax (0034-91) 327 50 28 |

Miguel Yuste, 16

E-28037 Madrid

Tel. (0034-91) 304 60 51

Fax (0034-91) 327 50 28

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.4.2004

CERTICAR

| Infanta Mercedes, 13 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 571 11 05 |
| Fax (0034-91) 571 11 67 |
| E-mail: certicar@certicar.es |

Infanta Mercedes, 13

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 571 11 05

Fax (0034-91) 571 11 67

E-mail: certicar@certicar.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.11.2003

CERTIFOOD, S.L

| Comandante Zorita, 46 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.2

Jamón serrano

2.3.2004

Instituto Comunitario de Certificación, S.L.

| Sol, 16 |
| --- |
| E-08201 Sabadell |
| Tel: (0034-93) 725 37 77 |
| Fax: 93 725 52 21 |

Sol, 16

E-08201 Sabadell

Tel: (0034-93) 725 37 77

Fax: 93 725 52 21

O.A.

1.2

Jamón serrano

22.6.2004

CALICER

Certificadores de Calidad, S.L.

| Pizarro, 17 |
| --- |
| E-37005 Salamanca |
| Tel. (0034-92) 319 22 38 |
| Fax (0034-92) 3 19 37 37 |
| E-mail: calicer@calicer.com |

Pizarro, 17

E-37005 Salamanca

Tel. (0034-92) 319 22 38

Fax (0034-92) 3 19 37 37

E-mail: calicer@calicer.com

O.A.

1.2

Jamón serrano

19.9.2001

Calitax Certificación, S.L.

| Tuset, 10 |
| --- |
| E-08006 Barcelona |
| Tel. (0034-93) 217 27 03 |
| Fax (0034-93) 218 51 95 |
| E-mail: calitax@calitax.com |

Tuset, 10

E-08006 Barcelona

Tel. (0034-93) 217 27 03

Fax (0034-93) 218 51 95

E-mail: calitax@calitax.com

O.A.

2.4

Panellets

6.5.2002

ITALIA

| Denominazione della struttura di controllo | Indirizzo | Statuto (5) | Tipo di prodotto (6) | Nome di prodotto controllato | Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorizzazione | Revoca dell'autorizzazione |
| CSQA
  Certificazioni Srl | Via S. Gaetano, 74 |
| I-36016 Thiene (VI) |
| Tel. (39 0445) 31 30 11 |
| Fax (39 0445) 31 30 70 |
| e.-mail: sqa@csqa.it |

Denominazione della struttura di controllo

Indirizzo

Statuto (5)

Tipo di prodotto (6)

Nome di prodotto controllato

Data

Autorizzazione

Revoca dell'autorizzazione

CSQA

Certificazioni Srl

Via S. Gaetano, 74

I-36016 Thiene (VI)

Tel. (39 0445) 31 30 11

Fax (39 0445) 31 30 70

e.-mail: sqa@csqa.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

SGS Italia spa

| Via G. Gozzi, 9 |
| --- |
| I-20129 Milano |
| Tel. (39 02) 73 93 334 |
| Fax (39 02) 70 00 60 91 |
| e-mail: cts_italy@scgs.com |

Via G. Gozzi, 9

I-20129 Milano

Tel. (39 02) 73 93 334

Fax (39 02) 70 00 60 91

e-mail: cts_italy@scgs.com

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Certiquality

| Via G. Giardino, 4 |
| --- |
| I-20123 Milano |
| Tel. (39 02) 80 69 17 16 |
| Fax (39 02) 80 69 17 19 |
| e-mail: a.schienoni@certiquality.it |

Via G. Giardino, 4

I-20123 Milano

Tel. (39 02) 80 69 17 16

Fax (39 02) 80 69 17 19

e-mail: a.schienoni@certiquality.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Agroqualità

Società per la certificazione della qualità nell'agroalimentare a r.l.

| Via Montebello, 8 |
| --- |
| I-00185 Roma |
| Tel. (39 06) 47 82 24 63 |
| Fax (39 06) 47 82 24 39 |
| e.mail: agroqualita@agroqualita.it |

Via Montebello, 8

I-00185 Roma

Tel. (39 06) 47 82 24 63

Fax (39 06) 47 82 24 39

e.mail: agroqualita@agroqualita.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Socert — Società di certificazione Srl

| Via Gorizia, 9 |
| --- |
| I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO) |
| Tel. (39 051) 62 71 957 |
| Fax (39 051) 62 74 549 |
| e-mail: lettera@socert.it |

Via Gorizia, 9

I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO)

Tel. (39 051) 62 71 957

Fax (39 051) 62 74 549

e-mail: lettera@socert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

9.1.2002

Is.Me.Cert.

| Via Porzio |
| --- |
| Centro Direzionale Isola G1 |
| I-80143 Napoli |
| Tel. (39 081) 78 79 789 |
| Fax (39 081) 60 40 176 |
| e-mail: info@ismecert.it |

Via Porzio

Centro Direzionale Isola G1

I-80143 Napoli

Tel. (39 081) 78 79 789

Fax (39 081) 60 40 176

e-mail: info@ismecert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

I.N.O.Q. — Istituto Nord Ovest Qualità Soc. coop. a r.l.

| Piazza Carlo Alberto Grosso, 82 |
| --- |
| I-12033 Moretta (CN) |
| Tel. (39 0172) 91 12 23 |
| Fax (39 0172) 91 13 20 |
| e-mail: inoq@inoq.it |

Piazza Carlo Alberto Grosso, 82

I-12033 Moretta (CN)

Tel. (39 0172) 91 12 23

Fax (39 0172) 91 13 20

e-mail: inoq@inoq.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

ASSAM — Agenzia servizi settore agroalimentare delle Marche

| Via Alpi, 20 |
| --- |
| I-60100 Ancona |
| Tel. (39 071) 80 81 |
| Fax (39 071) 85 979 |
| e-mail: ac@assam.marche.it |

Via Alpi, 20

I-60100 Ancona

Tel. (39 071) 80 81

Fax (39 071) 85 979

e-mail: ac@assam.marche.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

AQA — Agenzia per la garanzia della qualità in agricoltura

| Via E. Mach,1 |
| --- |
| I-38010 Michele all'Adige (TN) |
| Tel. (39 0461) 61 53 22 |
| Fax (39 0461) 66 20 01 |
| e-mail: aqa@ismaa.it |

Via E. Mach,1

I-38010 Michele all'Adige (TN)

Tel. (39 0461) 61 53 22

Fax (39 0461) 66 20 01

e-mail: aqa@ismaa.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

SUOMI/FINLAND

| Valvontaelimen nimi | Osoite | Asema (7) | Tuotteen laji (8) | Valvotun tuotteen nimi | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyväksymispäivä | Peruuttamispäivä |
| Elintarvikevirasto | PL 28, |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

Valvontaelimen nimi

Osoite

Asema (7)

Tuotteen laji (8)

Valvotun tuotteen nimi

Päivämäärä

Hyväksymispäivä

Peruuttamispäivä

Elintarvikevirasto

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Kalakukko

5.7.1995

Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (STTV)

| PL 210, |
| --- |
| 00531 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 3967 270 |
| Faksi +358-9- 3967 2797 |
| E-mail: sttv@sttv.fi |

PL 210,

00531 Helsinki

Puhelin +358-9- 3967 270

Faksi +358-9- 3967 2797

E-mail: sttv@sttv.fi

JHP

2.1

Sahti

5.7.1995

Elintarvikevirasto

| PL 28, |
| --- |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Karjalanpiirakka

5.7.1995

SVERIGE

| Kontrollorgan | Adress | Status (9) | Produkttyp (10) | Den kontrollerade produktens namn | Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godkännande | Återkallande av godkännande |
| Livsmedelverk | Box 622 |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Kontrollorgan

Adress

Status (9)

Produkttyp (10)

Den kontrollerade produktens namn

Datum

Godkännande

Återkallande av godkännande

Livsmedelverk

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.2

Falukorv

Livsmedelverk

| Box 622 |
| --- |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.3

Hushållsost

UNITED KINGDOM

| Name of inspection body | Address | Status (11) | Product type (12) | Name of the controlled product | Date |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Approval | Withdrawal of approval |
| Product Authentication International | Rowland House |
| 65 High Street Worthing |
| West Sussex BN11 1DN |
| United Kingdom |
| Tel: 01903 237799 |
| Fax: 01903 204445 |
| Email: www.food-standards.com |

Name of inspection body

Address

Status (11)

Product type (12)

Name of the controlled product

Date

Approval

Withdrawal of approval

Product Authentication International

Rowland House

65 High Street Worthing

West Sussex BN11 1DN

United Kingdom

Tel: 01903 237799

Fax: 01903 204445

Email: www.food-standards.com

AB

1.1

Traditional Farmfresh Turkey

23.1.1997

---

(1)

SPOD: service public/overheidsdienst

OAEO: organisme agréé/erkende organisatie.

(2)  Classification des produits: voir annexe/Indeling van de producten: zie bijlage.

(3)

P.: Servicio Público

O.A.: Organismos autorizados

(4)  Clasificación de los productos: véase el anexo.

(5)

SP: Servizio pubblico.

OA: Organismo autorizzato.

(6)  Classificazione dei prodotti: cfr. allegato.

(7)

JHP: julkisen hallinnon palvelu.

HE: hyväksytty elin.

(8)  Tuotteiden luokitus: katso liite.

(9)

OM: Offentlig myndighet.

GO: Godkänt organ.

(10)  För klassificering av produkter, se bilaga VI.

(11)

PS: public service.

AB: approved body.

(12)  Product classifications: see Annex.

---

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ

ΤΑΞΙΝΟΜΗΣΗ ΤΩΝ ΠΡΟΪΟΝΤΩΝ ΓΙΑ ΤΗ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗ ΤΟΥ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΟΚ) αριθ. 2082/92 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ

| Προϊόντα που αναφέρονται στο παράρτημα Ι της συνθήκης και προορίζονται για ανθρώπινη κατανάλωση |
| --- |
| Κλάση 1.1 | Κρέας (και παραπροϊόντα σφαγίων) νωπά |
| Κλάση 1.2 | Προϊόντα με βάση το κρέας (που έχει υποστεί θέρμανση, αλατισμένο, καπνιστό, ...) |
| Κλάση 1.3 | Τυριά |
| Κλάση 1.4 | Άλλα προϊόντα ζωικής προέλευσης (αυγά, μέλι, διάφορα γαλακτοκομικά προϊόντα εκτός βουτύρου ...) |
| Κλάση 1.5 | Λιπαρές ουσίες (βούτυρο, μαργαρίνη, έλαια, ...) |
| Κλάση 1.6 | Οπωροκηπευτικά και σιτηρά νωπά ή μεταποιημένα |
| Κλάση 1.7 | Ψάρια, μαλάκια, μαλακόστρακα φρέσκα και προϊόντα με βάση ... |
| Κλάση 1.8 | Άλλα προϊόντα του παραρτήματος Ι (οίνοι, όξος ...) |
| Τρόφιμα που αναφέρονται στο παράρτημα του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2082/92 |
| Κλάση 2.1 | Μπίρα |
| Κατηγορία 2.2 | Σοκολάτα και άλλα παρασκευάσματα διατροφής που περιέχουν κακάο |
| Κλάση 2.3 | Προϊόντα αρτοποιίας, ζαχαροπλαστικής, ζαχαρώδη παρασκευάσματα ή προϊόντα μπισκοτοποιίας |
| Κλάση 2.4 | Ζυμαρικά εν γένει, έστω και ψημένα ή παραγεμισμένα |
| Κλάση 2.5 | Σύνθετα φαγητά |
| Κλάση 2.6 | Αρτυματικές σάλτσες παρασκευασμένες |
| Κλάση 2.7 | Σούπες ή ζωμοί |
| Κλάση 2.8 | Ποτά με βάση εκχυλίσματα φυτών |
| Κλάση 2.9 | Παγωτά και γρανίτες |

Προϊόντα που αναφέρονται στο παράρτημα Ι της συνθήκης και προορίζονται για ανθρώπινη κατανάλωση

Κλάση 1.1

Κρέας (και παραπροϊόντα σφαγίων) νωπά

Κλάση 1.2

Προϊόντα με βάση το κρέας (που έχει υποστεί θέρμανση, αλατισμένο, καπνιστό, ...)

Κλάση 1.3

Τυριά

Κλάση 1.4

Άλλα προϊόντα ζωικής προέλευσης (αυγά, μέλι, διάφορα γαλακτοκομικά προϊόντα εκτός βουτύρου ...)

Κλάση 1.5

Λιπαρές ουσίες (βούτυρο, μαργαρίνη, έλαια, ...)

Κλάση 1.6

Οπωροκηπευτικά και σιτηρά νωπά ή μεταποιημένα

Κλάση 1.7

Ψάρια, μαλάκια, μαλακόστρακα φρέσκα και προϊόντα με βάση ...

Κλάση 1.8

Άλλα προϊόντα του παραρτήματος Ι (οίνοι, όξος ...)

Τρόφιμα που αναφέρονται στο παράρτημα του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2082/92

Κλάση 2.1

Μπίρα

Κατηγορία 2.2

Σοκολάτα και άλλα παρασκευάσματα διατροφής που περιέχουν κακάο

Κλάση 2.3

Προϊόντα αρτοποιίας, ζαχαροπλαστικής, ζαχαρώδη παρασκευάσματα ή προϊόντα μπισκοτοποιίας

Κλάση 2.4

Ζυμαρικά εν γένει, έστω και ψημένα ή παραγεμισμένα

Κλάση 2.5

Σύνθετα φαγητά

Κλάση 2.6

Αρτυματικές σάλτσες παρασκευασμένες

Κλάση 2.7

Σούπες ή ζωμοί

Κλάση 2.8

Ποτά με βάση εκχυλίσματα φυτών

Κλάση 2.9

Παγωτά και γρανίτες

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/9

---

Ανακοίνωση της Επιτροπής βάσει της διαδικασίας που προβλέπει το άρθρο 1 παράγραφος 4 της οδηγίας 96/67/EΚ του Συμβουλίου

(2005/C 324/04)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

Κατ' εφαρμογή των διατάξεων του άρθρου 1 παράγραφος 4 της οδηγίας 96/67/EΚ του Συμβουλίου, της 15ης Οκτωβρίου 1996, σχετικά με την πρόσβαση στην αγορά υπηρεσιών εδάφους στους αερολομένες της Κοινότητας (1), η Επιτροπή δημοσιεύει ενημερωτικά και βάσει ανακοίνωσης των κρατών μελών, τον κατάλογο των αερολιμένων που αναφέρονται στην οδηγία.

| | Αερολιμένες με ετήσια κίνηση μεγαλύτερη των 2 εκατ. διακινούμενων επιβατών ή 50 000 τόνων εμπορευμάτων | Αερολιμένες με ετήσια κίνηση μεγαλύτερη του 1 εκατ. διακινούμενων επιβατών ή 25 000 τόνων εμπορευμάτων | Άλλοι αερολιμένες ανοικτοί στην εμπορική κίνηση |
| --- | --- | --- | --- |
| Aυστρία | Vienna | Salzburg | Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz |
| Bέλγιο | Brussels, Charleroi, Oostende, Liège-Bierset | | Antwerpen |
| Κύπρος | Larnaca | Paphos | |
| Τσεχική Δημοκρατία | Prague | | Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice |
| Δανία | Copenhagen Kastrup | Billund | Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Hadsund, Herning, Kalundborg, Koster Vig, Laesoe, Lemvig, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Sindal, Padborg, Ærø, Randers, Ringsted, Kolding, Spjald, Morso, Samso |
| Εσθονία | | | Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu |
| Φινλανδία | Helsinki-Vantaa | | Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki,Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Γαλλία | Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac | Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg | Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil |
| Γερμανία | Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Frankfurt/Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn | Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt | Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eisenach-Kindel, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Welzow, Zweibrucken |
| Ελλάδα | Aθήνα, Ηράκλειο, Θεσσαλονίκη, Ρόδος | Χανιά, Κέρκυρα, Κως | Aλεξανδρούπολη, Άραξος, Ιωάννινα, Καλαμάτα, Καστοριά, Καβάλα, Κοζάνη, Νέα Αγχίαλος, Πρέβεζα, Αστυπάλαια, Χίος, Ικαρία, Κάρπαθος, Κάσος, Καστελόριζο, Κεφαλονιά, Κύθηρα, Σκύρος, Μήλος, Λέρος, Λήμνος, Μύκονος, Μυτιλήνη, Νάξος, Πάρος, Σάμος, Σαντορίνη, Σύρος, Σητεία, Σκιάθος, Ζάκυνθος |
| Ουγγαρία | Budapest Ferihegy | | Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged |
| Iρλανδία | Dublin, Shannon, Cork | | Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford |
| Iταλία | Roma-Fiumicino,Roma-Ciampino, Milano-Malpensa,Milano-Linate,Napoli,Bologna,Catania,Palermo, Bergamo,Venezia,Torino,Verona,Cagliari,Pisa | Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova | Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza |
| Λετονία | | Riga | Daugavpils, Liepaja, Ventspils |
| Λιθουανία | | | Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai |
| Λουξεμβούργο | Luxembourg | | |
| Μάλτα | Luqa-Malta | | |
| Κάτω Χώρες | Amsterdam-Schiphol | Maastricht-Aken, Rotterdam | Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede |
| Πολωνία | Warszawa-Okecie | | Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost |
| Πορτογαλία | Lisboa, Faro | Funchal, Porto | Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia) |
| Σλοβακία | | | Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina |
| Σλοβενία | | Ljubljana, | Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje. |
| Ισπανία | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, Jerez, La Coruna, La Palma, Leon, Madrid-C.Vientos, Melilla, Murcia, Pamplona, Reus, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza |
| Σουηδία | Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda | Malmo-Sturup, Stockholm/Bromma, Stockholm/ Skavsta | Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön |
| Ηνωμένο Βασίλειο | Aberdeen, Belfast-International, Berlfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich | Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton | Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh |

Αερολιμένες με ετήσια κίνηση μεγαλύτερη των 2 εκατ. διακινούμενων επιβατών ή 50 000 τόνων εμπορευμάτων

Αερολιμένες με ετήσια κίνηση μεγαλύτερη του 1 εκατ. διακινούμενων επιβατών ή 25 000 τόνων εμπορευμάτων

Άλλοι αερολιμένες ανοικτοί στην εμπορική κίνηση

Aυστρία

Vienna

Salzburg

Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz

Bέλγιο

Brussels, Charleroi, Oostende, Liège-Bierset

Antwerpen

Κύπρος

Larnaca

Paphos

Τσεχική Δημοκρατία

Prague

Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice

Δανία

Copenhagen Kastrup

Billund

Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Hadsund, Herning, Kalundborg, Koster Vig, Laesoe, Lemvig, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Sindal, Padborg, Ærø, Randers, Ringsted, Kolding, Spjald, Morso, Samso

Εσθονία

Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu

Φινλανδία

Helsinki-Vantaa

Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki,Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Γαλλία

Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac

Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg

Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil

Γερμανία

Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Frankfurt/Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn

Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt

Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eisenach-Kindel, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Welzow, Zweibrucken

Ελλάδα

Aθήνα, Ηράκλειο, Θεσσαλονίκη, Ρόδος

Χανιά, Κέρκυρα, Κως

Aλεξανδρούπολη, Άραξος, Ιωάννινα, Καλαμάτα, Καστοριά, Καβάλα, Κοζάνη, Νέα Αγχίαλος, Πρέβεζα, Αστυπάλαια, Χίος, Ικαρία, Κάρπαθος, Κάσος, Καστελόριζο, Κεφαλονιά, Κύθηρα, Σκύρος, Μήλος, Λέρος, Λήμνος, Μύκονος, Μυτιλήνη, Νάξος, Πάρος, Σάμος, Σαντορίνη, Σύρος, Σητεία, Σκιάθος, Ζάκυνθος

Ουγγαρία

Budapest Ferihegy

Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged

Iρλανδία

Dublin, Shannon, Cork

Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford

Iταλία

Roma-Fiumicino,Roma-Ciampino, Milano-Malpensa,Milano-Linate,Napoli,Bologna,Catania,Palermo, Bergamo,Venezia,Torino,Verona,Cagliari,Pisa

Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova

Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza

Λετονία

Riga

Daugavpils, Liepaja, Ventspils

Λιθουανία

Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai

Λουξεμβούργο

Luxembourg

Μάλτα

Luqa-Malta

Κάτω Χώρες

Amsterdam-Schiphol

Maastricht-Aken, Rotterdam

Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede

Πολωνία

Warszawa-Okecie

Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost

Πορτογαλία

Lisboa, Faro

Funchal, Porto

Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia)

Σλοβακία

Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina

Σλοβενία

Ljubljana,

Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje.

Ισπανία

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, Jerez, La Coruna, La Palma, Leon, Madrid-C.Vientos, Melilla, Murcia, Pamplona, Reus, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza

Σουηδία

Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda

Malmo-Sturup, Stockholm/Bromma, Stockholm/ Skavsta

Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön

Ηνωμένο Βασίλειο

Aberdeen, Belfast-International, Berlfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich

Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton

Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh

---

(1)  ΕΕ L 272 της 25.10.1996, σ. 36.

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/12

---

ΚΡΑΤΙΚΉ ΕΝΊΣΧΥΣΗ — ΟΥΓΓΑΡΊΑ

Κρατική ενίσχυση C 41/2005 (πρώην NN 49/2005) — Λανθάνον κόστος στην Ουγγαρία

Ανακοίνωση για δημοσίευση με γνώμονα το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ

(2005/C 324/05)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

Με επιστολή της 9ης Νοεμβρίου 2005 που αναδημοσιεύεται στην αυθεντική γλώσσα του κειμένου της επιστολής στις σελίδες που ακολουθούν την παρούσα περίληψη, η Επιτροπή κοινοποίησε στην Ουγγαρία την απόφασή της να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ σχετικά με τα προαναφερθέντα μέτρα.

Τα ενδιαφερόμενα μέρη μπορούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους επί των μέτρων για τα οποία η Επιτροπή κινεί τη διαδικασία μέσα σε ένα μήνα από την ημερομηνία δημοσίευσης της παρούσας περίληψης και της επιστολής που ακολουθεί, στην ακόλουθη διεύθυνση:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Competition DG, State aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Αριθ. φαξ: (32-2) 296 12 42. |

Commission of the European Communities

Competition DG, State aid Greffe

B-1049 Brussels

Αριθ. φαξ: (32-2) 296 12 42.

Οι παρατηρήσεις αυτές θα κοινοποιηθούν στην Ουγγαρία. Το απόρρητο της ταυτότητας του ενδιαφερόμενου μέρους που υποβάλλει τις παρατηρήσεις μπορεί να ζητηθεί γραπτώς, με μνεία των σχετικών λόγων.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΠΕΡΙΛΗΨΗΣ

1.   ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ

Η Επιτροπή έλαβε την πρωτοβουλία να καταχωρίσει την παρούσα υπόθεση ώστε να αξιολογήσει το ενδεχόμενο ύπαρξης κρατικής ενίσχυσης κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της Συνθήκης, καθώς και το συμβιβάσιμό της με την κοινή αγορά.

Με επιστολή της 24ης Μαΐου 2005, η Επιτροπή απηύθυνε αίτηση συμπληρωματικών πληροφοριών στις ουγγρικές αρχές. Η απάντηση, η οποία την ημερομηνία 20 Ιουλίου 2005, πρωτοκολλήθηκε από την Επιτροπή στις 25 Ιουλίου 2005.

2.   ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΩΝ ΜΕΤΡΩΝ

Στα μέσα της δεκαετίας του '90, ο κύριος στόχος του ουγγρικού κράτους στον τομέα της ενέργειας ήταν να εγγυάται την ασφάλεια του εφοδιασμού και τον εκσυγχρονισμό των υποδομών παραγωγής ενέργειας. Για να πραγματοποιήσει αυτούς τους στόχους, ο φορέας εκμετάλλευσης δικτύου, «MVM», ο οποίος ανήκει κατά 99,9 % στο κράτος, συνήψε μακροπρόθεσμες συμβάσεις αγοράς ηλεκτρικής ενέργειας με τους παραγωγούς ηλεκτρικής ενέργειας οι οποίοι επρόκειτο να επενδύσουν στην Ουγγαρία.

Βάσει των συμβάσεων αυτών, ο φορέας MVM υποχρεούται να αγοράζει μία συγκεκριμένη ποσότητα ηλεκτρικής ενέργειας σε σταθερή τιμή, εξασφαλίζοντας έτσι στους παραγωγούς απόδοση επένδυσης που δεν εμπεριέχει κινδύνους. Προβλέπεται επίσης εγγυημένο κέρδος 8-10 %. Οι συμβάσεις υπεγράφησαν μεταξύ 1995 και 2001 και, ανάλογα με τον παραγωγό, η ισχύς τους λήγει μεταξύ 2010 και 2020.

Οι συμβάσεις αυτές καλύπτουν σήμερα το 85 % της ζήτησης ηλεκτρικής ενέργειας στην Ουγγαρία.

Οι κυριότεροι επενδυτές που έχουν συνάψει συμβάσεις αγοράς ηλεκτρικής ενέργειας με τον φορέα εκμετάλλευσης του ουγγρικού δικτύου και οι οποίοι εξακολουθούν να επωφελούνται από τις συμφωνίες αυτές είναι οι ακόλουθοι: RWE (Γερμανία), EDF (Γαλλία), Electrabel (Βέλγιο), ATEL (Ελβετία) και AES (ΗΠΑ).

Σύμφωνα με το κυβερνητικό διάταγμα αριθ. 183/2002 (VIII.23.) σχετικά με το λανθάνον κόστος, ο φορέας εκμετάλλευσης MVM υποχρεούται να επαναδιαπραγματευτεί τις οριζόμενες στις συμβάσεις ποσότητες αγοράς. Λόγω των πλεονεκτικών όρων των συμφωνιών αυτών, οι οποίες εγγυώνται απόδοση επένδυσης και κέρδος που δεν εμπεριέχουν κανένα κίνδυνο, κανένας παραγωγός ηλεκτρικής ενέργειας δεν δέχθηκε να προβεί σε παρόμοια αναδιαπραγμάτευση, η οποία θα κατέληγε στη μείωση των εγγυημένων ποσοτήτων αγοράς.

3.   ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ ΤΩΝ ΜΕΤΡΩΝ

Ύπαρξη κρατικής ενίσχυσης

Θεωρείται ότι οι συμβάσεις αγοράς ηλεκτρικής ενέργειας είναι δυνατό να προσδώσουν επιλεκτικό ανταγωνιστικό πλεονέκτημα στους παραγωγούς ηλεκτρικής ενέργειας, πράγμα το οποίο ενδέχεται να νοθεύσει τον ανταγωνισμό και να επηρεάσει τις συναλλαγές μεταξύ κρατών μελών.

Στο στάδιο αυτό της διαδικασίας, η Επιτροπή θεωρεί ότι οι όροι και οι προϋποθέσεις των συμβάσεων τοποθετούν τους παραγωγούς που έχουν συνάψει τέτοιου είδους συμφωνίες σε πλεονεκτική οικονομική θέση σε σχέση με άλλους ηλεκτροπαραγωγούς που δεν έχουν συνάψει συμβάσεις, καθώς και σε σχέση με άλλους παρόμοιους τομείς δραστηριοτήτων όπου δεν έχουν καν προταθεί ανάλογες μακροπρόθεσμες συμφωνίες στους φορείς της αγοράς. Επομένως, το μέτρο προσδίδει επιλεκτικό πλεονέκτημα στους εν λόγω παραγωγούς.

Οι αγορές ηλεκτρικής ενέργειας έχουν ανοίξει στον ανταγωνισμό και η ηλεκτρική ενέργεια αποτελεί αντικείμενο εμπορικών συναλλαγών μεταξύ των κρατών μελών, ιδιαίτερα από τότε που άρχισε να ισχύει η οδηγία 96/92/EΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου της 19ης Δεκεμβρίου 1996 σχετικά με τους κοινούς κανόνες για την εσωτερική αγορά ηλεκτρικής ενέργειας (1).

Ως εκ τούτου, μέτρα τα οποία ευνοούν τις επιχειρήσεις του τομέα της ενέργειας σε ένα κράτος μέλος είναι δυνατό να παρεμποδίζουν την ικανότητα επιχειρήσεων άλλων κρατών μελών όσον αφορά την εξαγωγή ηλεκτρικής ενέργειας προς το κράτος αυτό ή να ευνοούν τις εξαγωγές ηλεκτρικής ενέργειας προς τις επιχειρήσεις αυτές. Τούτο ισχύει ιδιαίτερα για την Ουγγαρία, η οποία βρίσκεται στο κέντρο της Ευρώπης και είναι συνδεδεμένη ή είναι εύκολο να συνδεθεί με αρκετά σημερινά και μελλοντικά κράτη μέλη.

Επιπλέον, οι παραγωγοί οι οποίοι επωφελούνται από τις συμβάσεις αγοράς ηλεκτρικής ενέργειας είναι μεγάλοι διεθνείς όμιλοι με παρουσία σε αρκετά κράτη μέλη· το ενδεχόμενο να δοθεί ανταγωνιστικό πλεονέκτημα στους ομίλους αυτούς είναι πιθανό να επηρεάσει αρνητικά τις εμπορικές συναλλαγές και να νοθεύσει τον ανταγωνισμό.

Στην παρούσα φάση, η Επιτροπή εκτιμά επίσης ότι το πλεονέκτημα χορηγείται μέσω κρατικών πόρων, δεδομένου ότι η σύναψη των συμβάσεων συνιστούσε κρατική πολιτική η οποία εφαρμόστηκε μέσω του φορέα εκμετάλλευσης του δικτύου MVM, που αποτελεί κρατική ιδιοκτησία. Σύμφωνα με τη νομολογία του Δικαστηρίου (2), όταν μία δημόσια επιχείρηση χρησιμοποιεί τα κεφάλαιά της κατά τρόπο που να καταλογίζονται στο κράτος, τότε τα κεφάλαια αυτά θα πρέπει να θεωρούνται «κρατικοί πόροι» κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ.

Βάσει των ανωτέρω, στο παρόν στάδιο της διαδικασίας, φαίνεται πιθανό ότι οι συμβάσεις αγοράς ηλεκτρικής ενέργειας συνιστούν κρατικές ενισχύσεις προς τους παραγωγούς ηλεκτρικής ενέργειας, κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ.

Συμβιβάσιμο των μέτρων με την κοινή αγορά

Οι κρατικές ενισχύσεις τις οποίες λαμβάνουν οι παραγωγοί θα πρέπει να εξεταστούν σύμφωνα με τη μεθοδολογία της Επιτροπής για την ανάλυση των κρατικών ενισχύσεων των σχετικών με το λανθάνον κόστος («η μεθοδολογία»). Βάσει των εγγράφων που έχει σήμερα στη διάθεσή της, η Επιτροπή διατηρεί αμφιβολίες όσον αφορά το συμβιβάσιμο των συμβάσεων με τα κριτήρια της μεθοδολογίας.

Πρώτον, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον η ίδια η αρχή μιας μακροπρόθεσμης συμφωνίας αγοράς, η οποία αποκλείει από τον ανταγωνισμό σημαντικό μέρος της αγοράς, μπορεί να συμβιβάζεται με τους στόχους της μεθοδολογίας, η οποία στοχεύει στην επιτάχυνση της απελευθέρωσης του τομέα με τη χορήγηση δίκαιων αντισταθμίσεων στους εγκατεστημένους ανταγωνιστές οι οποίοι αντιμετωπίζουν τον ανταγωνισμό από μειονεκτική θέση.

Δεύτερον, η Επιτροπή αμφιβάλλει κατά πόσον το στοιχείο ενίσχυσης το οποίο περιλαμβάνουν οι συμβάσεις είναι συμβιβάσιμο με τα λεπτομερή κριτήρια της μεθοδολογίας όσον αφορά τον υπολογισμό του επιλέξιμου λανθάνοντος κόστους και τη χορήγηση αντισταθμίσεων.

4.   ΣΥΜΠΕΡΑΣΜΑ

Η Επιτροπή κινεί την επίσημη διαδικασία έρευνας δυνάμει του άρθρου 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ όσον αφορά τις συμβάσεις αγοράς ηλεκτρικής ενέργειας οι οποίες ίσχυαν κατά την ημερομηνία προσχώρησης της Ουγγαρίας στην Ευρωπαϊκή Ένωση (1η Μαΐου 2004).

Η Επιτροπή ζητεί από τη Δημοκρατία της Ουγγαρίας να παράσχει κάθε χρήσιμη πληροφορία για την αξιολόγηση του μέτρου αυτού.

Σύμφωνα με το άρθρο 14 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 659/1999 του Συμβουλίου, μπορεί να ζητηθεί ανάκτηση κάθε παράνομης ενίσχυσης από τον δικαιούχο.

Καλούνται όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους εντός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσης.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΕΠΙΣΤΟΛΗΣ

«1.   ELJÁRÁS

2004. március 31-i keltezésű, ugyanaznap iktatott levelükben a magyar hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a közüzemi nagykereskedő által viselt költségek kompenzációs rendszeréről, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1 c) albekezdésében hivatkozott eljárás (“ideiglenes eljárás”) szerint. A bejelentést a Bizottság a HU 1/2004. állami támogatás iktatási szám alatt regisztrálta.

Az intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok és a Bizottság között több alkalommal is hivatalos levélváltásra került sor. A Bizottság egyéb érdekelt felektől is kapott észrevételeket.

2005. április 13-i keltezésű, 2005. április 15-én iktatott levelükben a magyar hatóságok visszavonták a 2004. március 31-i keltezésű bejelentésüket, azzal a szándékkal, hogy egy későbbi időpontban várhatóan új rendszert jelentenek be.

Amíg az új rendszer kialakítására és bevezetésére sor nem kerül, a villamos energia ágazat eredeti szerkezete továbbra is fennáll abban a formájában, ahogy Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása idején. Mivel ez a fennálló rendszer a Bizottság megítélése szerint, a rendelkezésére álló iratok alapján, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást tartalmaz, a Bizottság az ügyet NN 49/2005. szám alatt hivatalból nyilvántartásba vette.

2005. május 24-i keltezésű levelében (D/54013) a Bizottság az ügy tartalmát illető kérdéseket intézett a magyar hatóságokhoz. A magyar hatóságok 2005. július 20-i keltezésű válaszát a Bizottság 2005. július 25-én vette nyilvántartásba.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   Az intézkedés háttere

Az 1994. évi XLVIII. számú törvény a villamos energiáról (a “Villamos Energia Törvény”) értelmében a magyar közüzemi nagykereskedő, a 99,9 százalékban állami tulajdonú Magyar Villamos Művek (“MVM”) köteles volt felmérni a szolgáltatók teljes energiaszükségletét, és ez alapján kidolgozni az úgynevezett Országos Erőműépítési Tervet. E tervet a felelős miniszter köteles volt elfogadásra előterjeszteni a magyar kormány és az Országgyűlés részére.

Ebben az időszakban a magyar energiapiacon a legsürgősebb probléma a villamosenergia-ellátás biztonságának a legkisebb költség elve melletti megteremtése, az infrastruktúra korszerűsítése – különös figyelemmel a mindenkori környezetvédelmi normákra-, valamint az áramszolgáltatási ágazat szükséges átszervezése volt. E célkitűzések megvalósítása leghatékonyabb módjának az tűnt, ha hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodást (“HTM”) ajánlanak fel azon befektetőknek, akik vállalják, hogy befektetnek a magyarországi erőművek építésébe és modernizálásába.

2.2.   A HTM-ek

Az aláírás időpontjától függően kétféle HTM létezik.

| — | azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor; |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor;

| — | azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül. |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül.

Mindegyik HTM-et egyrészről az MVM, másrészről egy erőmű írt alá.

A HTM-ek értelmében az MVM köteles meghatározott mennyiségű villamos energiát megvenni az erőműtől, az összes költség fedezésén túl 8-10 százalékos profitot biztosító áron. A HTM-ek garantált átvételi mennyisége a magyar villamos energia piacának összességében mintegy 81-87 százalékát teszi ki (a 2000-2004 közötti időszakra számolva). A fennmaradó szükségleteket túlnyomó részt import fedezi.

2003.12.31-ig a HTM-ekben előirányzott árrögzítő mechanizmus nem került alkalmazásra, mivel az elektromos áram árát miniszteri rendeletek rögzítették. Ezen időpontig a Magyar Energia Hivatal elemezte az egyes erőművek költségstruktúráját, és úgy határozta meg az MVM által az erőművektől megvásárolandó elektromos áram árát, hogy az fedezze az erőművek költségeit, és garantáljon egy előre rögzített nyereséget.

Ezen árszabályozási mechanizmus során figyelembe vett költségnemek a következők voltak: személyi jellegű költségek, hitelkamatok, értékcsökkenés, biztosítás, egyéb ráfordítások, rendkívüli ráfordítások, előre meghatározottan nem árkalkulációs tényezők, tüzelőanyag-költség, vásárolt villamos energia, rekultivációs költségek, környezetvédelmi költségek, Központi Nukleáris Alap befizetés (az atomerőműnél), befagyott költségek, önfogyasztás és értékesített hőenergia költségei.

A magyar hatóságok és az erőművektől kapott információk szerint, a Magyar Energia Hivatal hatósági árszabályozásának megszűnését követően a szerződéses felek lényegében megtartották az árrendeletekben alkalmazott árszabályozási módszert, mivel az megfelelőnek bizonyult az erőművek költségeinek kiszámítására.

Az alábbi táblázat a 2004-ben HTM alatt álló erőműveket sorolja fel, feltüntetve az erőművek tulajdonosát és annak többségi részvényesét.

| Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3) | Erőművek |
| --- | --- |
| Budapesti Erőmű Rt. (EDF) | Kelenföldi Erőmű |
| | Újpesti Erőmű |
| | Kispesti Erőmű |
| Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel) | Dunamenti Erőmű |
| Mátrai Erőmű Rt. (RWE) | Mátrai Erőmű |
| AES-Tisza Erőmű Kft. (AES) | Tisza Erőmű |
| Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL) | Csepel II Erőmű |
| Paski Atomerőmű Rt. (MVM) | Paksi Atomerőmű |
| Pannonpower Holding Rt. | Pécsi Erőmű |

Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3)

Erőművek

Budapesti Erőmű Rt. (EDF)

Kelenföldi Erőmű

Újpesti Erőmű

Kispesti Erőmű

Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel)

Dunamenti Erőmű

Mátrai Erőmű Rt. (RWE)

Mátrai Erőmű

AES-Tisza Erőmű Kft. (AES)

Tisza Erőmű

Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL)

Csepel II Erőmű

Paski Atomerőmű Rt. (MVM)

Paksi Atomerőmű

Pannonpower Holding Rt.

Pécsi Erőmű

Ahogy az a fenti táblázatból kiderül, a HTM-eket elnyerő legjelentősebb magyarországi befektetők a következők: RWE Power AG, EDF, Electrabel SA, AES Summit Generation Rtd. és ATEL.

Egy HTM 2011-ben, míg a többi 2015 és 2021 között veszti hatályát.

2.3.   A magyar villamos energia piac szerkezete és a HTM-k újratárgyalása

A magyar villamos energia piac két szegmensre bontható: egy közüzemi szektorra és egy verseny szektorra. 2005. szeptemberéig a 6,5 GWh éves fogyasztásnál kisebb szükségletű fogyasztók kötelesek voltak a villamos energiát a közüzemi piacon belül megvásárolni (“nem feljogosított fogyasztók”), míg azok, akik ennél a küszöbértéknél többet igényelnek, vásárolhattak a versenypiacon “feljogosított fogyasztók”). 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett törvénymódosítás (4) következtében ma valamennyi nem háztartási fogyasztó kiléphet a versenypiacra. 2007. július 1-jét követően – a közösségi jognak megfelelően – valamennyi fogyasztó jogosult kell legyen a versenypiacra.

A versenypiacra való kilépési joguk ellenére a feljogosított fogyasztók jelentős része a közüzemi szektorban marad. 2005. első felében a teljes energia fogyasztás körülbelül 30 %-a származott a versenypiacról.

A közüzemi szektor az egyvásárlós (“Single Buyer”) modell alapján működik, amelyben az MVM az egyetlen vállalat, amely energiát vásárolhat az erőművektől, és azt továbbértékesítheti az áramszolgáltatók felé.

A HTM-ek következtében a termelői kapacitás túlnyomó hányadát a közüzemi szegmens foglalja le, ezzel korlátozva a verseny piacon elérhető energia-mennyiséget. A közüzemi piac a szerződésben lekötött kapacitások következtében kielégíti a magyar piaci kereslet túlnyomó részét, így szűk teret engedve a liberalizált szegmens működésének. E hatás idővel – a feljogosított fogyasztók számának növekedésével – erősődik.

A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet (5) alapján az MVM köteles kezdeményezni a HTM-ekben meghatározott vásárlási mennyiségek újratárgyalását – így próbálva csökkenteni azok hátrányos piaci hatásait. Az MVM erőfeszítései ellenére máig egyetlen erőmű sem fogadta el az újratárgyalási kezdeményezést, amely a garantált vásárlási mennyiség csökkentéséhez vezetne.

A HTM-ekben szereplő előnyös feltételek, amelyek kockázat nélkül garantálják az erőműveknek befektetéseik megtérülését, kétség kívül nem ösztönzik az erőműveket arra, hogy elfogadják a HTM-ek önkéntes újratárgyalását.

2.4.   A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az átállási költségekről

Annak érdekében, hogy az MVM eleget tudjon tenni a HTM-ekben foglalt kötelezettségvállalásainak, és ugyanakkor a közüzemi szektorban nagyjából a szabadpiaci ár szintjén tudja tartani az árakat, a 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az MVM-nek állami kompenzáció fizetését irányozza elő.

A fenti kormányrendelet 3. b) cikke értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés útján értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség felett fennmaradó villamos energia készletét. Ebben az esetben a kormány ellentételezi az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítés ára közti különbséget.

Eredeti bejelentésükben (HU 1/2004, amelyet 2005. április 13-án visszavontak) a magyar hatóságok az említett ellentételezést [“átállási költség”] az MVM-nek nyújtott állami támogatásnak tekintették.

A rendelkezésére álló információk alapján azonban a Bizottság úgy véli, hogy függetlenül a fenti ellentételezéstől, a HTM-ek önmagukban állami támogatást jelenthetnek az erőművek számára. Éppen ezért jelen határozatában a Bizottság az állami támogatás meglétét és közös piaccal való összeegyeztethetőségét az alábbi két mechanizmus keretében külön vizsgálja:

| (i) | maguk a HTM-ek működése keretében; valamint |
| --- | --- |

(i)

maguk a HTM-ek működése keretében; valamint

| (ii) | a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján. |
| --- | --- |

(ii)

a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján.

3.   ÉRTÉKELÉS

3.1.   Az állami támogatás fennállása

(i)   A HTM-ek

A Bizottság megvizsgálta, hogy maguk a HTM-ek a szerződő erőműveknek nyújtott állami támogatásnak minősülnek-e.

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő ismérveknek kell eleget tennie: előnyt nyújt az intézkedés kedvezményezettjeinek, szelektív, ténylegesen vagy potenciálisan torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet, valamint állami forrásból származik.

Gazdasági előny és szelektív jelleg

Mindegyik HTM garantálja a befektetés megtérülését azáltal, hogy biztosítja egy garantált mennyiség garantált árakon és garantált időszakon (általában 15-20 éven) keresztül történő értékesítését. A befektetés megtérülésén túl e szerződések 8-10 %-os nyereséget is biztosítanak.

Az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság azon az állásponton van, hogy a fenti feltételek a HTM-eket aláíró erőműveknek gazdaságilag előnyösebb helyzetet biztosítanak a HTM-ekben részt nem vevő erőművekhez képest - ideértve az esetleges új piaci szereplőket -, valamint azokhoz az energiaszektortól különböző, ám összehasonlítható ágazatokhoz képest, amelyekben ilyen hosszú távú megállapodásokat nem is kínáltak a piaci szereplőknek.

Számos, a Bizottság tudomására jutott tény utal továbbá az előny meglétére. Különösen az a tény, hogy az MVM-nek a HTM-ek újratárgyalására vonatkozó kísérletei ellenére mindegyik erőmű visszautasította, hogy a szerződéseken lényegi módosítást hajtsanak végre.

Továbbá az az ár, amelyet az MVM a szerződésben lekötött energiáért fizet, a legtöbb erőmű esetében jelentősen magasabbnak tűnik, mint amekkora nagykereskedelmi árat az MVM normális esetben fizetne, ha az erőműveknek termékeik értékesítése érdekében versenyezniük kellene. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy más, általa a múltban értékelt átállási költségek állami támogatására vonatkozó ügyekben számos tagállam az összehasonlításhoz a 36 EUR/MWh piaci árat vette alapul (6). Ez az ár a kombinált ciklusú gázturbinás erőmű által termelt villamos energia termelési költségének felel meg.

Ebből következően az eljárás jelenlegi szakaszában és a rendelkezésére álló adatok alapján a Bizottság azon a véleményen van, hogy a HTM-ek az aláíró erőművek számára gazdasági előnyt biztosítanak.

A fentiekből az is kitűnik, hogy az intézkedés szelektív, mivel gazdasági előnyöket csak egy bizonyos ágazat bizonyos vállalatai számára biztosít.

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az a tény, hogy egy támogatást nem kifejezetten egy vagy több előre meghatározott kedvezményezettnek címeznek, hanem a kedvezményezettek objektív ismérvek alapján kerülnek kiválasztásra, nem jelenti azt, hogy a kérdéses intézkedés nem biztosít szelektív előnyt a kedvezményezetteknek. A kedvezményezettek kiválasztásához szükséges eljárás nem befolyásolja az intézkedés állami támogatás minőségét (7).

A Bíróság joggyakorlata azt is megerősítette, hogy még az olyan intézkedést is, amely a gazdaság hasonló helyzetű más ágazataihoz képest egy egész ágazatot kedvezőbb helyzetbe hoz, a kérdéses ágazat részére szelektív előnyt biztosító intézkedésnek kell tekinteni (8).

A Bizottság tisztában van azzal, hogy Magyarországon a '90-es évek közepén az energia szektorban sürgető szükség volt új befektetésekre. Az ellátás biztonsága, az infrastruktúra modernizálása, a nyugat-európai rendszerekkel való együttműködési képesség az állam elsődleges célkitűzéseiként jelentek meg. Más tagállamokban előállt hasonló helyzetek miatt számos európai kormány döntött úgy, hogy hosszú távú áramvásárlási szerződést köt külföldi befektetőkkel.

A felvázolt történeti háttérre tekintettel megjegyzendő, hogy az a tény, hogy a köz érdekében egyértelműen szükség van az állami intézkedésre, semmiképp sem jelenti azt, hogy ezen intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Épp ellenkezőleg: az a tény, hogy a támogatásra szükség van annak érdekében, hogy az adott közérdeknek megfelelő magatartásra ösztönözze a piaci szereplőket, az állami támogatás egyik kulcsfontosságú eleme. Ez az ösztönző hatás éppen az a cél, amit az állami támogatás általában el kíván érni (9).

Éppen ezért az, hogy az áramtermelési ágazat helyzete és Magyarországnak a kérdéses időszakban fennálló politikai és gazdasági háttere miatt szükség volt arra, hogy a magyar állam a közös érdek miatt beavatkozzon, valamint az hogy a legjobb megoldás HTM-ek megkötése volt, semmiféleképp nem mond ellent annak a ténynek, hogy a HTM-ek az erőműveknek nyújtott szelektív előnyt jelentenek.

A paksi atomerőmű

A Bizottságnak a magyar hatóságok által benyújtott dokumentumok, illetve független tanulmányok alapján úgy tűnik, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM-ben rögzített feltételek eltérnek a más HTM-ekben szereplő feltételektől, különösen az MVM részére értékesített energia ára tekintetében.

Paks az ország egyetlen atomerőműve, amely 99,99 %-ban az MVM tulajdonában áll. A szerződő felek közt fennálló tulajdonosi viszonyok miatt valószínűnek tűnik, hogy a fenti érveknek legalább egy része nem érvényes erre a HTM-re. Mindazonáltal a jelenleg rendelkezésére álló információk fényében a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM szintén tartalmaz állami támogatási elemeket.

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A villamos energia piacon megnyílt a szabad verseny, és a villamos árammal kereskedelem folyik a tagállamok között, különösen az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 19-i, a belső árampiac közös szabályairól szóló EK/92/96. számú irányelvének (10) hatályba lépése óta.

Ennek következtében egy tagállam villamos energia ágazatában egyes vállalkozásoknak előnyt biztosító intézkedések akadályát képezhetik a más tagállamok vállalatai által e tagállamba történő energia-exportnak, illetve ösztönözhetik a villamos energia exportját e tagállamból a többi felé. Ez különösen igaz Magyarország esetében, mivel Európán belüli központi fekvése miatt kapcsolódik, vagy könnyen kapcsolódni tud számos jelenlegi vagy jövőbeni tagállam hálózatához.

Ezt csak megerősíti az a tény, hogy a HTM alatt álló erőművek olyan nagy nemzetközi vállalatok tagjai, amelyek számos más tagállamban is jelen vannak. A kérdéses vállalatoknak versenyelőnyt biztosító intézkedés kétség kívül hatást gyakorol a kereskedelemre, és alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt a közös piacon.

Állami források és az államnak “betudhatóság”

Az állami tulajdonban álló közüzemi nagykereskedő MVM hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodásokat kötött, amelyek biztosítják a szerződő erőműveknek a befektetés megtérülését és a nyereséget. Annak megállapítása érdekében, hogy a HTM-ekből az erőműveknek származó gazdasági előny állami forrásból származónak minősül-e, a Bizottság elsősorban a következőkből indult ki:

A PreussenElektra ítélet (11)

A PreussenElektra ügyben hozott ítéletében a Bíróság olyan mechanizmust vizsgált, ahol magántulajdonban lévő vállalatokat az állam arra kötelezett, hogy meghatározott villamos energia termelőktől az állam által rögzített, a piaci árnál magasabb áron vásároljanak energiát. A Bíróság úgy döntött, hogy ilyen esetben nincs szó közforrások felhasználásáról, így nem áll fenn állami támogatás.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottság úgy értékeli, hogy a magyar rendszer jelentős különbségeket mutat a Bíróság által a fent említett döntésben vizsgált rendszerhez képest, elsősorban a vásárlási kötelezettséggel rendelkező vállalatok tulajdonosi szerkezetének különbözősége miatt.

A PreussenElektra ügyben az a vállalat, amelynek az állam a rögzített árú vásárlást előírta, magántulajdonban állt, míg az MVM teljes mértékben állami tulajdonú vállalat. Ebből következően a felhasznált források egy állami tulajdonban álló vállalat forrásai.

A PreussenElektra ügyben a kedvezményezettől a forrásig visszakövetve a pénz útját az derült ki, hogy az soha nem került az állam akár közvetett akár közvetlen irányítása alá. A pénz állami irányítás alá kerül abban az esetben, ha útja során visszavezethető egy olyan állami vállalatig, amelynek magatartása, a konkrét esetben, az államnak tudható be.

Az állam meghatározó befolyása: a Stardust ítélet (12)

A Bíróság Stardust ügyben hozott ítélete értelmében, hogyha egy állami tulajdonú vállalat egyes pénzügyi forrásairól az állam meghatározó befolyása következtében dönt, akkor ezen intézkedés az államnak tudható be és a szóban forgó forrásokat az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásoknak kell tekinteni.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a HTM-ek MVM általi megkötése a magyar állam meghatározó befolyása alatt hozott, és így a magyar államnak betudható lépés volt-e, vagy sem.

A Bizottság az állam befolyására vonatkozó kérdés értékelésekor többek között a következő körülményeket vette figyelembe:

Megjegyzendő, hogy a HTM-ek aláírásának körülményei eltérőek voltak a privatizációs folyamat során, illetve a versenytárgyalási eljárás keretében aláírt HTM-ek esetében.

| — | Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel. |
| --- | --- |

—

Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel.

| — | Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor. |
| --- | --- |

—

Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor.

| — | A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján “Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik” (13). |
| --- | --- |

—

A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján “Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik” (13).

| — | Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak. |
| --- | --- |

—

Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak.

| — | A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:
  A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni. |
| --- | --- |

—

A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:

A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni.

| — | Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.
  Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése “lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával” (14).
  A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön “a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.”

  Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást. |
| --- | --- |

—

Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.

Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése “lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával” (14).

A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön “a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.”

Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást.

| — | A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni. |
| --- | --- |

—

A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni.

| — | A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire. |
| --- | --- |

—

A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire.

| — | Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására. |
| --- | --- |

—

Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására.

Az ügy fent leírt körülményei egyértelműen arra utalnak, hogy a magyar államnak meghatározó befolyása volt a HTM-ek megkötésére vonatkozó döntésben, valamint a szerződő erőművek befektetéseinek megtérülése és a fix nyereség garantálásában. A HTM-ekről való döntés ennél fogva a magyar államnak betudható.

A magyar állam befolyása egyébként összhangban áll a HTM-ek megkötésének körülményeivel, ahogy azt mind a magyar hatóságok, mind egyes érintett erőművek írásaikban ismertették (16). Ezek alapján a HTM-ek megkötése a magyar állam által az egész energiaágazatra vonatkozóan hozott politikai döntés volt, amelyet az MVM-en keresztül hajtott végre az olyan központi politikai célok megvalósítása érdekében, mint az energiaellátás biztonsága, valamint a magyar energiatermelő infrastruktúra korszerűsítése.

A fenti körülmények alapján valamint a rendelkezésére álló információkra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a HTM-eket az állami tulajdonban álló MVM kötötte olyan döntés alapján, amely az államnak tudható be. A Bizottság ennek következtében úgy tekinti, hogy a HTM-ek állami forrást vesznek igénybe.

Rendelkezés az állami támogatás létéről

A fenti levezetés következményeként a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában azon az állásponton van, hogy a HTM-ek az azokat aláíró villamos energia termelőknek, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást biztosítanak.

Mindazonáltal a HTM-k nagy száma, összetett jellegük és megkötésük eltérő körülményei, illetve egyes tartalmi különbségeik miatt a Bizottság az eljárás jelen szakaszában nem zárhatja ki, hogy valamely, a fenti kritériumok szempontjából releváns és lényeges információ nem jutott tudomására.

Arra vonatkozóan, hogy a HTM létező támogatásnak minősül-e

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1. és 2. albekezdése felsorolja, hogy milyen körülmények megléte esetében tekintendő a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében vett létező támogatásnak egy olyan intézkedés, amelyet az új tagállam a csatlakozás dátumát megelőzően vezetett be, és amely e dátumot követően is alkalmazandó.

Az e határozatban megvizsgált rendszer a fent említett rendelkezések hatáskörébe tartozik, mivel a HTM-eket 1995 és 2001 között, azaz a csatlakozás előtt írták alá, és a csatlakozás után is hatályosak, legalább 2011-ig.

Erre vonatkozóan a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy jelen határozata csak azokra a HTM-ekre vonatkozik, amelyek hatályban voltak Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján (2004. május 1.). E határozat az említett dátum előtt hatályukat vesztett HTM-ekre nem terjed ki.

A fent említett Csatlakozási Szerződés rendelkezései felsorolják azokat a támogatási kategóriákat, amelyek a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében létező támogatásnak minősülnek:

| — | az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába; |
| --- | --- |

—

az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába;

| — | a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem. |
| --- | --- |

—

a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem.

| — | azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett “ideiglenes eljárás” után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg. |
| --- | --- |

—

azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett “ideiglenes eljárás” után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg.

A fentiek fényében kimondható, hogy a HTM-ek egyik fenti kategóriába sem tartoznak, így nem tekinthetők az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében a csatlakozáskor létező támogatásnak.

(ii)   A magyar állam által az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek juttatott kompenzáció

Amint az a fenti 2.4 pont alatt ismertetésre került, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés keretei közt értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség feletti lekötött teljesítőképességét. Ebben az esetben a kormány ellentételezést nyújt az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítési ár közti különbözetre.

Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, gazdasági előnyt kell biztosítson a kedvezményezettnek.

A Bizottság azon az állásponton van, hogy bár az említett ellentételezést közvetlenül az MVM kapja, az nem jelent gazdasági előnyt az MVM-nek.

A kompenzáció valójában az állami költségvetésből ered és a HTM-ek következtében végső soron az erőművekhez jut el. Az MVM tehát gazdaságilag egy eszköz, amely a kompenzációt továbbítja, de abból gazdasági értelemben vett előnye nem származik.

Mivel a gazdasági előny megléte egyike az állami támogatásnak minősíthető intézkedések halmozott feltételeinek, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek nyújtott ellentételezés nem jelent az MVM-nek nyújtott állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

A villamos áramot termelő erőművek szintjét vizsgálva a Bizottság úgy tekinti, hogy az említett ellentételezésből fakadó bármely állami támogatás részét képezi a magukból a HTM-ekből eredő állami támogatásnak. Az állami támogatás léte az erőművek szintjén ebből következően a fenti (i) pont alatti értékelésben szerepel.

3.2.   A támogatás EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége

Az EK-Szerződés 87.cikkének (1) bekezdése lefekteti az általános elvet, amely értelmében a Közösségen belül tilos az állami támogatás nyújtása.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdései mentességet irányoznak elő a 87. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott általános elv, az összeegyeztethetetlenség alól.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében szereplő mentességek erre az esetre nem vonatkoznak, mert a támogatási rendszer egyrészt nem magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális támogatás, nem természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítását szolgálják, és nem is a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Németország felosztása által érintett egyes területek gazdaságának nyújtott támogatásáról van szó.

A további mentességeket az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése rögzíti. Jelen esetben a 87. cikk (3) bekezdésének a), b) és d) pontja nem alkalmazható. A kifejezetten kivételes feltételektől eltekintve, amelyek jelen esetben nem teljesülnek, a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt mentesség nem tesz lehetővé működési támogatást. Ezen túlmenően, a támogatás nem segíti elő valamely fontos, közös európai érdekű projekt végrehajtását, nem irányul a tagállam gazdaságában fellépő súlyos zavar elhárítására, sem kulturális emlék vagy örökség megóvására.

Ily módon csak a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség alkalmazható. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezhető olyan állami támogatás, amely egyes gazdasági ágazatok fejlődésének előmozdítását célozza, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség bizonyos körülmények fennállása esetén vonatkozik az átállási költségek fedezését célzó támogatásra, értve ezalatt az olyan kötelezettségvállalásból illetve működési garanciákból eredő költségek kompenzációját, amelyek a villamos energia szektor liberalizálása következtében nem teljesíthetőek.

Az ilyen támogatások hozzájárulnak a villamos energia ágazat fejlődéséhez, mivel elősegítik az alapjában véve zárt és a részlegesen liberalizált piacok közötti átmenetet. Amennyiben az ilyen támogatás versenyt torzító hatása időben és hatását tekintve is korlátozott, a Bizottság dönthet úgy, hogy a szóban forgó támogatás nem gyakorol hatást a kereskedelemre olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel, és ebben az esetben az ilyen intézkedésekre bizonyos feltételek fennállása esetén vonatkozhat a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alatt szereplő mentesség.

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok szerint a HTM-ek fő célja az ellátás biztonságának megőrzése a villamos energia piacon, valamint a hálózat modernizálása, és az új környezetvédelmi célkitűzéseknek megfelelő átalakítása.

E célkitűzéseket a Közösség is elismeri saját célkitűzéseiként. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a villamos energia ágazat liberalizációját valóban olyan kiegyensúlyozott módon szükséges megvalósítani, amely lehetővé teszi e célok tiszteletben tartását.

Pontosan ez az oka annak, hogy a Bizottság megítélése szerint más, a liberalizáció által érintett ágazatoktól eltérően a villamos energia ágazat vállalatainak lehet kivételes állami támogatást nyújtani azzal a céllal, hogy könnyítsék a liberalizált piac felé vezető átmenetet. Annak érdekében, hogy a belső piacon azonos feltételeket biztosítson a szereplőknek, az ilyen támogatásokra vonatkozóan a Bizottság szabályokat, illetve korlátozásokat dolgozott ki. E szabályokat a Bizottsági Közlemény az átállási költségekhez kötődő állami támogatás értékelésének módszertanáról (17) (a továbbiakban: “Módszertan”) című dokumentum foglalja össze. Célja annak biztosítása, hogy a villamos energia ágazat inkumbens vállalatai megfelelő támogatást kapjanak ahhoz, hogy szembe nézzenek a liberalizáció folyamatával, de ugyanakkor a fő cél, a szabad piac kialakítása is teljesüljön.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a magyar áramtermelőknek a HTM-eken keresztül biztosított állami támogatás megfelel a Módszertanban foglalt feltételeknek, az alább kifejtett okok miatt.

Általános kétségek a hosszú távú szerződések és a Módszertan összeegyeztethetőségére vonatkozóan

Állami támogatás számos formában nyújtható, a klasszikus, közvetlen vissza nem térítendő támogatástól a kedvezményes kölcsönön át az állami garancia, vagy az állami forrásokból finanszírozott egyéb, komplexebb támogatásokig. A HTM-ek az állami támogatások ilyen egyéb formáinak egyike.

A Módszertan nem tesz kifejezett említést arról, hogy milyen formát kell öltenie az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatásnak. A Bizottság mindazonáltal úgy gondolja, hogy a Módszertan azon az elképzelésen alapszik, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, vagy legalábbis olyan formában, amelynek nincs a vissza nem térítendő támogatásénál erősebb versenyt torzító hatása.

A piaci árnál magasabb árat biztosító HTM-ek valóban rendelkeznek olyan hatással, amely a vissza nem térítendő támogatáséval egyenértékű. Számviteli értelemben a HTM értelmében eladó fél olyan bevételhez jut, amely egyenlő azzal, amit akkor kapna, ha azonos mennyiségű villamos energiát értékesítene a piacon, és azon kívül az államtól olyan mértékű vissza nem térítendő támogatást kapna, amely egyenlő a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbségének az eladott energia mennyiségével beszorzott összegével. Eszerint meghatározható lenne egy “számviteli támogatástartalom” (18) a HTM-ekre vonatkozóan, amely nem más, mint a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbsége beszorozva a kedvezményezett által eladott villamos energia mennyiségével.

A HTM-ek versenyre gyakorolt hatását ugyanakkor nem lehet pusztán e könyvelési egyenérték segítségével kifejezni. A vissza nem térítendő támogatás ugyanis csak a kedvezményezettnek bizonyos komparatív előnyt nyújtva torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett csökkentse költségeit és kedvezőbb árakat kínáljon, mint versenytársai. A HTM-ek versenytorzító hatása ennél jóval messzebb menő, mivel olyan hatásuk is van, hogy a felek egyikét kényszerítik villamos energia vásárlására a másik féltől, figyelmen kívül hagyva a versenytársak kínálatának alakulását.

A HTM-ek bizonyos értelemben nem egyszerűen torzítják a versenyt, hanem az ellátás egy bizonyos hányada mértékéig meg is szüntetik azt.

A magyar villamos energia piac esetében, ahol a fejlesztett villamos áram több, mint 80 százalékát HTM-ek keretén belül értékesítik, e korlátozás eredményeképp a liberalizáció szinte minden hatásától megfosztják az áramfejlesztési piacot.

A Bizottság úgy gondolja, hogy a HTM-eknek ez a versenyre gyakorolt rendkívül káros hatása jelentősen kibillenti az átállási költségek ellentételezését célzó vissza nem térítendő támogatások formájában megjelenő állami támogatásnak a Módszertanban meghatározott pozitív és negatív hatásai közti egyensúlyt. E következtetést az a tény is alátámasztja, hogy a HTM-ek ellentétesek a Módszertan alapját képező elvekkel, amely arra az elképzelésre épül, hogy az állami támogatást csak a liberalizáció hatásának arányos ellentételezéseként lehetne nyújtani, nem pedig azért, hogy gyakorlatilag megszüntesse a liberalizáció hatását.

A fentiek fényében a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek elve összeegyeztethető-e a Módszertannal.

Kételyek a HTM-k számviteli támogatástartalmának a Módszertannal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan

A fent kifejtett általános kételyek fenntartása mellett a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan is, hogy pusztán a HTM-ek számviteli támogatástartalma összeegyeztethető-e a Módszertanban megfogalmazott kritériumokkal.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó támogatástartalom, amennyiben csak ebben nyilvánulna meg a HTM-ek versenyre gyakorolt hatása, milyen mértékben felelne meg a Módszertanban kifejtett kritériumoknak.

E célból a Bizottság először is pontosan azonosította az átállási költségek eredetét.

E tekintetben fontos megérteni, hogy általában véve maguk a HTM-ek nem tekinthetők az átállási költségek eredetének. Hosszú távú energiavásárlási megállapodások csak akkor eredményezhetnek átállási költségeket, ha terhet jelentenek a villamos energia termelők számára. Ez a helyzet például akkor, amikor az erőművek kötelesek a villamos energiát méltánytalanul alacsony áron értékesíteni, vagy a fűtőanyagot méltánytalanul magas áron beszerezni.

E konkrét esetben épp ellenkezőleg a HTM-ek azt biztosítják, hogy az erőművek magas áron legyenek képesek értékesíteni az általuk termelt villamos áramot. A HTM-ek tehát nem terhet jelentenek az erőműveknek, hanem előnyt. Felmondásuk önmagában nem jelentene méltánytalan terhet, hanem inkább visszaállítaná az erőművek normál piaci működését.

Az erőművekbe történő befektetések ugyanakkor valóban jelenthetnek egyfajta, a Módszertanban is elismert átállási költséget, amennyiben a kérdéses befektetéseket állami működési garanciával kezdték meg a liberalizáció előtt, és a liberalizáció következtében időközben kialakult új gazdasági helyzetben lehetetlenné válik a beruházás költségeinek megtérülése.

Számos bizottsági határozat született már ilyen jellegű átállási költségre vonatkozóan (19).

Ily módon, ha maguk a HTM-ek nem is tekinthetők az átállási költségek eredendő okának, a HTM-ekben szereplő erőművekre irányuló befektetések viszont igen.

Az átállási költségek eredetének egyértelmű azonosítása, ahogy az már fentebb említésre került, alapvető fontosságú, mivel egyértelműen meg kell különböztetni egymástól a liberalizációt megelőző jogszabályi kereteket, amelyek előírhattak többek között magas garantált árakat, valamint magukat az átállási költségeket, amelyek a működési garanciával megindított befektetés értékét képviselik. A Módszertan 4.8 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó támogatás nem irányulhat a liberalizáció előtt biztosított bevétel szintjének fenntartására, hanem csak a beruházás meg nem térülése következtében ténylegesen fellépő veszteségek ellentételezésére.

A fentiek fényében a Bizottság a következő kételyeket fogalmazza meg a HTM-ek számviteli támogatástartalma és a Módszertanban lefektetett kritériumok összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

| — | A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.
  A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.

A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon.

| — | A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.
  Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.

Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit.

| — | A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának.

| — | A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e.

| — | A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).
  A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.
  A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.
  A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.
  Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az “egyéb költségek”, “rendkívüli ráfordítások” vagy az “egyéb tényezők”, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).

A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.

A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.

A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.

Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az “egyéb költségek”, “rendkívüli ráfordítások” vagy az “egyéb tényezők”, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését.

| — | A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.
  A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.

A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra.

Mivel ez a kritérium kifejezetten utal a nyújtott támogatás értékére, nem értelmezhető egyértelműen a HTM-ekre. Ugyanakkor ez a Módszertan egyik legfontosabb kritériuma, mivel szorosan kapcsolódik az állami támogatások általános ellenőrzésének két fő szempontjához, azaz ahhoz, hogy a Bizottság által megvizsgált és jóváhagyott állami támogatás behatárolt kell legyen, illetve hogy a versenyre gyakorolt hatását a lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell.

A Bizottság úgy gondolja, hogy az átállási költségek ellentételezése céljából kifizetendő állami támogatás felső határának mindenképpen legalább a HTM-ek alapján kifizetett ár felső határában tükröződnie kellene. A kérdéses HTM-ek által fedezett különböző nem egyértelmű költségnemek fényében, ahogy az fentebb említésre került, a Bizottság kételyeit fejezi ki arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek által rögzített ár esetében létezik hasonló felső határ.

A támogatásnak a piacra újonnan belépő szereplőkre gyakorolt hatásának korlátozását tekintve, ahogy azt fentebb kifejtettük, a Bizottságnak komoly kétségei vannak arra vonatkozóan, hogy HTM-eket lehetséges-e egyáltalán oly módon kialakítani, amely lehetővé tenné azt, hogy új piaci belépők – vagy bármely versenytárs – versenyezzenek a HTM által kedvezményezett erőművekkel, akár egyenlőtlen feltételek mellett. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy a vizsgálat jelenlegi szakaszában a Módszertan szóban forgó kritériuma és a Bizottság ahhoz kapcsolódó állandó gyakorlata ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a HTM-ek természetüknél fogva összeférhetetlenek lehetnek a Módszertannal. Amennyiben a felek mégis a HTM-ek módosítását terveznék annak érdekében, hogy megpróbálják az új belépést akadályozó tényezőket megváltoztatni, a Bizottság úgy gondolja, hogy legalább olyan mechanizmust kellene életbe léptetni, amely által a HTM-ekben részt vevő inkumbens vállalatok akkor sem kerülnének számviteli tekintetben jobb helyzetbe, mint az új belépők, ha az árak az új belépők teljes költsége alá csökkennek.

| — | A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták.

| — | A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban. |
| --- | --- |

—

A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban.

4.   RENDELKEZÉS

A fenti meggondolások fényében a Bizottságnak kételyei vannak a Magyarországon az ország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján hatályban lévő HTM-ek és a közös piac összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

Ezért a Tanács 659/1999/EK rendeletének (25) 4.4 és 6. cikke alapján a Bizottság a kérdéses intézkedésre vonatkozóan megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, és felkéri a magyar hatóságokat, hogy jelen levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket és bocsássák rendelkezésre az intézkedés értékelését segítő valamennyi információt. Észrevételeik vonatkozhatnak mind az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállására, mind annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségére.

A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul küldjék meg az intézkedés kedvezményezettjeinek.

A Bizottság emlékeztetni kívánja a Magyar Köztársaságot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése felfüggesztő hatállyal bír, és arra is fel kívánja hívni a figyelmet, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében minden jogellenes támogatás visszaigényelhető a kedvezményezettektől.

A Bizottság figyelmezteti a Magyar Köztársaságot arra, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levél, illetve érdemi összefoglalásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele által. A Bizottság az EFTA-tagországok közül az EGT-megállapodást aláíró országokban működő érdekelt feleket is értesíti az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzétett közlemény útján, valamint tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságát e levél másolatának megküldésével. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy e közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.»

---

(1)  ΕΕ L 27 της 30.1.1997, σ. 20.

1

(2)  Βλέπε απόφαση «Stardust» του Δικαστηρίου, της 16ης Μαΐου 2002, στην υπόθεση C-482/99.

2

(3)  A táblázatban szereplő adatok a magyar hatóságok által közölt, illetve az interneten elérhető információn alapulnak

3

(4)  2005. évi LXXIX törvény (2005. július 6.)

4

(5)  183/2002. Korm. rendelet az átállási költségek meghatározásának és kezelésének részletes szabályairól.

5

(6)  Például: N 133/2001 Görög átállási költségek, HL C 9, 2003. január 15, 6. o.

6

(7)  Az Elsőfokú BíróságT-55/99 számú, 2000. szeptember 29-i határozata, CETM vs Bizottság, (40) és (52) bekezdés.

7

(8)  A Bíróság 203/82. határozata, 1983. július 14., Bizottság vs Olasz Köztársaság, (4) bekezdés.

8

A Bíróság 173/73. határozata, 1973. július 2., Olasz Köztársaság vs Bizottság, (18) bekezdés.

(9)  Több állami támogatásra vonatkozó iránymutatás is kifejezetten megállapítja, hogy az állami támogatás ösztönző hatással kell járjon, azért, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni. Lásd például a Közösség kutatási és fejlesztési célú állami támogatásokra vonatkozó keretprogramját, HL C 45, 1996.2.17., 5-16.o.

9

(10)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

10

(11)  A Bíróság 2001. március 13-án a C-379/98 ügyben hozott ítélete.

11

(12)  A Bíróság 2002. május 16-án a C-482/99 ügyben hozott ítélete.

12

(13)  Idézet a 2005. július 20-i keltezésű, 2005. július 25-én iktatott levélből.

13

(14)  Az együttes irányelvek szövegét angolul nyújtották be a Bizottságnak, így az abból eredő idézetek angol nyelvről lettek magyarra fordítva.

14

(15)  2001. évi CX. törvény a villamos energiáról.

15

(16)  Például az AES-Tisza Erőmű Kft. 2004. december 21-i keltezésű levele (ii) pontjában. (A levelet a HU 1/2004. számú eljárás keretén belül nyújtották be a Bizottságnak.)

16

(17)  A Bizottság 2001.7.26-án fogadta el. Megtalálható a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának honlapján, a következő címen:

17

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf A tagállamoknak az SG(2001) D/290869 számú küldeményben 2001.8.06-án küldték meg.

(18)  E fogalmat az alábbiakban a Módszertani kritériumok részletezése céljából használjuk. Ez nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a kérdéses érték pontosan egyenlő egy támogatási összeggel.

18

(19)  Lásd elsősorban az NN 49/99 - Spanyolország ügyet, HL C 268., 2001.9.22, 7. o., és az N 133/01 Görögország ügyet, HL C 9., 2003.1.15., 6. o.

19

(20)  Ez az éves érték az elmúlt évekre vonatkozóan tényleges adat, a jövőre vonatkozóan előrejelzés. Az előrejelzést alátámasztó feltevést igazolni kell.

20

(21)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

21

(22)  Lásd elsősorban a Bizottság határozatát az N 161/04 - Portugália - Átállási költségek Portugáliában ügyben.

22

(23)  Magyarország esetében a kérdéses irányelv hatályba lépésének időpontja az EU-hoz való csatlakozás napja.

23

(24)  Magyarországon az EU-hoz való csatlakozás napja után

24

(25)  A Tanács 1999. március 22-i, 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

25

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/23

---

ΚΡΑΤΙΚΉ ΕΝΊΣΧΥΣΗ — ΓΑΛΛΊΑ

Κρατική ενίσχυση C 32/2005 (πρώην N 250/2005) — Ενισχύσεις αναδιάρθρωσης υπέρ της ERNAULT

Ανακοίνωση για δημοσίευση με γνώμονα το άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ

(2005/C 324/06)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

Η Επιτροπή με επιστολή της τής 6 Σεπτεμβρίου 2005 η οποία αναπαράγεται στην γλώσσα του πρωτοτύπου στις σελίδες που ακολουθούν την παρούσα περίληψη κοινοποίησε στη Γαλλία την απόφασή της να κινήσει σχετικά με το προαναφερθέν μέτρο τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ.

Οι ενδιαφερόμενοι μπορούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις τους εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία δημοσίευσης της παρούσας περίληψης και της επιστολής που ακολουθεί, στην ακόλουθη διεύθυνση:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Greffe Aides d'Etat |
| B-1049 Bruxelles |
| Φαξ: (32-2) 296 12 42. |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Greffe Aides d'Etat

B-1049 Bruxelles

Φαξ: (32-2) 296 12 42.

Οι παρατηρήσεις αυτές θα κοινοποιηθούν στη Γαλλία. Οι ενδιαφερόμενοι που υποβάλλουν τις παρατηρήσεις τους μπορούν να ζητήσουν γραπτώς να τηρηθεί το απόρρητο της ταυτότητάς τους, προσδιορίζοντας τους λόγους της αίτησής τους.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΠΕΡΙΛΗΨΗΣ

1.   ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ

Η Γαλλία με επιστολή της που πρωτοκολλήθηκε στις 19 Μαΐου 2005 κοινοποίησε στην Ευρωπαϊκή Επιτροπή την πρότασή της να χορηγήσει στην επιχείρηση Ernault ενίσχυση αναδιάρθρωσης 2 εκατ. ευρώ.

2.   ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΟΥ ΔΙΚΑΙΟΥΧΟΥ, ΤΟΥ ΣΧΕΔΙΟΥ ΑΝΑΔΙΑΡΘΡΩΣΗΣ ΚΑΙ ΤΗΣ ΕΝΙΣΧΥΣΗΣ

Η επιχείρηση Ernault ελέγχεται κατά 99,96 % από τον όμιλο CATO και ειδικεύεται στην παραγωγή τροχών μεγάλου δυναμικού που προορίζονται κυρίως για τον τομέα του αυτοκινήτου. Ελάχιστα διαφοροποιημένη από πλευράς γεωγραφικής και τομεακής, η εταιρεία υπέστη επιβράδυνση της οικονομικής της δραστηριότητες στις παραδοσιακές αγορές. Στις 20.1.2005, η Επιτροπή ενέκρινε ενίσχυση διάσωσης (1) υπέρ της επιχείρησης αυτής υπό μορφή δανείου 2 εκατ. ευρώ που χορήγησε η Γαλλία για εξάμηνη χρονική περίοδο.

Το σχέδιο αναδιάρθρωσης που υποβλήθηκε στην κοινοποίηση περιλαμβάνει:

| — | αναδιοργάνωση της παραγωγής (μείωση του προσωπικού, διαμόρφωση των χώρων) |
| --- | --- |

—

αναδιοργάνωση της παραγωγής (μείωση του προσωπικού, διαμόρφωση των χώρων)

| — | διαφοροποίηση της προσφοράς (αναζήτηση πελατών σε διεθνές επίπεδο) διεύρυνση της προτεινόμενης γκάμας προϊόντων) |
| --- | --- |

—

διαφοροποίηση της προσφοράς (αναζήτηση πελατών σε διεθνές επίπεδο) διεύρυνση της προτεινόμενης γκάμας προϊόντων)

| — | συνοδευτικά μέτρα (ανασύσταση των κεφαλαίων κίνησης, κατάρτιση). |
| --- | --- |

—

συνοδευτικά μέτρα (ανασύσταση των κεφαλαίων κίνησης, κατάρτιση).

Το υπολογιζόμενο κόστος του σχεδίου ανέρχεται σε 2,95 εκατ. ευρώ.

3.   ΠΡΟΚΑΤΑΡΚΤΙΚΗ ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ

Το μέτρο που ανακοίνωσε το γαλλικό κράτος αποτελεί ενίσχυση βάσει του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ. Η Επιτροπή αξιολόγησε την ενίσχυση αυτή, προκαταρκτικά, βάσει των κοινοτικών κατευθυντηρίων γραμμών όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων (2). Η Επιτροπή θεωρεί ότι η επιχείρηση είναι προβληματική.

Η Επιτροπή αντίθετα, αμφιβάλλει για το κατά πόσον με την αναδιάρθρωση θα αποκατασταθεί η μακροχρόνια βιωσιμότητα της Ernault. Καταρχάς, το περιθώριο αναμενόμενου κέρδους κατά το πέρας της αναδιάρθρωσης, το 2007, είναι χαμηλότερο από [...] ενώ οι χρηματοοικονομικές επιβαρύνσεις θα πρέπει να υπερβαίνουν [...] (3) του αποτελέσματος εκμετάλλευσης. Εξάλλου, παρά την αίτηση συμπληρωματικών πληροφοριών, η μελέτη αγοράς που ανακοίνωσε η Επιτροπή παραμένει στοιχειώδης και δεν παρέχει τη δυνατότητα διαπίστωσης του κατά πόσον οι προοπτικές πωλήσεων είναι αληθοφανείς.

Η Επιτροπή εκφράζει επίσης αμφιβολίες για το κατά πόσον θα αποφευχθούν αθέμιτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού. Φαίνεται ότι οι σχετικές αγορές χαρακτηρίζονται από την κυριαρχία μικρών και μεσαίων επιχειρήσεων και ότι ελλείψει λεπτομερών πληροφοριών σχετικά με τις προοπτικές εξέλιξής τους, είναι δύσκολο να μετρηθεί η επίδραση της ενίσχυσης.

Τέλος, η Επιτροπή αμφιβάλλει για το κατά πόσον η ιδιωτική συνεισφορά στην αναδιάρθρωση είναι κατάλληλη. Η συνεισφορά αυτή ανέρχεται μόνο στο 32 %, πράγμα που είναι κατώτερο από το 50 % που η Επιτροπή θεωρεί κανονικά ως κατάλληλο στην περίπτωση μεγάλης επιχείρησης. Η Γαλλία δεν έχει παράσχει επαρκείς εξηγήσεις για να αποδείξει ότι η συγκεκριμένη περίπτωση θα δικαιολογούσε ιδιαίτερη αντιμετώπιση.

Για τον λόγο αυτό, η Επιτροπή, βάσει των πληροφοριών που διαθέτει και κατά το πέρας της προκαταρκτικής αξιολόγησης που πραγματοποίησε αποφάσισε να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ.

ΚΕΙΜΕΝΟ ΤΗΣ ΕΠΙΣΤΟΛΗΣ

| «(1) | Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005. |
| --- | --- |

«(1)

Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005.

1.   DESCRIPTION

1.1.   Le bénéficiaire

| (2) | L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:






  — | Ernault, |
| --- | --- | --- |

(2)

L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:

—

Ernault,

| — | Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique, |
| --- | --- |

—

Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique,

| — | Cazeneuve, spécialisée dans le tournage, |
| --- | --- |

—

Cazeneuve, spécialisée dans le tournage,

| — | Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage. |
| --- | --- |

—

Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage.

| (3) | Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés. |
| --- | --- |

(3)

Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés.

| (4) | L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.








  En millions d'euros | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | 18,6 | 15,5 | 10,0 |
| Résultat net | 0,2 | - 0,7 | - 2,8 |
| Capitaux propres | 3,4 | 3,3 | 0,5 |

(4)

L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.

En millions d'euros

2002

2003

2004

Chiffre d'affaires

18,6

15,5

10,0

Résultat net

0,2

- 0,7

- 2,8

Capitaux propres

3,4

3,3

0,5

| (5) | La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault. |
| --- | --- |

(5)

La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault.

| (6) | Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault. |
| --- | --- |

(6)

Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault.

| (7) | Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile. |
| --- | --- |

(7)

Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile.

| (8) | Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004. |
| --- | --- |

(8)

Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004.

| (9) | De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004. |
| --- | --- |

(9)

De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004.

| (10) | Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois. |
| --- | --- |

(10)

Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois.

1.2.   Le marché

| (11) | Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:






  — | le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché); |
| --- | --- | --- |

(11)

Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:

—

le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché); |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %; |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %;

| — | le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %. |
| --- | --- |

—

le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %.

1.3.   La mesure financière

| (12) | L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage. |
| --- | --- |

(12)

L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage.

| (13) | Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie. |
| --- | --- |

(13)

Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie.

1.4.   Le plan de restructuration

| (14) | Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes. |
| --- | --- |

(14)

Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes.

Réduire les coûts

| (15) | Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants. |
| --- | --- |

(15)

Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants.

| (16) | En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés). |
| --- | --- |

(16)

En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés).

| (17) | Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement. |
| --- | --- |

(17)

Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement.

Diversifier l'offre

| (18) | Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises). |
| --- | --- |

(18)

Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises).

| (19) | L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:






  — | développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est); |
| --- | --- | --- |

(19)

L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:

—

développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est);

| — | renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets. |
| --- | --- |

—

renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets.

Accompagner la réorganisation

| (20) | Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information. |
| --- | --- |

(20)

Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information.

| (21) | Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés. |
| --- | --- |

(21)

Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés.

| (22) | La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines. |
| --- | --- |

(22)

La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines.

| (23) | Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.
  Table 1
  Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)






  Réduire les coûts |
| --- | --- |
| Aménagements locaux | [...] |
| Plan social | [...] |
| Diversifier l'offre |
| Réseau export | [...] |
| Campagne de promotion | [...] |
| R&D | [...] |
| Accompagner la réorganisation |
| Informatique | [...] |
| Formation | [...] |
| Reconstitution du Fonds de roulement | [...] |
| Total | 2 950 000 |

(23)

Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.

Table 1

Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)

Réduire les coûts

Aménagements locaux

[...]

Plan social

[...]

Diversifier l'offre

Réseau export

[...]

Campagne de promotion

[...]

R&D

[...]

Accompagner la réorganisation

Informatique

[...]

Formation

[...]

Reconstitution du Fonds de roulement

[...]

Total

2 950 000

2.   APPRÉCIATION

2.1.   Existence d'aide d'État

| (24) | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(24)

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (25) | La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

(25)

La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| (26) | En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE. |
| --- | --- |

(26)

En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

2.2.   Compatibilité de l'aide avec le marché commun

| (27) | L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question. |
| --- | --- |

(27)

L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question.

Eligibilité: entreprise en difficulté

| (28) | Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices. |
| --- | --- |

(28)

Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices.

| (29) | Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même. |
| --- | --- |

(29)

Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même.

| (30) | Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie. |
| --- | --- |

(30)

Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie.

| (31) | La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères. |
| --- | --- |

(31)

La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères.

Retour à la viabilité à long terme

| (32) | D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission. |
| --- | --- |

(32)

D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission.

| (33) | La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:
  Table 2
  Résultats estimés d'Ernault | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires en millions d'euros | 15,5 | 10,0 | [...] | [...] | [...] |
| Marge opérationnelle | –1 % | –20 % | [...] | [...] | [...] |
| Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires | 0 % | 0 % | [...] | [...] | [...] |
| Marge de rentabilité | 0 % | –28 % | [...] | [...] | [...] |
| Rentabilité des capitaux propres | –2 % | –541 % | [...] | [...] | [...] |
| Estimations |

(33)

La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:

Table 2

Résultats estimés d'Ernault

2003

2004

2005

2006

2007

Chiffre d'affaires en millions d'euros

15,5

10,0

[...]

[...]

[...]

Marge opérationnelle

–1 %

–20 %

[...]

[...]

[...]

Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires

0 %

0 %

[...]

[...]

[...]

Marge de rentabilité

0 %

–28 %

[...]

[...]

[...]

Rentabilité des capitaux propres

–2 %

–541 %

[...]

[...]

[...]

Estimations

| (34) | La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes. |
| --- | --- |

(34)

La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes.

| (35) | Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration. |
| --- | --- |

(35)

Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration.

Prévention de toute distorsion excessive de la concurrence

| (36) | Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet. |
| --- | --- |

(36)

Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet.

Limitation de l'aide au minimum: contribution réelle, exempte d'aide

| (37) | La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier. |
| --- | --- |

(37)

La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier.

| (38) | En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée. |
| --- | --- |

(38)

En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée.

Contrôle et rapports annuels

| (39) | Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés. |
| --- | --- |

(39)

Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés.

3.   DÉCISION

| (40) | Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun. |
| --- | --- |

(40)

Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun.

| (41) | La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

(41)

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| (42) | La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.» |
| --- | --- |

(42)

La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.»

---

(1)  Υπόθεση N 575 /2004 — Ενίσχυση διάσωσης υπέρ της επιχείρησης ERNAULT.

1

(2)  ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ. 2.

2

(3)  Information confidentielle.

3

(4)  Cas N 575 /2004 — Aide au sauvetage en faveur de l'entreprise ERNAULT.

4

(5)  JO C 244 du 1.10.2004, p. 2.

5

(6)  DG Enterprise Consultation Paper, Competitive analysis of EU Mechanical Engineering, juillet 2004, http://europa.eu.int/comm/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf

6

(7)  Cf. point 44 des lignes directrices. À noter que même pour une moyenne entreprise la contribution jugée appropriée est 40 %.

7

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/28

---

Έγκριση των κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των διατάξεων των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ

Περιπτώσεις όπου η Επιτροπή δεν προβάλλει αντίρρηση

(2005/C 324/07)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

Ημερομηνία έγκρισης:

Κράτος μέλος: Γαλλία Caen (Κάτω Νορμανδία)

Αριθμός ενίσχυσης: N 172/2004

Τίτλος: Ενίσχυση Ε&A υπέρ της επιχείρησης Philips Semiconductors στην Caen (Κάτω Νορμανδία)

Στόχος: Ενίσχυση Ε&A Μικροηλεκτρονική

Προϋπολογισμός: 200 εκατ. EUR επιλέξιμες δαπάνες

Ένταση ή ποσό: Ποσό ενίσχυσης 33 εκατ. EUR. Μέγιστη ένταση ενίσχυσης 25 %

Διάρκεια: Πέντε έτη (2004-2008)

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης:

Κράτος μέλος: Γαλλία

Αριθμός ενίσχυσης: N 215/04

Τίτλος: Ατομική ενίσχυση Ε&Α υπέρ της εταιρείας ATMEL Rousset

Στόχος: Επιτάχυνση της ανάπτυξης μνημών flash

Νομική βάση: Article L-1511-5 du Code Général des Collectivités Territoriales

Προϋπολογισμός: 92,88 εκατ. EUR

Ένταση ή ποσό της ενίσχυσης: 29,6 %

Διάρκεια: 2004 έως 2007

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης:

Κράτος μέλος: Τσεχική Δημοκρατία

Αριθμός ενίσχυσης: Ν 223/2005

Τίτλος: Ενισχύσεις υπέρ των βιοκαυσίμων

Στόχος: Προστασία του περιβάλλοντος

Νομική βάση: Zákon č. 353/2003 Sb., Zákon č. 256/2000 Sb., Nařízení vlády č. 86/2001 Sb. Nařízení vlády č. 148/2005 Sb

Προϋπολογισμός: 2005: 11,6 εκατ. EUR

2006: 23,3 εκατ. EUR

Διάρκεια: Έως το 2006

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Ημερομηνία έγκρισης:

Κράτος μέλος: Ηνωμένο Βασίλειο — Carlisle, Βορειοδυτική περιφέρεια της Αγγλίας

Αριθμός ενίσχυσης: Ν 231/2005

Τίτλος: Αποκατάσταση καταστροφών στο εργοστάσιο — United Biscuits — McVitie

Στόχος: Αντιστάθμιση ζημιών που προκλήθηκαν από πλημμύρες

Νομική βάση: Section 5 of Regional Development Agency Act 1998 — Powers to award grants

Προϋπολογισμός: 1 εκατ. GBP (1,45 εκατ. EUR)

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Ημερομηνία Έγκρισης:

Αριθμός Ενίσχυσης: N 235a/2005

Κράτος Μέλος: Πολωνία

Τίτλος στην επίσημη γλώσσα: Wspieranie inwestycji początkowych opartych na nowej technologii

Νομική Βάση στην επίσημη γλώσσα: Ustawa o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej

Στόχος: Περιφερειακή Ανάπτυξη [Όλοι οι κλάδοι]

Προβλεπόμενη συνολική ενίσχυση: 200 εκατ. PLN [± 50 εκατ. EUR]

Διάρκεια:

Μέγιστη ένταση ενίσχυσης: 50 %, 40 %, 30 %, 22,5 %

Άλλες πληροφορίες: Καθεστώς Ενισχύσεων — Διαγραφή χρέους

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης:

Κράτος μέλος: Ισπανία (Καταλονία)

Αριθμός ενίσχυσης: Ν 446/2004

Τίτλος: «Ενίσχυση υπέρ της έρευνας, της ανάπτυξης και της τεχνολογικής καινοτομίας στην Καταλονία». Τροποποίηση του υφιστάμενου καθεστώτος ενισχύσεων Ν 143/2003

Στόχος: Το καθεστώς αποσκοπεί στη χορήγηση ενισχύσεων για την εκτέλεση σχεδίων βιομηχανικής έρευνας και προανταγωνιστικής ανάπτυξης τα οποία προβλέπουν την υπεργολαβική συμμετοχή παρόχου Ε&A. Τουλάχιστον ένας από τους εν λόγω παρόχους Ε&A πρέπει να είναι δημόσιο κέντρο ερευνών, μη κερδοσκοπικό ερευνητικό κέντρο ή ένα από τα κέντρα που ανήκουν σε τεχνολογικό δίκτυο αποκαλούμενο CIDEM

Νομική βάση: Orden TRI/291/2004, de 6 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de ayudas para la investigación, el desarrollo y la innovación tecnológica, y se abre la convocatoria para el año 2004

Προϋπολογισμός: 1,2 εκατ. EUR ετησίως

Ένταση ή ποσό της ενίσχυσης:

| — | Έως 50 % για σχέδια βιομηχανικής ανάπτυξης |
| --- | --- |

—

Έως 50 % για σχέδια βιομηχανικής ανάπτυξης

| — | Έως 25 % για δραστηριότητες προανταγωνιστικής ανάπτυξης |
| --- | --- |

—

Έως 25 % για δραστηριότητες προανταγωνιστικής ανάπτυξης

| — | Δεν προβλέπονται περιφερειακές πριμοδοτήσεις |
| --- | --- |

—

Δεν προβλέπονται περιφερειακές πριμοδοτήσεις

Διάρκεια: 1.1.2004-31.12.2006

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Ημερομηνία έγκρισης:

Κράτος μέλος: Ισπανία (Καταλονία)

Αριθμός ενίσχυσης: Ν 498/2004 και Ν 502/2004

Τίτλος:

| — | Παροχή κινήτρων υπέρ σχεδίων έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης σε στρατηγικούς τομείς |
| --- | --- |

—

Παροχή κινήτρων υπέρ σχεδίων έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης σε στρατηγικούς τομείς

| — | Παροχή κινήτρων υπέρ κοινών σχεδίων έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης |
| --- | --- |

—

Παροχή κινήτρων υπέρ κοινών σχεδίων έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης

Στόχος: Ν 498/2004: Το καθεστώς αποσκοπεί στη χορήγηση ενισχύσεων σε επιχειρήσεις με σκοπό την προώθηση σχεδίων βιομηχανικής έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης στους τομείς της αεροδιαστημικής, των φαρμακευτικών προϊόντων, των τεχνολογικά προηγμένων ειδών διατροφής και των ανανεώσιμων πηγών ενέργειας, καθώς και στους τομείς που συνθέτουν την αξιακή αλυσίδα τους. Τα επιλέξιμα σχέδια πρέπει να οδηγούν στην παραγωγή προϊόντων και διαδικασιών είτε νέων είτε βελτιωμένων από τεχνολογική άποψη σε σύγκριση με τα ήδη υφιστάμενα στη βιομηχανία της Καταλονίας.

Ν 502/2004: Το καθεστώς αποσκοπεί στη χορήγηση ενισχύσεων σε κοινά σχέδια έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης που εκτελούνται από ομίλους επιχειρήσεων όπως ορίζεται στο σημείο 2.4 της παρούσας απόφασης. Τα επιλέξιμα σχέδια πρέπει να αυξάνουν σημαντικά την τεχνολογική ικανότητα της Καταλονίας.

Τομέας: Ν 498/2004: Τομείς NACE 24 (χημικά προϊόντα και φαρμακοβιομηχανία)· 15 (βιομηχανία τροφίμων και ποτών)· 31 (κατασκευή ηλεκτρικών μηχανών και συσκευών π.δ.κ.α.)· 35 (κατασκευή αεροσκαφών και διαστημοπλοίων).

Ν 502/2004: Το καθεστώς αυτό δεν εστιάζεται αποκλειστικά σε συγκεκριμένους τομείς. Πάντως, θα δοθεί προτεραιότητα στους δικαιούχους που ανήκουν στους προαναφερόμενους τομείς

Νομική βάση:

| — | Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004

| — | Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004

Προϋπολογισμός: 28 εκατ. EUR (Ν 498/2004) και 20 εκατ. EUR (Ν 502/2004)

Ένταση ή ποσό:

| — | Έως 50 % για σχέδια βιομηχανικής έρευνας |
| --- | --- |

—

Έως 50 % για σχέδια βιομηχανικής έρευνας

| — | Έως 25 % για δραστηριότητες προανταγωνιστικής ανάπτυξης |
| --- | --- |

—

Έως 25 % για δραστηριότητες προανταγωνιστικής ανάπτυξης

| — | Τα πριμ υπέρ ΜΜΕ θα εφαρμοστούν στο καθεστώς Ν 498/2004 |
| --- | --- |

—

Τα πριμ υπέρ ΜΜΕ θα εφαρμοστούν στο καθεστώς Ν 498/2004

Διάρκεια: 17 Αυγούστου 2004 έως 31 Δεκεμβρίου 2007

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Ημερομηνία έκδοσης της απόφασης:

Κράτος μέλος: Κάτω Χώρες

Αριθμός ενίσχυσης: N 541/04 και N542/04

Τίτλος: Καθεστώς αντιστάθμισης κινδύνων και κατακράτηση αποθεματικών

Στόχος: Τομέας ασφάλισης ιατροφαρμακευτικής περίθαλψης

Νομική βάση: Zorgverzekeringswet

Προϋπολογισμός:

| — | Καθεστώς αντιστάθμισης κινδύνων: 15 δισεκατ. EUR/έτος |
| --- | --- |

—

Καθεστώς αντιστάθμισης κινδύνων: 15 δισεκατ. EUR/έτος

| — | Κατακράτηση αποθεματικών: μέτρο εφάπαξ ύψους 1,3 δισεκατ. EUR |
| --- | --- |

—

Κατακράτηση αποθεματικών: μέτρο εφάπαξ ύψους 1,3 δισεκατ. EUR

Διάρκεια:

| — | Καθεστώς αντιστάθμισης κινδύνων: απεριόριστη διάρκεια |
| --- | --- |

—

Καθεστώς αντιστάθμισης κινδύνων: απεριόριστη διάρκεια

| — | Κατακράτηση αποθεματικών: μέτρο εφάπαξ |
| --- | --- |

—

Κατακράτηση αποθεματικών: μέτρο εφάπαξ

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Ημερομηνία Έγκρισης:

Αριθμός Ενίσχυσης: N 572/2004

Κράτος Μέλος: Γαλλία [Μαρτινίκη]

Τίτλος στην επίσημη γλώσσα: Ατομική ενίσχυση κατάρτισης — Société martiniquaise des villages de vacances (SMVV)

Νομική Βάση στην επίσημη γλώσσα:

| — | Υλοποίηση του Προγράμματος Στόχου 1 για τη Μαρτινίκη |
| --- | --- |

—

Υλοποίηση του Προγράμματος Στόχου 1 για τη Μαρτινίκη

| — | Χορήγηση πιστώσεων του Ευρωπαϊκού Κοινωνικού Ταμείου |
| --- | --- |

—

Χορήγηση πιστώσεων του Ευρωπαϊκού Κοινωνικού Ταμείου

| — | Εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της Συνθήκης ΕΚ σχετικά με τις ενισχύσεις κατάρτισης |
| --- | --- |

—

Εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της Συνθήκης ΕΚ σχετικά με τις ενισχύσεις κατάρτισης

Στόχος: Κατάρτιση

Μέγιστη ένταση ενίσχυσης: 60 %

Προϋπολογισμός: Προβλεπόμενη ετήσια δαπάνη: 4 385 508 EUR

Διάρκεια: τελική ημερομηνία: 31.12.2005

Άλλες πληροφορίες: Ατομική Ενίσχυση

Το πρωτότυπο κείμενο της απόφασης, από το οποίο αφαιρέθηκαν όλες οι εμπιστευτικές πληροφορίες, βρίσκεται στον ιστότοπο:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/31

---

Κοινοποίηση σύμφωνα με το άρθρο 95 παράγραφος 5 της συνθήκης ΕΚ

Αίτηση χορήγησης άδειας για την έγκριση εθνικού νόμου που παρεκκλίνει από τις διατάξεις κοινοτικού μέτρου εναρμόνισης

(2005/C 324/08)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

| 1. | Στις 15 Σεπτεμβρίου 2005 η Κυπριακή Δημοκρατία κοινοποίησε στην Επιτροπή σχέδιο νόμου σχετικά με τους κανόνες που εφαρμόζονται στην πώληση τροφίμων που περιέχουν ή παράγονται από γενετικά τροποποιημένους οργανισμούς (ΓΤΟ). |
| --- | --- |

1.

Στις 15 Σεπτεμβρίου 2005 η Κυπριακή Δημοκρατία κοινοποίησε στην Επιτροπή σχέδιο νόμου σχετικά με τους κανόνες που εφαρμόζονται στην πώληση τροφίμων που περιέχουν ή παράγονται από γενετικά τροποποιημένους οργανισμούς (ΓΤΟ).

| 2. | Το εν λόγω νομοσχέδιο αποσκοπεί να επιβάλει στις υπεραγορές (σουπερμάρκετ) που είναι εγκατεστημένες στην κυπριακή επικράτεια να τοποθετούν τα γενετικά τροποποιημένα τρόφιμα, κατά την έννοια του κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1829/2006 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για τα γενετικώς τροποποιημένα τρόφιμα και ζωοτροφές, (1) σε ειδικό για αυτά χώρο σε ράφια χωριστά από τα μη γενετικά τροποποιημένα τρόφιμα. Σε περίπτωση μη συμμόρφωσης με τη νομοθεσία προβλέπονται χρηματικά πρόστιμα και ποινές φυλάκισης. |
| --- | --- |

2.

Το εν λόγω νομοσχέδιο αποσκοπεί να επιβάλει στις υπεραγορές (σουπερμάρκετ) που είναι εγκατεστημένες στην κυπριακή επικράτεια να τοποθετούν τα γενετικά τροποποιημένα τρόφιμα, κατά την έννοια του κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1829/2006 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου για τα γενετικώς τροποποιημένα τρόφιμα και ζωοτροφές, (1) σε ειδικό για αυτά χώρο σε ράφια χωριστά από τα μη γενετικά τροποποιημένα τρόφιμα. Σε περίπτωση μη συμμόρφωσης με τη νομοθεσία προβλέπονται χρηματικά πρόστιμα και ποινές φυλάκισης.

| 3. | Η Κυπριακή Δημοκρατία θεωρεί ότι, βάσει των κοινοτικών κανονισμών για την επισήμανση των γενετικά τροποποιημένων τροφίμων και ζωοτροφών — κυρίως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1823/2003 και του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1830/2003, σχετικά με την ιχνηλασιμότητα και την επισήμανση γενετικώς τροποποιημένων οργανισμών και την ιχνηλασιμότητα τροφίμων και ζωοτροφών που παράγονται από γενετικώς τροποποιημένους οργανισμούς, και για την τροποποίηση της οδηγίας 2001/18/ΕΚ (2), καθώς και βάσει των άρθρων 37, 95 και 152 παράγραφος 4 στοιχείο β) της συνθήκης ΕΚ που συνιστούν τη νομική βάση των προαναφερθέντων κανονισμών, είναι σκόπιμο να κοινοποιήσει το εν λόγω σχέδιο νόμου στην Επιτροπή, σύμφωνα με το άρθρο 95 παράγραφος 5 της συνθήκης ΕΚ. |
| --- | --- |

3.

Η Κυπριακή Δημοκρατία θεωρεί ότι, βάσει των κοινοτικών κανονισμών για την επισήμανση των γενετικά τροποποιημένων τροφίμων και ζωοτροφών — κυρίως του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1823/2003 και του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1830/2003, σχετικά με την ιχνηλασιμότητα και την επισήμανση γενετικώς τροποποιημένων οργανισμών και την ιχνηλασιμότητα τροφίμων και ζωοτροφών που παράγονται από γενετικώς τροποποιημένους οργανισμούς, και για την τροποποίηση της οδηγίας 2001/18/ΕΚ (2), καθώς και βάσει των άρθρων 37, 95 και 152 παράγραφος 4 στοιχείο β) της συνθήκης ΕΚ που συνιστούν τη νομική βάση των προαναφερθέντων κανονισμών, είναι σκόπιμο να κοινοποιήσει το εν λόγω σχέδιο νόμου στην Επιτροπή, σύμφωνα με το άρθρο 95 παράγραφος 5 της συνθήκης ΕΚ.

| 4. | Το άρθρο 95 παράγραφος 5 της συνθήκης ΕΚ ορίζει ότι εάν, μετά την εκ μέρους του Συμβουλίου ή της Επιτροπής θέσπιση μέτρου εναρμόνισης, ένα κράτος μέλος θεωρεί αναγκαία τη θέσπιση εθνικών διατάξεων επί τη βάσει νέων επιστημονικών στοιχείων σχετικών με την προστασία του περιβάλλοντος ή του χώρου εργασίας, για λόγους οι οποίοι συντρέχουν μόνον στην περίπτωσή του και οι οποίοι έχουν ανακύψει μετά τη θέσπιση του μέτρου εναρμόνισης, κοινοποιεί στην Επιτροπή τις μελετώμενες διατάξεις και τους λόγους που υπαγορεύουν τη θέσπισή τους. |
| --- | --- |

4.

Το άρθρο 95 παράγραφος 5 της συνθήκης ΕΚ ορίζει ότι εάν, μετά την εκ μέρους του Συμβουλίου ή της Επιτροπής θέσπιση μέτρου εναρμόνισης, ένα κράτος μέλος θεωρεί αναγκαία τη θέσπιση εθνικών διατάξεων επί τη βάσει νέων επιστημονικών στοιχείων σχετικών με την προστασία του περιβάλλοντος ή του χώρου εργασίας, για λόγους οι οποίοι συντρέχουν μόνον στην περίπτωσή του και οι οποίοι έχουν ανακύψει μετά τη θέσπιση του μέτρου εναρμόνισης, κοινοποιεί στην Επιτροπή τις μελετώμενες διατάξεις και τους λόγους που υπαγορεύουν τη θέσπισή τους.

| 5. | Σύμφωνα με το άρθρο 95 παράγραφος 6 της συνθήκης ΕΚ, η Επιτροπή, εντός έξι μηνών από τις κοινοποιήσεις, εγκρίνει ή απορρίπτει τις εν λόγω εθνικές διατάξεις, εφόσον πληρούν τα κριτήρια που ορίζονται στο άρθρο 95 παράγραφος 5, αφού εξακριβώσει εάν αποτελούν ή όχι μέσο αυθαιρέτων διακρίσεων ή συγκεκαλυμμένο περιορισμό του εμπορίου μεταξύ των κρατών μελών, και εάν συνιστούν ή όχι εμπόδιο στη λειτουργία της εσωτερικής αγοράς. |
| --- | --- |

5.

Σύμφωνα με το άρθρο 95 παράγραφος 6 της συνθήκης ΕΚ, η Επιτροπή, εντός έξι μηνών από τις κοινοποιήσεις, εγκρίνει ή απορρίπτει τις εν λόγω εθνικές διατάξεις, εφόσον πληρούν τα κριτήρια που ορίζονται στο άρθρο 95 παράγραφος 5, αφού εξακριβώσει εάν αποτελούν ή όχι μέσο αυθαιρέτων διακρίσεων ή συγκεκαλυμμένο περιορισμό του εμπορίου μεταξύ των κρατών μελών, και εάν συνιστούν ή όχι εμπόδιο στη λειτουργία της εσωτερικής αγοράς.

| 6. | Η Κύπρος αιτιολογεί το αίτημά της επικαλούμενη την ανάγκη προστασίας των καταναλωτών. Συγκεκριμένα, η Κύπρος θεωρεί ότι η τοποθέτηση των προϊόντων που περιέχουν ΓΤΟ σε χωριστά ράφια θα επιτρέψει στους καταναλωτές να αναγνωρίζουν και να διακρίνουν ευκολότερα τα διάφορα είδη προϊόντων και να λαμβάνουν την απόφασή τους να τα αγοράσουν με πλήρη επίγνωση. |
| --- | --- |

6.

Η Κύπρος αιτιολογεί το αίτημά της επικαλούμενη την ανάγκη προστασίας των καταναλωτών. Συγκεκριμένα, η Κύπρος θεωρεί ότι η τοποθέτηση των προϊόντων που περιέχουν ΓΤΟ σε χωριστά ράφια θα επιτρέψει στους καταναλωτές να αναγνωρίζουν και να διακρίνουν ευκολότερα τα διάφορα είδη προϊόντων και να λαμβάνουν την απόφασή τους να τα αγοράσουν με πλήρη επίγνωση.

| 7. | Μπορούν να διαβιβαστούν στην Επιτροπή τυχόν παρατηρήσεις σχετικά με την κοινοποίηση στην οποία προέβη η Κυπριακή Δημοκρατία. Οι παρατηρήσεις που ενδεχομένως διαβιβαστούν μετά την πάροδο τριάντα ημερών από την ημερομηνία της δημοσίευσης της παρούσας γνώμης δεν θα μπορούν να ληφθούν υπόψη. |
| --- | --- |

7.

Μπορούν να διαβιβαστούν στην Επιτροπή τυχόν παρατηρήσεις σχετικά με την κοινοποίηση στην οποία προέβη η Κυπριακή Δημοκρατία. Οι παρατηρήσεις που ενδεχομένως διαβιβαστούν μετά την πάροδο τριάντα ημερών από την ημερομηνία της δημοσίευσης της παρούσας γνώμης δεν θα μπορούν να ληφθούν υπόψη.

| 8. | Για συμπληρωματικές πληροφορίες σχετικά με το αίτημα της Κυπριακής Δημοκρατίας απευθυνθείτε στην ακόλουθη διεύθυνση:





  Κ. Γεώργιο Περδίκη, Βουλευτή |
| --- | --- |
| Βουλή των Αντιπροσώπων, |
| 1402 Λευκωσία — Κύπρος |
| Tηλ.: (357-22) 40 72 42 |
| Φαξ: (357-22) 51 27 10 |
| Ηλ. ταχυδρομείο: gperdikes@parliament.cy |

8.

Για συμπληρωματικές πληροφορίες σχετικά με το αίτημα της Κυπριακής Δημοκρατίας απευθυνθείτε στην ακόλουθη διεύθυνση:

Κ. Γεώργιο Περδίκη, Βουλευτή

Βουλή των Αντιπροσώπων,

1402 Λευκωσία — Κύπρος

Tηλ.: (357-22) 40 72 42

Φαξ: (357-22) 51 27 10

Ηλ. ταχυδρομείο: gperdikes@parliament.cy

Το σημείο επαφής στην Επιτροπή είναι:

| Ευρωπαϊκή Επιτροπή |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Υγείας και Προστασίας των Καταναλωτών |
| Κα Céline Valero, Μονάδα A2 — Νομικές Υπηρεσίες |
| Rue Belliard 232 5/25 |
| B-1040 Bruxelles |
| Tηλ.: (32-2) 299 83 50 |
| Φαξ: (32-2) 295 93 37 |
| Ηλ. ταχυδρομείο: celine.valero@cec.eu.int |

Ευρωπαϊκή Επιτροπή

Γενική Διεύθυνση Υγείας και Προστασίας των Καταναλωτών

Κα Céline Valero, Μονάδα A2 — Νομικές Υπηρεσίες

Rue Belliard 232 5/25

B-1040 Bruxelles

Tηλ.: (32-2) 299 83 50

Φαξ: (32-2) 295 93 37

Ηλ. ταχυδρομείο: celine.valero@cec.eu.int

---

(1)  ΕΕ L 268 της 18.10.2003, σ. 1.

(2)  ΕΕ L 268 της 18.10.2003, σ. 24.

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/33

---

Διαδικασία πληροφόρησης — Τεχνικές προδιαγραφές

(2005/C 324/09)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

Οδηγία 98/34/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου της 22ας Ιουνίου 1998 για την καθιέρωση μιας διαδικασίας πληροφόρησης στον τομέα των τεχνικών προτύπων και κανονισμών και των κανόνων σχετικά με τις υπηρεσίες της κοινωνίας των πληροφοριών (ΕΕ L 204 της 21.7.1998, σ. 37, ΕΕ L 217 της 5.8.1998. σ. 18)

Κοινοποιήσεις εθνικών σχεδίων τεχνικών κανόνων που ελήφθησαν από την Επιτροπή

| Στοιχεία (1) | Τίτλος | Προθεσμία «Status quo» τριών μηνών (2) |
| --- | --- | --- |
| 2005/0634/HU | Νόμος ... του 2006 για τροποποίηση του νόμου αριθ. 27 του 1998 για τις δραστηριότητες γενετικής τεχνολογίας | 15.2.2006 |
| 2005/0637/HU | Απόφαση .../2006 του υπουργού Γεωργίας και Περιφερειακής Ανάπτυξης για την καλλιέργεια γενετικώς τροποποιημένων, συμβατικών και βιολογικών καλλιεργούμενων φυτών που διεξάγεται εντός μικρής απόστασης | 15.2.2006 |
| 2005/0650/E | Σχέδιο βασιλικού διατάγματος για την τροποποίηση του βασιλικού διατάγματος 2064/2004 της 15ης Οκτωβρίου, με το οποίο ρυθμίζεται η πρώτη πώληση αλιευτικών προϊόντων | 23.2.2006 |
| 2005/0651/E | Υποκείμενη σε κανονισμούς ραδιοηλεκτρική διεπαφή IR-15 σχετικά με τα συστήματα σταθερής ασύρματης πρόσβασης (LMDS/FWA) στη ζώνη των 27,5 έως 29,5 GHz | 24.2.2006 |
| 2005/0652/F | Σχέδιο διατάγματος σχετικά με τα προϊόντα που αποτελούνται από ζαχαρώδες παρασκεύασμα και μη βρώσιμα στοιχεία που είναι αναπόσπαστα συνδεδεμένα με αυτό κατά τη στιγμή της κατανάλωσής του | (3) |
| 2005/0653/UK | Κανονισμοί περί προϊόντων καπνού και εμπορευμάτων που υπόκεινται σε ειδικό φόρο κατανάλωσης (τροποποίηση) του 2006 | 27.2.2006 |
| 2005/0654/NL | Ραδιοδιεπαφές των Κάτω Χωρών | 2.3.2006 |
| 2005/0655/NL | Κανονισμός που περιέχει τροποποίηση του κανονισμού περί αίτησης και χορήγησης αδειών για τη χρήση του ραδιοφάσματος | 27.2.2006 |
| 2005/0656/NL | Κανονισμός που περιέχει τροποποίηση του κανονισμού περί χρήσης του φάσματος συχνοτήτων χωρίς άδεια | 27.2.2006 |
| 2005/0657/SI | Κανονισμός σχετικά με την τροποποίηση του κανονισμού περί ραδιοσυχνοτήτων οι οποίες μπορούν να χρησιμοποιούνται χωρίς διάταξη σχετικά με την παραχώρηση ραδιοσυχνοτήτων | 27.2.2006 |
| 2005/0658/SI | Κανονισμός για τα όργανα μετρήσεων για τον οποίο ισχύει η οδηγία 2004/22/EΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και Συμβουλίου της 31ης Μαρτίου 2004 | 27.2.2006 |
| 2005/0659/SI | Κανονισμός σχετικά με τις τεχνικές προδιαγραφές και τους όρους για τον σχεδιασμό οδικών σηράγγων στη Δημοκρατία της Σλοβενίας | 27.2.2006 |

Στοιχεία (1)

Τίτλος

Προθεσμία «Status quo» τριών μηνών (2)

2005/0634/HU

Νόμος ... του 2006 για τροποποίηση του νόμου αριθ. 27 του 1998 για τις δραστηριότητες γενετικής τεχνολογίας

15.2.2006

2005/0637/HU

Απόφαση .../2006 του υπουργού Γεωργίας και Περιφερειακής Ανάπτυξης για την καλλιέργεια γενετικώς τροποποιημένων, συμβατικών και βιολογικών καλλιεργούμενων φυτών που διεξάγεται εντός μικρής απόστασης

15.2.2006

2005/0650/E

Σχέδιο βασιλικού διατάγματος για την τροποποίηση του βασιλικού διατάγματος 2064/2004 της 15ης Οκτωβρίου, με το οποίο ρυθμίζεται η πρώτη πώληση αλιευτικών προϊόντων

23.2.2006

2005/0651/E

Υποκείμενη σε κανονισμούς ραδιοηλεκτρική διεπαφή IR-15 σχετικά με τα συστήματα σταθερής ασύρματης πρόσβασης (LMDS/FWA) στη ζώνη των 27,5 έως 29,5 GHz

24.2.2006

2005/0652/F

Σχέδιο διατάγματος σχετικά με τα προϊόντα που αποτελούνται από ζαχαρώδες παρασκεύασμα και μη βρώσιμα στοιχεία που είναι αναπόσπαστα συνδεδεμένα με αυτό κατά τη στιγμή της κατανάλωσής του

(3)

2005/0653/UK

Κανονισμοί περί προϊόντων καπνού και εμπορευμάτων που υπόκεινται σε ειδικό φόρο κατανάλωσης (τροποποίηση) του 2006

27.2.2006

2005/0654/NL

Ραδιοδιεπαφές των Κάτω Χωρών

2.3.2006

2005/0655/NL

Κανονισμός που περιέχει τροποποίηση του κανονισμού περί αίτησης και χορήγησης αδειών για τη χρήση του ραδιοφάσματος

27.2.2006

2005/0656/NL

Κανονισμός που περιέχει τροποποίηση του κανονισμού περί χρήσης του φάσματος συχνοτήτων χωρίς άδεια

27.2.2006

2005/0657/SI

Κανονισμός σχετικά με την τροποποίηση του κανονισμού περί ραδιοσυχνοτήτων οι οποίες μπορούν να χρησιμοποιούνται χωρίς διάταξη σχετικά με την παραχώρηση ραδιοσυχνοτήτων

27.2.2006

2005/0658/SI

Κανονισμός για τα όργανα μετρήσεων για τον οποίο ισχύει η οδηγία 2004/22/EΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και Συμβουλίου της 31ης Μαρτίου 2004

27.2.2006

2005/0659/SI

Κανονισμός σχετικά με τις τεχνικές προδιαγραφές και τους όρους για τον σχεδιασμό οδικών σηράγγων στη Δημοκρατία της Σλοβενίας

27.2.2006

Η Επιτροπή υπενθυμίζει την απόφαση «CIA Security» που εξεδόθη στις 30 Απριλίου 1996, σχετικά με την υπόθεση C 194-94 (Συλ. Ι, σ. 2201), σύμφωνα με την οποία το Δικαστήριο των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων κρίνει ότι τα άρθρα 8 και 9 της οδηγίας 98/34/ΕΚ (πρώην οδηγία 83/189/ΕΟΚ) πρέπει να ερμηνεύονται υπό την έννοια ότι οι ιδιώτες μπορούν να ζητήσουν από τα εθνικά δικαστήρια να αρνηθούν την εφαρμογή των εθνικών τεχνικών προδιαγραφών που δεν έχουν κοινοποιηθεί όπως επιβάλλει η οδηγία.

Η ανωτέρω απόφαση επικυρώνει την ανακοίνωση της Επιτροπής, της 1ης Οκτωβρίου 1986 (ΕΕ C 245 της 1.10.1986, σ. 4)

Έτσι, εφόσον δε τηρηθεί η υποχρέωση κοινοποίησης, οι εθνικές τεχνικές προδιαγραφές καθίστανται ανεφάρμοστες με αποτέλεσμα να μην μπορούν να επιβληθούν στους ιδιώτες.

Για περισσότερες πληροφορίες σχετικά με τη διαδικασία κοινοποίησης, απευθυνθείτε στην:

| Ευρωπαϊκή Επιτροπή |
| --- |
| ΓΔ Επιχειρήσεις και Βιομηχανία, Τμήμα C3 |
| B–1049 Bρυξέλλες |
| e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Ευρωπαϊκή Επιτροπή

ΓΔ Επιχειρήσεις και Βιομηχανία, Τμήμα C3

B–1049 Bρυξέλλες

e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Δείτε επίσης την ιστοσελίδα: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Για περαιτέρω πληροφορίες σχετικά με τις κοινοποιήσεις αυτές, μπορείτε να απευθύνεστε στις εθνικές υπηρεσίες οι οποίες αναφέρονται στον κάτωθι κατάλογο:

ΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΕΘΝΙΚΩΝ ΥΠΗΡΕΣΙΩΝ ΠΟΥ ΕΙΝΑΙ ΕΠΙΦΟΡΤΙΣΜΕΝΕΣ ΜΕ ΤΗ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗ ΤΗΣ ΟΔΗΓΙΑΣ 98/34/ΕΚ

ΒΕΛΓΙΟ

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| (Ποιότητα και Ασφάλεια, Ομοσπονδιακή δημόσια υπηρεσία για την οικονομία, τις ΜΜΕ, τις μεσαίες τάξεις και την ενέργεια) |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Mme Pascaline Descamps |
| Τηλ.: (32-2) 206 46 89 |
| Φαξ: (32-2) 206 57 46 |
| Ηλ. ταχ.: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Γενικό ηλ. ταχ.: belnotif@mineco.fgov.be |
| Ιστοχώρος: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

(Ποιότητα και Ασφάλεια, Ομοσπονδιακή δημόσια υπηρεσία για την οικονομία, τις ΜΜΕ, τις μεσαίες τάξεις και την ενέργεια)

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Mme Pascaline Descamps

Τηλ.: (32-2) 206 46 89

Φαξ: (32-2) 206 57 46

Ηλ. ταχ.: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Γενικό ηλ. ταχ.: belnotif@mineco.fgov.be

Ιστοχώρος: http://www.mineco.fgov.be

ΤΣΕΧΙΚΗ ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΑ

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Mr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Τηλ.: (420) 224 907 123 |
| Φαξ: (420) 224 914 990 |
| Ηλ. ταχ.: chloupek@unmz.cz |
| Γενικό ηλ. ταχ.: eu9834@unmz.cz |
| Ιστοχώρος: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Mr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Τηλ.: (420) 224 907 123

Φαξ: (420) 224 914 990

Ηλ. ταχ.: chloupek@unmz.cz

Γενικό ηλ. ταχ.: eu9834@unmz.cz

Ιστοχώρος: http://www.unmz.cz

ΔΑΝΙΑ

| Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- |
| (Δανική υπηρεσία βιομηχανίας και στέγασης) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 Copenhagen Ø (ή DK-2100 Copenhagen OE) |
| Τηλ.: (45) 35 46 66 89 (απευθείας) |
| Φαξ: (45) 35 46 62 03 |
| Ηλ. ταχ.: Ms Birgitte Spühler Hansen — bsh@ebst.dk |
| Κοινή ταχυδρομική θυρίδα για τα μηνύματα κοινοποίησης — noti@ebst.dk |
| Ιστοχώρος: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Boligstyrelsen

(Δανική υπηρεσία βιομηχανίας και στέγασης)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 Copenhagen Ø (ή DK-2100 Copenhagen OE)

Τηλ.: (45) 35 46 66 89 (απευθείας)

Φαξ: (45) 35 46 62 03

Ηλ. ταχ.: Ms Birgitte Spühler Hansen — bsh@ebst.dk

Κοινή ταχυδρομική θυρίδα για τα μηνύματα κοινοποίησης — noti@ebst.dk

Ιστοχώρος: http://www.ebst.dk/Notifikationer

ΓΕΡΜΑΝΙΑ

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| (Ομοσπονδιακό Υπουργείο Οικονομίας και Εργασίας) |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34 - 37 |
| D-10115 Berlin |
| Frau Christina Jäckel |
| Τηλ.: (49) 30 2014 6353 |
| Φαξ.: (49) 30 2014 5379 |
| Ηλ. ταχ.: infonorm@bmwa.bund.de |
| Ιστοχώρος: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

(Ομοσπονδιακό Υπουργείο Οικονομίας και Εργασίας)

Referat XA2

Scharnhorststr. 34 - 37

D-10115 Berlin

Frau Christina Jäckel

Τηλ.: (49) 30 2014 6353

Φαξ.: (49) 30 2014 5379

Ηλ. ταχ.: infonorm@bmwa.bund.de

Ιστοχώρος: http://www.bmwa.bund.de

ΕΣΘΟΝΙΑ

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Mr Karl Stern |
| Τηλ.: (372) 6 256 405 |
| Φαξ: (372) 6 313 660 |
| Ηλ. ταχ.: karl.stern@mkm.ee |
| Γενικό ηλ. ταχ.: el.teavitamine@mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Mr Karl Stern

Τηλ.: (372) 6 256 405

Φαξ: (372) 6 313 660

Ηλ. ταχ.: karl.stern@mkm.ee

Γενικό ηλ. ταχ.: el.teavitamine@mkm.ee

ΕΛΛΑΔΑ

| Υπουργείο Ανάπτυξης |
| --- |
| Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας |
| Μεσογείων 119 |
| GR-101 92 Αθήνα |
| Τηλ.: (30) 210 696 98 63 |
| Φαξ: (30) 210 696 91 06 |

Υπουργείο Ανάπτυξης

Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας

Μεσογείων 119

GR-101 92 Αθήνα

Τηλ.: (30) 210 696 98 63

Φαξ: (30) 210 696 91 06

| ΕΛΟΤ |
| --- |
| Αχαρνών 313 |
| GR-111 45 Αθήνα |
| Τηλ.: (30) 210 212 03 01 |
| Φαξ: (30) 210 228 62 19 |
| Ηλ. ταχ.: 83189in@elot.gr |
| Ιστοχώρος: http://www.elot.gr |

ΕΛΟΤ

Αχαρνών 313

GR-111 45 Αθήνα

Τηλ.: (30) 210 212 03 01

Φαξ: (30) 210 228 62 19

Ηλ. ταχ.: 83189in@elot.gr

Ιστοχώρος: http://www.elot.gr

ΙΣΠΑΝΙΑ

| Ministerio de Asuntos Exteriores |
| --- |
| Secretaría de Estado de Asuntos Europeos |
| Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias |
| Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| (Υπουργείο Εξωτερικών Υφυπουργείο Ευρωπαϊκών Υποθέσεων Γενική Διεύθυνση συντονισμού της εσωτερικής αγοράς και λοιπών κοινοτικών πολιτικών Γενική Υποδιεύθυνση βιομηχανίας, ενέργειας, μεταφορών, επικοινωνιών και περιβάλλοντος) |
| C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218 |
| E-28006 Madrid |
| Sr. Angel Silván Torregrosa |
| Τηλ.: (34) 91 379 83 32 |
| Sra Esther Pérez Peláez |
| Τεχνικός Σύμβουλος |
| Ηλ. ταχ.: esther.perez@ue.mae.es |
| Τηλ.: (34) 91 379 84 64 |
| Φαξ: (34) 91 379 84 01 |
| Γενικό ηλ. ταχ.: d83-189@ue.mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores

Secretaría de Estado de Asuntos Europeos

Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias

Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

(Υπουργείο Εξωτερικών Υφυπουργείο Ευρωπαϊκών Υποθέσεων Γενική Διεύθυνση συντονισμού της εσωτερικής αγοράς και λοιπών κοινοτικών πολιτικών Γενική Υποδιεύθυνση βιομηχανίας, ενέργειας, μεταφορών, επικοινωνιών και περιβάλλοντος)

C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218

E-28006 Madrid

Sr. Angel Silván Torregrosa

Τηλ.: (34) 91 379 83 32

Sra Esther Pérez Peláez

Τεχνικός Σύμβουλος

Ηλ. ταχ.: esther.perez@ue.mae.es

Τηλ.: (34) 91 379 84 64

Φαξ: (34) 91 379 84 01

Γενικό ηλ. ταχ.: d83-189@ue.mae.es

ΓΑΛΛΙΑ

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Mme Suzanne Piau |
| Τηλ.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Φαξ: (33) 1 53 44 98 88 |
| Ηλ. ταχ.: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Mme Françoise Ouvrard |
| Τηλ.: (33) 1 53 44 97 05 |
| Φαξ: (33) 1 53 44 98 88 |
| Ηλ. ταχ.: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Dipartimento per le imprese

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Mme Suzanne Piau

Τηλ.: (33) 1 53 44 97 04

Φαξ: (33) 1 53 44 98 88

Ηλ. ταχ.: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Mme Françoise Ouvrard

Τηλ.: (33) 1 53 44 97 05

Φαξ: (33) 1 53 44 98 88

Ηλ. ταχ.: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

ΙΡΛΑΝΔΙΑ

| NSAI |
| --- |
| (Εθνικός Οργανισμός Τυποποίησης της Ιρλανδίας) |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Mr Tony Losty |
| Τηλ.: (353) 1 807 38 80 |
| Φαξ: (353) 1 807 38 38 |
| Ηλ. ταχ.: tony.losty@nsai.ie |
| Ιστοχώρος: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

(Εθνικός Οργανισμός Τυποποίησης της Ιρλανδίας)

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Mr Tony Losty

Τηλ.: (353) 1 807 38 80

Φαξ: (353) 1 807 38 38

Ηλ. ταχ.: tony.losty@nsai.ie

Ιστοχώρος: http://www.nsai.ie/

ΙΤΑΛΙΑ

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1 |
| (Υπουργείο των Δραστηριοτήτων Παραγωγής Γενική Διεύθυνση ανάπτυξης της παραγωγής και της ανταγωνιστικότητας Τεχνική επιθεώρηση της βιομηχανίας — Γραφείο F1) |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Sig. Vincenzo Correggia |
| Τηλ.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Φαξ: (39) 06 47 88 78 05 |
| Ηλ. ταχ.: vincenzo.correggia@minindustria.it |
| Sig. Enrico Castiglioni |
| Τηλ.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Φαξ: (39) 06 47 88 77 48 |
| Ηλ. ταχ.: enrico.castiglioni@minindustria.it |
| Γενικό ηλ. ταχ.: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Ιστοχώρος: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Dipartimento per le imprese

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1

(Υπουργείο των Δραστηριοτήτων Παραγωγής Γενική Διεύθυνση ανάπτυξης της παραγωγής και της ανταγωνιστικότητας Τεχνική επιθεώρηση της βιομηχανίας — Γραφείο F1)

Via Molise 2

I-00187 Roma

Sig. Vincenzo Correggia

Τηλ.: (39) 06 47 05 22 05

Φαξ: (39) 06 47 88 78 05

Ηλ. ταχ.: vincenzo.correggia@minindustria.it

Sig. Enrico Castiglioni

Τηλ.: (39) 06 47 05 26 69

Φαξ: (39) 06 47 88 77 48

Ηλ. ταχ.: enrico.castiglioni@minindustria.it

Γενικό ηλ. ταχ.: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Ιστοχώρος: http://www.minindustria.it

ΚΥΠΡΟΣ

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Τηλ.: (357) 22 409313 ή (357) 22 375053 |
| Φαξ: (357) 22 754103 |
| Mr Antonis Ioannou |
| Τηλ.: (357) 22 409409 |
| Φαξ: (357) 22 754103 |
| Ηλ. ταχ.: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Ms Thea Andreou |
| Τηλ.: (357) 22 409 404 |
| Φαξ: (357) 22 754 103 |
| Ηλ. ταχ.: tandreou@cys.mcit.gov.cy |
| Γενικό ηλ. ταχ.: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Ιστοχώρος: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Τηλ.: (357) 22 409313 ή (357) 22 375053

Φαξ: (357) 22 754103

Mr Antonis Ioannou

Τηλ.: (357) 22 409409

Φαξ: (357) 22 754103

Ηλ. ταχ.: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Ms Thea Andreou

Τηλ.: (357) 22 409 404

Φαξ: (357) 22 754 103

Ηλ. ταχ.: tandreou@cys.mcit.gov.cy

Γενικό ηλ. ταχ.: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Ιστοχώρος: http://www.cys.mcit.gov.cy

ΛΕΤΤΟΝΙΑ

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brivibas Street |
| LV-1519 Riga |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brivibas Street

LV-1519 Riga

| Reinis Berzins |
| --- |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Τηλ.: (371) 7013230 |
| Φαξ: (371) 7280882 |

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Τηλ.: (371) 7013230

Φαξ: (371) 7280882

| Zanda Liekna |
| --- |
| Solvit Coordination Centre |
| Τηλ.: (371) 7013236 |
| Φαξ: (371) 7280882 |
| Ηλ. ταχ.: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Γενικό ηλ. ταχ.: notification@em.gov.lv |

Zanda Liekna

Solvit Coordination Centre

Τηλ.: (371) 7013236

Φαξ: (371) 7280882

Ηλ. ταχ.: zanda.liekna@em.gov.lv

Γενικό ηλ. ταχ.: notification@em.gov.lv

ΛΙΘΟΥΑΝΙΑ

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Ms Daiva Lesickiene |
| Τηλ.: (370) 5 2709347 |
| Φαξ: (370) 5 2709367 |
| Ηλ. ταχ.: dir9834@lsd.lt |
| Ιστοχώρος: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Ms Daiva Lesickiene

Τηλ.: (370) 5 2709347

Φαξ: (370) 5 2709367

Ηλ. ταχ.: dir9834@lsd.lt

Ιστοχώρος: http://www.lsd.lt

ΛΟΥΞΕΜΒΟΥΡΓΟ

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| (Κρατική υπηρεσία ενέργειας) |
| 34, avenue de la Porte-Neuve |
| B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| M. J.P. Hoffmann |
| Τηλ.: (352) 46 97 46 1 |
| Φαξ: (352) 22 25 24 |
| Ηλ. ταχ.: see.direction@eg.etat.lu |
| Ιστοχώρος: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

(Κρατική υπηρεσία ενέργειας)

34, avenue de la Porte-Neuve

B.P. 10

L-2010 Luxembourg

M. J.P. Hoffmann

Τηλ.: (352) 46 97 46 1

Φαξ: (352) 22 25 24

Ηλ. ταχ.: see.direction@eg.etat.lu

Ιστοχώρος: http://www.see.lu

ΟΥΓΓΑΡΙΑ

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1055 |
| Mr Zsolt Fazekas |
| Ηλ. ταχ.: fazekaszs@gkm.hu |
| Τηλ.: (36) 1 374 2873 |
| Φαξ: (36) 1 473 1622 |
| Ηλ. ταχ.: notification@gkm.hu |
| Ιστοχώρος: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1055

Mr Zsolt Fazekas

Ηλ. ταχ.: fazekaszs@gkm.hu

Τηλ.: (36) 1 374 2873

Φαξ: (36) 1 473 1622

Ηλ. ταχ.: notification@gkm.hu

Ιστοχώρος: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

ΜΑΛΤΑ

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Τηλ.: (356) 2124 2420 |
| Φαξ: (356) 2124 2406 |
| Ms Lorna Cachia |
| Ηλ. ταχ.: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Γενικό ηλ. ταχ.: notification@msa.org.mt |
| Ιστοχώρος: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Τηλ.: (356) 2124 2420

Φαξ: (356) 2124 2406

Ms Lorna Cachia

Ηλ. ταχ.: lorna.cachia@msa.org.mt

Γενικό ηλ. ταχ.: notification@msa.org.mt

Ιστοχώρος: http://www.msa.org.mt

ΚΑΤΩ ΧΩΡΕΣ

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| (Υπουργείο Οικονομικών Φορολογική υπηρεσία/Βόρειο τελωνείο Ομάδα «ειδικής αντιμετώπισης πελατών» Κεντρική υπηρεσία εισαγωγών και εξαγωγών) |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Dhr. Ebel van der Heide |
| Τηλ.: (31) 50 5 23 21 34 |
| Mw. Hennie Boekema |
| Τηλ.: (31) 50 5 23 21 35 |
| Mw. Tineke Elzer |
| Τηλ.: (31) 50 5 23 21 33 |
| Φαξ: (31) 50 5 23 21 59 |
| Γενικό ηλ. ταχ.: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

(Υπουργείο Οικονομικών Φορολογική υπηρεσία/Βόρειο τελωνείο Ομάδα «ειδικής αντιμετώπισης πελατών» Κεντρική υπηρεσία εισαγωγών και εξαγωγών)

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Dhr. Ebel van der Heide

Τηλ.: (31) 50 5 23 21 34

Mw. Hennie Boekema

Τηλ.: (31) 50 5 23 21 35

Mw. Tineke Elzer

Τηλ.: (31) 50 5 23 21 33

Φαξ: (31) 50 5 23 21 59

Γενικό ηλ. ταχ.:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ΑΥΣΤΡΙΑ

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| (Ομοσπονδιακό Υπουργείο Οικονομίας και Εργασίας) |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Frau Brigitte Wikgolm |
| Τηλ.: (43) 1 711 00 58 96 |
| Φαξ: (43) 1 715 96 51 ή (43) 1 712 06 80 |
| Ηλ. ταχ.: not9834@bmwa.gv.at |
| Ιστοχώρος: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

(Ομοσπονδιακό Υπουργείο Οικονομίας και Εργασίας)

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Frau Brigitte Wikgolm

Τηλ.: (43) 1 711 00 58 96

Φαξ: (43) 1 715 96 51 ή (43) 1 712 06 80

Ηλ. ταχ.: not9834@bmwa.gv.at

Ιστοχώρος: http://www.bmwa.gv.at

ΠΟΛΩΝΙΑ

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Ms Barbara Nieciak |
| Τηλ.: (48) 22 693 54 07 |
| Φαξ: (48) 22 693 40 28 |
| Ηλ. ταχ.: barnie@mg.gov.pl |
| Ms Agata Gągor |
| Τηλ.: (48) 22 693 56 90 |
| Γενικό ηλ. ταχ.: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Ms Barbara Nieciak

Τηλ.: (48) 22 693 54 07

Φαξ: (48) 22 693 40 28

Ηλ. ταχ.: barnie@mg.gov.pl

Ms Agata Gągor

Τηλ.: (48) 22 693 56 90

Γενικό ηλ. ταχ.: notyfikacja@mg.gov.pl

ΠΟΡΤΟΓΑΛΙΑ

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| (Πορτογαλικό Ινστιτούτο Ποιότητας) |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Sra Cândida Pires |
| Τηλ.: (351) 21 294 82 36 ή 81 00 |
| Φαξ: (351) 21 294 82 23 |
| Ηλ. ταχ.: c.pires@mail.ipq.pt |
| Γενικό ηλ. ταχ.: not9834@mail.ipq.pt |
| Ιστοχώρος: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

(Πορτογαλικό Ινστιτούτο Ποιότητας)

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Sra Cândida Pires

Τηλ.: (351) 21 294 82 36 ή 81 00

Φαξ: (351) 21 294 82 23

Ηλ. ταχ.: c.pires@mail.ipq.pt

Γενικό ηλ. ταχ.: not9834@mail.ipq.pt

Ιστοχώρος: http://www.ipq.pt

ΣΛΟΒΕΝΙΑ

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Τηλ.: (386) 1 478 3041 |
| Φαξ: (386) 1 478 3098 |
| Ηλ. ταχ.: contact@sist.si |
| Ms Vesna Stražišar |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Τηλ.: (386) 1 478 3041

Φαξ: (386) 1 478 3098

Ηλ. ταχ.: contact@sist.si

Ms Vesna Stražišar

ΣΛΟΒΑΚΙΑ

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Τηλ.: (421) 2 5249 3521 |
| Φαξ: (421) 2 5249 1050 |
| Ηλ. ταχ.: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Τηλ.: (421) 2 5249 3521

Φαξ: (421) 2 5249 1050

Ηλ. ταχ.: steinlova@normoff.gov.sk

ΦΙΝΛΑΝΔΙΑ

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Υπουργείο Εμπορίου και Βιομηχανίας) |
| Υποδοχή επισκεπτών: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00170 Helsinki |
| και |
| Ratakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Ταχυδρομική διεύθυνση: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Mr Tuomas Mikkola |
| Τηλ.: (358) 9 5786 32 65 |
| Φαξ: (358) 9 1606 46 22 |
| Ηλ. ταχ.: tuomas.mikkola@ktm.fi |
| Ms Katri Amper |
| Γενικό ηλ. ταχ.: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Ιστοχώρος: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Υπουργείο Εμπορίου και Βιομηχανίας)

Υποδοχή επισκεπτών:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00170 Helsinki

και

Ratakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Ταχυδρομική διεύθυνση:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Mr Tuomas Mikkola

Τηλ.: (358) 9 5786 32 65

Φαξ: (358) 9 1606 46 22

Ηλ. ταχ.: tuomas.mikkola@ktm.fi

Ms Katri Amper

Γενικό ηλ. ταχ.: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Ιστοχώρος: http://www.ktm.fi

ΣΟΥΗΔΙΑ

| Kommerskollegium |
| --- |
| (Εθνικός Φορέας Εμπορίου) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Ms Kerstin Carlsson |
| Τηλ.: (46) 86 90 48 82 ή (46) 86 90 48 00 |
| Φαξ: (46) 8 690 48 40 ή (46) 83 06 759 |
| Ηλ. ταχ.: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Γενικό ηλ. ταχ.: 9834@kommers.se |
| Ιστοχώρος: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(Εθνικός Φορέας Εμπορίου)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Ms Kerstin Carlsson

Τηλ.: (46) 86 90 48 82 ή (46) 86 90 48 00

Φαξ: (46) 8 690 48 40 ή (46) 83 06 759

Ηλ. ταχ.: kerstin.carlsson@kommers.se

Γενικό ηλ. ταχ.: 9834@kommers.se

Ιστοχώρος: http://www.kommers.se

ΗΝΩΜΕΝΟ ΒΑΣΙΛΕΙΟ

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| (Υπουργείο Εμπορίου και Βιομηχανίας Διεύθυνση 2 — πρότυπα και τεχνικοί κανονισμοί) |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Mr Philip Plumb |
| Τηλ.: (44) 2072151488 |
| Φαξ: (44) 2072151529 |
| Ηλ. ταχ.: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Γενικό ηλ. ταχ.: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Ιστοχώρος: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

(Υπουργείο Εμπορίου και Βιομηχανίας Διεύθυνση 2 — πρότυπα και τεχνικοί κανονισμοί)

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Mr Philip Plumb

Τηλ.: (44) 2072151488

Φαξ: (44) 2072151529

Ηλ. ταχ.: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Γενικό ηλ. ταχ.: 9834@dti.gsi.gov.uk

Ιστοχώρος: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| (Εποπτική Αρχή της ΕΖΕΣ) |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Ms Adinda Batsleer |
| Τηλ.: (32-2) 286 18 61 |
| Φαξ: (32-2) 286 18 00 |
| Ηλ. ταχ.: aba@eftasurv.int |
| Ms Tuija Ristiluoma |
| Τηλ.: (32-2) 286 18 71 |
| Φαξ: (32-2) 286 18 00 |
| Ηλ. ταχ.: tri@eftasurv.int |
| Γενικό ηλ. ταχ.: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Ιστοχώρος: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

(Εποπτική Αρχή της ΕΖΕΣ)

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Ms Adinda Batsleer

Τηλ.: (32-2) 286 18 61

Φαξ: (32-2) 286 18 00

Ηλ. ταχ.: aba@eftasurv.int

Ms Tuija Ristiluoma

Τηλ.: (32-2) 286 18 71

Φαξ: (32-2) 286 18 00

Ηλ. ταχ.: tri@eftasurv.int

Γενικό ηλ. ταχ.: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Ιστοχώρος: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| (ΕΖΕΣ Τμήμα αγαθών Γραμματεία ΕΖΕΣ) |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Kathleen Byrne |
| Τηλ.: (32-2) 286 17 49 |
| Φαξ: (32-2) 286 17 42 |
| Ηλ. ταχ.: kathleen.byrne@efta.int |
| Γενικό ηλ. ταχ.: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Ιστοχώρος: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

(ΕΖΕΣ Τμήμα αγαθών Γραμματεία ΕΖΕΣ)

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Ms Kathleen Byrne

Τηλ.: (32-2) 286 17 49

Φαξ: (32-2) 286 17 42

Ηλ. ταχ.: kathleen.byrne@efta.int

Γενικό ηλ. ταχ.: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Ιστοχώρος: http://www.efta.int

ΤΟΥΡΚΙΑ

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| (Υφυπουργείο εξωτερικού εμπορίου Γενική Διεύθυνση τυποποίησης για το εξωτερικό εμπόριο) |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| Mr Mehmet Comert |
| Τηλ.: (90) 312 212 58 98 |
| Φαξ: (90) 312 212 87 68 |
| Ηλ. ταχ.: comertm@dtm.gov.tr |
| Ιστοχώρος: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

(Υφυπουργείο εξωτερικού εμπορίου Γενική Διεύθυνση τυποποίησης για το εξωτερικό εμπόριο)

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

Mr Mehmet Comert

Τηλ.: (90) 312 212 58 98

Φαξ: (90) 312 212 87 68

Ηλ. ταχ.: comertm@dtm.gov.tr

Ιστοχώρος: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Έτος — αριθμός καταχώρισης — κράτος μέλος που θεσπίζει τα σχέδια.

(2)  Περίοδος κατά την οποία το σχέδιο δεν μπορεί να εκδοθεί.

(3)  Το «status quo» δεν ισχύει λόγω αποδοχής, εκ μέρους της Επιτροπής, του επείγοντος χαρακτήρα.

(4)  Το «status quo» δεν ισχύει λόγω τεχνικών προδιαγραφών ή άλλων απαιτήσεων ή κανόνων σχετικά με τις υπηρεσίες συνδεόμενων με φορολογικά ή δημοσιονομικά μέτρα, κατά την έννοια του άρθρου 1 σημείο 11 δεύτερο εδάφιο τρίτη περίπτωση της οδηγίας 98/34/ΕΚ.

(5)  Λήξη διαδικασίας πληροφόρησης.

---

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/39

---

Προηγούμενη γνωστοποίηση συγκέντρωσης

(Υπόθεση COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV)

Υπόθεση υποψήφια για απλοποιημένη διαδικασία

(2005/C 324/10)

(Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

| 1. | Στις 12 Δεκεμβρίου 2005, η Επιτροπή έλαβε γνωστοποίηση μιας προτεινόμενης συγκέντρωσης σύμφωνα με το άρθρο 4 του κανονισμού (EK) αριθ. 139/2004 του Συμβουλίου (1) με την οποία οι επιχειρήσεις Santander Consumer Finance, S.A. («SCF», Ισπανία), που ανήκει στον όμιλο Santander, και Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. («SAG GEST», Πορτογαλία), που ελέγχεται από την SGC-SGPS, S.A., αποκτούν με την έννοια του άρθρου 3 παράγραφος 1 στοιχείο β) του κανονισμού του Συμβουλίου κοινό έλεγχο των επιχειρήσεων Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. («Multirent», Πορτογαλία), SAG International Finance Company Limited («SAG IFC», Ιρλανδία) και του συνόλου της επιχειρηματικής δραστηριότητας της HBF Auto-Renting, S.A. («HBF business», Ισπανία) με αγορά μετοχών σε νεοδημιουργηθείσα εταιρεία που αποτελεί κοινή επιχείρηση. |
| --- | --- |

1.

Στις 12 Δεκεμβρίου 2005, η Επιτροπή έλαβε γνωστοποίηση μιας προτεινόμενης συγκέντρωσης σύμφωνα με το άρθρο 4 του κανονισμού (EK) αριθ. 139/2004 του Συμβουλίου (1) με την οποία οι επιχειρήσεις Santander Consumer Finance, S.A. («SCF», Ισπανία), που ανήκει στον όμιλο Santander, και Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. («SAG GEST», Πορτογαλία), που ελέγχεται από την SGC-SGPS, S.A., αποκτούν με την έννοια του άρθρου 3 παράγραφος 1 στοιχείο β) του κανονισμού του Συμβουλίου κοινό έλεγχο των επιχειρήσεων Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. («Multirent», Πορτογαλία), SAG International Finance Company Limited («SAG IFC», Ιρλανδία) και του συνόλου της επιχειρηματικής δραστηριότητας της HBF Auto-Renting, S.A. («HBF business», Ισπανία) με αγορά μετοχών σε νεοδημιουργηθείσα εταιρεία που αποτελεί κοινή επιχείρηση.

| 2. | Οι επιχειρηματικές δραστηριότητες των εν λόγω επιχειρήσεων είναι:






  — | για την SCF: χρηματοπιστωτικές υπηρεσίες, κυρίως στην Ισπανία, |
| --- | --- | --- |

2.

Οι επιχειρηματικές δραστηριότητες των εν λόγω επιχειρήσεων είναι:

—

για την SCF: χρηματοπιστωτικές υπηρεσίες, κυρίως στην Ισπανία,

| — | για την SAG GEST: διανομή αυτοκινήτων και χρηματοπιστωτικές υπηρεσίες στην Πορτογαλία, |
| --- | --- |

—

για την SAG GEST: διανομή αυτοκινήτων και χρηματοπιστωτικές υπηρεσίες στην Πορτογαλία,

| — | για την Multirent: πλήρεις υπηρεσίες διαχείρισης στόλου αυτοκινήτων στην Πορτογαλία, |
| --- | --- |

—

για την Multirent: πλήρεις υπηρεσίες διαχείρισης στόλου αυτοκινήτων στην Πορτογαλία,

| — | για την SAG IFC: απόκτηση εισπρακτέων απαιτήσεων της Multirent, |
| --- | --- |

—

για την SAG IFC: απόκτηση εισπρακτέων απαιτήσεων της Multirent,

| — | για την HBF business: πλήρεις υπηρεσίες διαχείρισης στόλου αυτοκινήτων στην Ισπανία. |
| --- | --- |

—

για την HBF business: πλήρεις υπηρεσίες διαχείρισης στόλου αυτοκινήτων στην Ισπανία.

| 3. | Κατά την προκαταρκτική εξέταση, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι η γνωστοποιηθείσα συναλλαγή θα μπορούσε να εμπέσει στο πεδίο εφαρμογής του κανονισμού (EK) αριθ. 139/2004. Εντούτοις, επιφυλάσσεται να λάβει τελική απόφαση επί του σημείου αυτού. Σύμφωνα με την ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με μια απλοποιημένη διαδικασία αντιμετώπισης ορισμένων συγκεντρώσεων βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 139/2004 του Συμβουλίου (2) σημειώνεται ότι η παρούσα υπόθεση είναι υποψήφια για να αντιμετωπιστεί βάσει της διαδικασίας που προβλέπεται στην ανακοίνωση. |
| --- | --- |

3.

Κατά την προκαταρκτική εξέταση, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι η γνωστοποιηθείσα συναλλαγή θα μπορούσε να εμπέσει στο πεδίο εφαρμογής του κανονισμού (EK) αριθ. 139/2004. Εντούτοις, επιφυλάσσεται να λάβει τελική απόφαση επί του σημείου αυτού. Σύμφωνα με την ανακοίνωση της Επιτροπής σχετικά με μια απλοποιημένη διαδικασία αντιμετώπισης ορισμένων συγκεντρώσεων βάσει του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 139/2004 του Συμβουλίου (2) σημειώνεται ότι η παρούσα υπόθεση είναι υποψήφια για να αντιμετωπιστεί βάσει της διαδικασίας που προβλέπεται στην ανακοίνωση.

| 4. | Η Επιτροπή καλεί τους ενδιαφερόμενους τρίτους να υποβάλουν οποιεσδήποτε παρατηρήσεις για την προτεινόμενη συγκέντρωση στην Επιτροπή.
  Οι παρατηρήσεις πρέπει να φθάσουν στην Επιτροπή το αργότερο εντός δέκα ημερών από την ημερομηνία της παρούσας δημοσίευσης, με την αναφορά COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV. Οι παρατηρήσεις μπορούν να σταλούν στην Eπιτροπή με φαξ [αριθμός (32-2) 296 43 01 ή 296 72 44] ή ταχυδρομικά στην ακόλουθη διεύθυνση:





  Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων |
| --- | --- |
| ΓΔ Ανταγωνισμού |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles. |

4.

Η Επιτροπή καλεί τους ενδιαφερόμενους τρίτους να υποβάλουν οποιεσδήποτε παρατηρήσεις για την προτεινόμενη συγκέντρωση στην Επιτροπή.

Οι παρατηρήσεις πρέπει να φθάσουν στην Επιτροπή το αργότερο εντός δέκα ημερών από την ημερομηνία της παρούσας δημοσίευσης, με την αναφορά COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV. Οι παρατηρήσεις μπορούν να σταλούν στην Eπιτροπή με φαξ [αριθμός (32-2) 296 43 01 ή 296 72 44] ή ταχυδρομικά στην ακόλουθη διεύθυνση:

Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων

ΓΔ Ανταγωνισμού

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles.

---

(1)  ΕΕ L 24 της 29.1.2004, σ. 1.

(2)  ΕΕ C 56 της 5.3.2005, σ. 32.

---

III Πληροφορίες

Επιτροπή

| 21.12.2005 | EL | Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης | C 324/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

EL

Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης

C 324/40

---

ΤΟ ΠΡΌΓΡΑΜΜΑ DAPHNE II (2004-2008)

για την πρόληψη και την καταπολέμηση της βίας εις βάρος παιδιών, εφήβων και γυναικών, και την προστασία των θυμάτων και των ομάδων κινδύνου

Πρόταση για την υποβολή προτάσεων για ειδικά συγχρηματοδοτούμενα σχέδια για το έτος 2006

(Ακυρώνει και αντικαθιστά το 2005/C 320/09)

(2005/C 324/11)

Προκηρύσσεται τώρα η πρόσκληση για την υποβολή προτάσεων σχετικά με το πρόγραμμα Daphne II. Οι προτεραιότητες, το πλήρες κείμενο της προκήρυξης, τα έντυπα της αίτησης και οι κατευθυντήριες οδηγίες ευρίσκονται στον ιστότοπο του προγράμματος Daphne στην ακόλουθη διεύθυνση:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/funding/daphne/funding_daphne_en.htm

Προς διευκόλυνση των αιτούντων στην προετοιμασία των προτάσεών τους, έχει συσταθεί μια μονάδα παροχής βοήθειας. Μπορείτε να προσφύγετε σε αυτή μέσω του ηλεκτρονικού ταχυδρομείου: daphne-helpdesk@transtec.be

Τα συμπληρωμένα έντυπα της αίτησης και τα παραρτήματά τους (4 αντίγραφα σε χαρτί + 1 ηλεκτρονικό αντίγραφο σε δισκέτα ή σε CD-ROM) πρέπει να αποσταλούν στην Επιτροπή μέχρι τις 10 Φεβρουαρίου 2006, στην ακόλουθη διεύθυνση:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General Justice, Freedom and Security (Unit C.4) |
| Office LX 46 02/155 |
| B-1049 Bruxelles. |

European Commission

Directorate General Justice, Freedom and Security (Unit C.4)

Office LX 46 02/155

B-1049 Bruxelles.

Στον φάκελλο αναγράφεται η ένδειξη «APPLICATION UNDER THE DAPHNE II PROGRAMME» (Αίτηση στο πλαίσιο του προγράμματος DAPHNE II).

---