# Úřední věstník C 316/13.

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 316 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4813. prosince 2005 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 316

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4813. prosince 2005

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2005/C 316/1 | Směnné kurzy vůči euro | 1 |
| 2005/C 316/2 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 316/3 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004 (
  1
  ) | 4 |
| 2005/C 316/4 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 316/5 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 5. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (
  1
  ) | 13 |
| 2005/C 316/6 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 14 |
| 2005/C 316/7 | Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2082/92 o osvědčeních o zvláštní povaze | 16 |
| 2005/C 316/8 | Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 316/9 | Informace o ostrovech a odloučených sídlištích vyjmutých členskými státy podle čl. 3 odst. 4 směrnice o skládkách odpadů | 21 |
| 2005/C 316/0 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku | 22 |
| | Evropská centrální banka |
| 2005/C 316/1 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 1. prosince 2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98 o zavedení eura (CON/2005/51) | 25 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2005/C 316/1

Směnné kurzy vůči euro

1

2005/C 316/2

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

2

2005/C 316/3

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004 (
  1
  )

1

4

2005/C 316/4

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (
  1
  )

1

12

2005/C 316/5

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 5. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (
  1
  )

1

13

2005/C 316/6

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

14

2005/C 316/7

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2082/92 o osvědčeních o zvláštní povaze

16

2005/C 316/8

Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům (
  1
  )

1

20

2005/C 316/9

Informace o ostrovech a odloučených sídlištích vyjmutých členskými státy podle čl. 3 odst. 4 směrnice o skládkách odpadů

21

2005/C 316/0

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES — Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

22

Evropská centrální banka

2005/C 316/1

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 1. prosince 2005 k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98 o zavedení eura (CON/2005/51)

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/1

---

Směnné kurzy vůči euro (1)

12. prosince 2005

(2005/C 316/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,1925 |
| JPY | japonský jen | 143,46 |
| DKK | dánská koruna | 7,4487 |
| GBP | britská libra | 0,67430 |
| SEK | švédská koruna | 9,4405 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5413 |
| ISK | islandská koruna | 75,32 |
| NOK | norská koruna | 7,9775 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5733 |
| CZK | česká koruna | 29,090 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 254,45 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6970 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,8387 |
| RON | rumunský lei | 3,6438 |
| SIT | slovinský tolar | 239,51 |
| SKK | slovenská koruna | 38,020 |
| TRY | turecká lira | 1,6118 |
| AUD | australský dolar | 1,5831 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3747 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,2469 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6836 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0053 |
| KRW | jihokorejský won | 1 232,03 |
| ZAR | jihoafrický rand | 7,5615 |
| CNY | čínský juan | 9,6318 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3933 |
| IDR | indonéská rupie | 11 631,65 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,503 |
| PHP | filipínské peso | 63,936 |
| RUB | ruský rubl | 34,2870 |
| THB | thajský baht | 49,177 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,1925

JPY

japonský jen

143,46

DKK

dánská koruna

7,4487

GBP

britská libra

0,67430

SEK

švédská koruna

9,4405

CHF

švýcarský frank

1,5413

ISK

islandská koruna

75,32

NOK

norská koruna

7,9775

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5733

CZK

česká koruna

29,090

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

254,45

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6970

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,8387

RON

rumunský lei

3,6438

SIT

slovinský tolar

239,51

SKK

slovenská koruna

38,020

TRY

turecká lira

1,6118

AUD

australský dolar

1,5831

CAD

kanadský dolar

1,3747

HKD

hongkongský dolar

9,2469

NZD

novozélandský dolar

1,6836

SGD

singapurský dolar

2,0053

KRW

jihokorejský won

1 232,03

ZAR

jihoafrický rand

7,5615

CNY

čínský juan

9,6318

HRK

chorvatská kuna

7,3933

IDR

indonéská rupie

11 631,65

MYR

malajsijský ringgit

4,503

PHP

filipínské peso

63,936

RUB

ruský rubl

34,2870

THB

thajský baht

49,177

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/2

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2005/C 316/02)

(Text s významem pro EHP)

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Dánsko

Číslo podpory: N 269/05

Název: High Technology Foundation

Úče: Výzkum a vývoj – Všechna odvětví

Právní základ: Lov nr. 1459 af 22. December 2004

Maximální intenzita podpory: 100 %, 75 %, 50 %

Trvání: 2005 – 2010

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Itálie (Marche)

Podpora č.: N 299/2004

Název: Družstevní financování

Cíl podpory: Cílem režimu je podpořit financování kapitálu družstevních MSP v regionu Marche

Právní základ: Progetto di Deliberazione della Giunta regionale per l'adozione del «Quadro attuativo dell'articolo 3 della LR N. 5/2003»

Rozpočet: 10 milionů EUR

Doba trvání:

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Německo (Land Schleswig-Holstein)

Číslo podpory: N 307/2005

Název: Nord Power Innovationspark Lübeck

Účel: Výzkum a vývoj – Regionální rozvoj – Ochrana životního prostředí (Zásobování elektřinou, vodou a plynem)

Právní základ: Jährliches Haushaltsgesetz des Landes Schleswig-Holstein: Einzelplan 0602, TG 62 (MWV)

Rozpočet: 541 170 EUR

Maximální intenzita podpory: 30 %

Trvání: 2005 – 2006

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Spojené království (Skotsko)

Podpora č.: N 680/2001

Název: Státní podpora vlastnictví

Cíl: Podpora soukromému sektoru na rozvoj prostor a budov určených ke komerčním účelům (Firmy působící v oblasti rozvoje nemovitostí, v případě koncových uživatelů dotovaných prostor firmy působící v jakékoli oblasti podnikání)

Právní základ: Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001 by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126. Local Government Act 1973. Section 171 of Local Government Act etc (Scotland) Act 1994

Rozpočet: 20 – 23 milionů GBP

Míra nebo částka podpory: Maximální míra podpory v souladu s mapou regionální podpory a s nařízením (ES) č. N 70/2001

Doba trvání: Do 31. 12. 2006

Další informace: Výroční prováděcí zpráva

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Belgie

Podpora č.: NN 136/03

Název: Belgické odvětvové fondy

Cíl: Účast podniků na uskutečňování cílů v sociální oblasti podle potřeb příslušných odvětví činnosti

Právní základ: Wet van 7 januari 1958 betreffende de fondsen voor bestaanszekerheid

Loi du 7 janvier 1958 concernant les Fonds de sécurité d'existence

Doba trvání: Liší se podle doby trvání kolektivních smluv a mezioborových dohod v různých odvětvích činnosti

Další informace: Stát se nevměšuje do založení a fungování fondů, ani do jejich financování či správy.

Forma podpory: Nepoužije se. Podniky v odvětví se samy podílejí na nákladech na vzdělávání podle potřeb v odvětví, a to tím, že sociální partneři v odvětví založí na bázi dobrovolnosti odvětvový fond, do kterého přispívají

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/4

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům, ve znění nařízení Komise (ES) č. 364/2004 ze dne 25. února 2004

(2005/C 316/03)

(Text s významem pro EHP)

| Podpora č. | XS 8/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | Stadt Kapfenberg, NUTS III Region Östliche Obersteiermark |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Podpora vnitřní části města Kapfenberg |
| Právní základ | Innenstadtförderungsrichtlinie gemäß Beilage (Innenstadtförderung der Stadt Kapfenberg)
  Beihilfenrelevant nach KMU-Freistellung sind die Punkte:






  3.3. | Maßnahmen zur Verbesserung und Attraktivierung von Geschäftslokalen und Außenanlagen |

Podpora č.

XS 8/04

Členský stát

Rakousko

Region

Stadt Kapfenberg, NUTS III Region Östliche Obersteiermark

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Podpora vnitřní části města Kapfenberg

Právní základ

Innenstadtförderungsrichtlinie gemäß Beilage (Innenstadtförderung der Stadt Kapfenberg)

Beihilfenrelevant nach KMU-Freistellung sind die Punkte:

3.3.

Maßnahmen zur Verbesserung und Attraktivierung von Geschäftslokalen und Außenanlagen

| 3.6. | Planungs- und Beratungsleistungen |
| --- | --- |

3.6.

Planungs- und Beratungsleistungen

Voraussichtliche jährliche Kosten der Regelung bzw. Celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

0,8 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

1. 8. 2004 pro body režimu podpory 3.3 a 3.6

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Stadtgemeinde Kapfenberg

Adresa:

| Koloman-Wallisch-Platz 1 |
| --- |
| A-8605 Kapfenberg |

Koloman-Wallisch-Platz 1

A-8605 Kapfenberg

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 84/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | West Wales a Valleys – region cíle 1 |
| Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Amgen Cymru (Cynon Valley Waste Disposal Co. Ltd) – recyklační centrum Bryn Pica |
| Právní základ | The Industrial Development Act 1982 |
| Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti | Režim podpory | Celková roční částka | |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | 510 000 GBP |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 26. 8. 2004 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 8. 2006 |
| Cíl podpory | Pomoc malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Podpora omezená na určitá odvětví | Ano |
| Ostatní služby (recyklace) | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Welsh European Funding Office |
| Adresa:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom |

Podpora č.

XS 84/04

Členský stát

Spojené království

Region

West Wales a Valleys – region cíle 1

Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Amgen Cymru (Cynon Valley Waste Disposal Co. Ltd) – recyklační centrum Bryn Pica

Právní základ

The Industrial Development Act 1982

Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti

Režim podpory

Celková roční částka

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

510 000 GBP

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

26. 8. 2004

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 8. 2006

Cíl podpory

Pomoc malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Podpora omezená na určitá odvětví

Ano

Ostatní služby (recyklace)

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Welsh European Funding Office

Adresa:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 88/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spolková republika Německo |
| Region | Brandenburg |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Směrnice Ministerstva hospodářství Spolkové země Braniborsko na podporu racionálního využití energie a používání obnovitelných zdrojů energie (program REN) ze dne 31. března 2004 |
| Právní základ | §§ 44, 23 der Landeshaushaltsordnung (LHO) sowie die hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften in der jeweils gültigen Fassung |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | Přibližně 2 miliony eur |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | Datum účinnosti směrnice dne 6. května 2004 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. prosince 2006 (poslední termín poskytnutí podpory) |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB) |
| Adresa:





  Steinstraße 104 – 106 |
| D-14480 Potsdam |

Podpora č.

XS 88/04

Členský stát

Spolková republika Německo

Region

Brandenburg

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Směrnice Ministerstva hospodářství Spolkové země Braniborsko na podporu racionálního využití energie a používání obnovitelných zdrojů energie (program REN) ze dne 31. března 2004

Právní základ

§§ 44, 23 der Landeshaushaltsordnung (LHO) sowie die hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften in der jeweils gültigen Fassung

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

Přibližně 2 miliony eur

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

Datum účinnosti směrnice dne 6. května 2004

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. prosince 2006 (poslední termín poskytnutí podpory)

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Investitionsbank des Landes Brandenburg (ILB)

Adresa:

Steinstraße 104 – 106

D-14480 Potsdam

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 91/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | West Wales a Valleys – region cíle 1 |
| Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Court Vale Developments Ltd. |
| Právní základ | Industrial Development Act 1982 |
| Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti | Režim podpory | Celková roční částka | |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | 198 050 GBP |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 1. 1. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Pomoc malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Welsh European Funding Office |
| Adresa:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom |

Podpora č.

XS 91/04

Členský stát

Spojené království

Region

West Wales a Valleys – region cíle 1

Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Court Vale Developments Ltd.

Právní základ

Industrial Development Act 1982

Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti

Režim podpory

Celková roční částka

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

198 050 GBP

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

1. 1. 2005

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Pomoc malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Welsh European Funding Office

Adresa:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 95/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spolková republika Německo |
| Region | Neuvádí se |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Podpora inovací v malých a středních podnicích zlepšováním přístupu k aktuálním údajům z vědy, techniky a hospodářství |
| Právní základ | § 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO) |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 0,6 – 1 milion EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 1. 3. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Pouze hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Ministerium für Wirtschaft und Arbeit
  Referat VI B 4 |
| Adresa:





  Scharnhorststraße 34 – 37 |
| D-10115 Berlin |

Podpora č.

XS 95/04

Členský stát

Spolková republika Německo

Region

Neuvádí se

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Podpora inovací v malých a středních podnicích zlepšováním přístupu k aktuálním údajům z vědy, techniky a hospodářství

Právní základ

§ 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

0,6 – 1 milion EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

1. 3. 2005

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Pouze hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Ministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat VI B 4

Adresa:

Scharnhorststraße 34 – 37

D-10115 Berlin

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 96/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spolková republika Německo |
| Region | Neuvádí se |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Podpora středně velkých aplikačních projektů v rámci iniciativy Spolkového ministerstva hospodářství a práce: FIT pro hospodářskou soutěž založenou na poznatcích |
| Právní základ | § 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO) |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 0,75 – 1,25 milionů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 1. 3. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Pouze hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Ministerium für Wirtschaft und Arbeit
  Referat VI B 4 |
| Adresa:





  Scharnhorststraße 34 – 37 |
| D-10115 Berlin |

Podpora č.

XS 96/04

Členský stát

Spolková republika Německo

Region

Neuvádí se

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Podpora středně velkých aplikačních projektů v rámci iniciativy Spolkového ministerstva hospodářství a práce: FIT pro hospodářskou soutěž založenou na poznatcích

Právní základ

§ 44 Bundeshaushaltsordnung (BHO)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

0,75 – 1,25 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

1. 3. 2005

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Pouze hospodářská odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Ministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat VI B 4

Adresa:

Scharnhorststraße 34 – 37

D-10115 Berlin

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 98/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | Region cíle 1 West Wales & the Valleys |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Welsh Application Service Provider (WASP): fáze 11 |
| Právní základ | Industrial Development Act 1982 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 544 407 GBP |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | Od 1. 8. 2004 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006
  Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 31. července 2007 (v souladu s N + 2) |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Welsh European Funding Office |
| Adresa:





  Cwm Cynon Business Park |
| Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom |

Podpora č.

XS 98/04

Členský stát

Spojené království

Region

Region cíle 1 West Wales & the Valleys

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Welsh Application Service Provider (WASP): fáze 11

Právní základ

Industrial Development Act 1982

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

544 407 GBP

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

Od 1. 8. 2004

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Pozn.: Grant byl udělen před 31. prosincem 2006 (viz výše). Udělené prostředky se budou pravděpodobně vyplácet do 31. července 2007 (v souladu s N + 2)

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Welsh European Funding Office

Adresa:

Cwm Cynon Business Park

Mountain Ash, CF45 – 4ER, United Kingdom

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 101/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Spojené království |
| Region | Anglie |
| Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Úvěry na rozvoj podnikání |
| Právní základ | Appropriation Act 2004 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 2 miliony GBP |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | 3000 GBP na MSP |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | Od října 2004 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 30. června 2007 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  United Kingdom Trade & Investment |
| Adresa:





  Antonia Yeolanda Lopes |
| International Trade Development Group, Regional Directorate/TDU |
| 7th Floor, Kingsgate House |
| 66-74 Victoria Street |
| London SW1E 6SW, United Kingdom |

Podpora č.

XS 101/04

Členský stát

Spojené království

Region

Anglie

Název režimu podpory nebo podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Úvěry na rozvoj podnikání

Právní základ

Appropriation Act 2004

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

2 miliony GBP

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

3000 GBP na MSP

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článku 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

Od října 2004

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 30. června 2007

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

United Kingdom Trade & Investment

Adresa:

Antonia Yeolanda Lopes

International Trade Development Group, Regional Directorate/TDU

7th Floor, Kingsgate House

66-74 Victoria Street

London SW1E 6SW, United Kingdom

Jednotlivé podpory velkého rozsahu

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 129/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Polsko |
| Region | Všech 16 vojvodství |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Nevratná finanční podpora přidělená prostřednictvím regionálního financujícího orgánu na poradenské služby, jejichž cílem bude, aby podniky splnily polské normy nebo legislativu EU v oblasti bezpečnosti práce a ochrany zdraví na pracovišti |
| Právní základ | Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.
  § 24 ustęp 3 punkt 4 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 1,55 milionů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabude účinnosti |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | do 31. 7. 2005 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Regionální financující orgány (1) |
| Jednotlivé podpory velké výše | V souladu s článkem 6 nařízení | Ano | |

Podpora č.

XS 129/04

Členský stát

Polsko

Region

Všech 16 vojvodství

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Nevratná finanční podpora přidělená prostřednictvím regionálního financujícího orgánu na poradenské služby, jejichž cílem bude, aby podniky splnily polské normy nebo legislativu EU v oblasti bezpečnosti práce a ochrany zdraví na pracovišti

Právní základ

Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.

§ 24 ustęp 3 punkt 4 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

1,55 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabude účinnosti

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

do 31. 7. 2005

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Regionální financující orgány (1)

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č. | XS 131/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Polsko |
| Region | 13 vojvodství (dolnośląskie, kujawsko-pomorskie, lubelskie, lubuskie, łódzkie, małopolskie, opolskie, podkarpackie, podlaskie, pomorskie, świętokrzyskie, warmińsko-mazurskie, zachodniopomorskie) |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Nenávratná finanční pomoc poskytovaná regionálním platebním orgánem za účelem nákupu konzultačních služeb |
| Právní základ | Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.
  § 24 ustęp 3 punkt 1, 2, 3 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi |
| Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti | Režim podpory | Celková roční částka | 9,57 milionů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabyla účinnosti |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 30. 11. 2005 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Název:
  Regionalne Instytucje Finansujące (2) |
| Jednotlivé podpory velké výše | V souladu s článkem 6 nařízení | Ano | |

Podpora č.

XS 131/04

Členský stát

Polsko

Region

13 vojvodství (dolnośląskie, kujawsko-pomorskie, lubelskie, lubuskie, łódzkie, małopolskie, opolskie, podkarpackie, podlaskie, pomorskie, świętokrzyskie, warmińsko-mazurskie, zachodniopomorskie)

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Nenávratná finanční pomoc poskytovaná regionálním platebním orgánem za účelem nákupu konzultačních služeb

Právní základ

Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.

§ 24 ustęp 3 punkt 1, 2, 3 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi

Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti

Režim podpory

Celková roční částka

9,57 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabyla účinnosti

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 30. 11. 2005

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Regionalne Instytucje Finansujące (2)

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

| Podpora č.. | XS 132/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Polsko |
| Region: | Všech 16 vojvodství |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Finanční pomoc poskytovaná podnikům ve formě nenávratné finanční podpory za účelem investic |
| Právní základ | Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.
  § 5 punkt 2 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi |
| Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti | Režim podpory | Celková roční částka | 10,67 milionů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabyla účinnosti |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 30. 11. 2005 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům. | Ano | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu. | Název:
  Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości |
| Adresa:





  Ul. Pańska 81/83 |
| PL-00-834 Warszawa |

Podpora č..

XS 132/04

Členský stát

Polsko

Region:

Všech 16 vojvodství

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Finanční pomoc poskytovaná podnikům ve formě nenávratné finanční podpory za účelem investic

Právní základ

Art. 6 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości.

§ 5 punkt 2 Rozporządzenia Ministra Gospodarki i Pracy z dnia 17 sierpnia 2004 r. w sprawie udzielania przez Polską Agencję Rozwoju Przedsiębiorczości pomocy finansowej niezwiązanej z programami operacyjnymi

Plánované roční výdaje v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory udělené společnosti

Režim podpory

Celková roční částka

10,67 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

28. 8. 2004 – den, kdy vyhláška nabyla účinnosti

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 30. 11. 2005

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům.

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu.

Název:

Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości

Adresa:

Ul. Pańska 81/83

PL-00-834 Warszawa

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

---

(1)  Regionální financující orgány:

Image

(2)  Regionální platební orgány:

Image

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/12

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání

(2005/C 316/04)

(Text s významem pro EHP)

Podpora č.: XT 10/03

Členský stát: Spojené království Velké Británie a Severního Irska a Irská republika

Region: 32 hrabství v Irsku – Severní Irsko a Irská republika

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: FOCUS

Právní základ: British/Irish Agreement Act 1999, Section 2.3 Part 7 of Annex 2 of the Act empowers InterTradeIreland to invest, lend or grant aid for the purposes of its function

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Maximální náklady na společnost

2002: 25 400 GBP

2003: 25 400 GBP

Maximální finanční účast celkem

2002: 254 000 GBP

2003: 254 000 GBP

Poznámky:

Během let 2002 až 2004 bude vypracováno a provedeno 20 projektů. Náklady na projekt činí 25 400 GBP po dobu 12 měsíců. Částka 25 400 GBP je vyplácena ve čtvrtletních splátkách po dobu 12 měsíců. Roční výdaje za celkový režim FOCUS pro 20 projektů se vypočtou tak, že projekty začnou v polovině roku 2002 a skončí v polovině 2003. Z tohoto důvodu jsou výdaje rozděleny na dva roky.

Celková finanční účast pro 20 projektů během 2 let = 508 000 GBP. Tato částka představuje 65 % celkových nákladů projektu, přičemž zbývajících 35 % hradí podniky, které se projektu účastní

Maximální míra podpory: Až do maximální výše 25 400 GBP pomoci na projekt ročně, což odpovídá míře podpory vy výši 65 %

Datum uskutečnění, doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Navrhovaný režim potrvá 2 roky od data schválení.

Jednotlivé společnosti budou k podpoře způsobilé nejdéle po dobu 12 měsíců

Cíl podpory: Cílem podpory je poskytnout vysoce kvalifikovaným absolventům oboru prodej a marketing vzdělání s cílem připravit je na vyšší řízení. Vzdělávání je obecné, protože je poskytováno obecně všem účastnícím se absolventům a poskytuje kvalifikace přenositelné do ostatních průmyslových oborů

Záměrem je, aby díky programu FOCUS bylo absolventům, kteří se projektu zúčastní, částečně nebo plně uznáno členství v příslušných profesních orgánech jako Chartered Institute of Marketing a/nebo Marketing Institute of Ireland

Dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| InterTradeIreland |
| --- |
| The Old Gasworks Business Park |
| Kilmorey Street |
| Newry |
| Co Down |
| Northern Ireland |
| BT34 2DE |

InterTradeIreland

The Old Gasworks Business Park

Kilmorey Street

Newry

Co Down

Northern Ireland

BT34 2DE

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/13

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 5. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti

(2005/C 316/05)

(Text s významem pro EHP)

| Podpora č. | XE 17/04 |
| --- | --- |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Val d'Aosta |
| Název režimu podpory | Tříletý plán pro politiku zaměstnanosti a odborného vzdělávání 2004 – 2006 |
| Právní základ | D.C.R. n. 666/XII del 9.6.2004
  D.G.R. n. 2712 del 9.8.2004 |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka | 4,2 milionů EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení | Ano | |
| Datum uskutečnění | 9. 8. 2004 |
| Doba trvání režimu podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst | Ne |
| Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | — | Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (1) |

Podpora č.

XE 17/04

Členský stát

Itálie

Region

Val d'Aosta

Název režimu podpory

Tříletý plán pro politiku zaměstnanosti a odborného vzdělávání 2004 – 2006

Právní základ

D.C.R. n. 666/XII del 9.6.2004

D.G.R. n. 2712 del 9.8.2004

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka

4,2 milionů EUR

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

9. 8. 2004

Doba trvání režimu podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Ne

Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Ano

Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

—

Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (1)

Ano

| — | Všechna zpracovatelská odvětví (1) |
| --- | --- |

—

Všechna zpracovatelská odvětví (1)

Ano

| — | Všechny služby (1) |
| --- | --- |

—

Všechny služby (1)

Ano

| — | Ostatní |
| --- | --- |

—

Ostatní

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Regione Autonoma Valle d'Aosta

Assessorato Attività Produttive e Politiche del Lavoro

Dipartimento delle politiche del lavoro

Direzione Agenzia regionale del Lavoro

Adresa:

Další informace

Tento režim je spolufinancován podle regionálního operačního programu – cíl č. 3 ESF 2000/2006

Rozhodnutí (CE) C (2000) 2067 ze dne 21. 9. 2000

Rozhodnutí (CE) C (2004) 2915 ze dne 20. 7. 2000

Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi

V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

---

(1)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic upravujících všechny státní podpory v daném odvětví.

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/14

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(2005/C 316/06)

(Text s významem pro EHP)

| Podpora č. | XS 67/03 |
| --- | --- |
| Členský stát | Řecko |
| Region | Všechny regiony (13) |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Režimy pomoci podle rámce podpor Společenství 2000 – 2006 pro integrované programy rozvoje venkova |
| Právní základ | Κοινή υπουργική απόφαση 505/2002 αριθ. πρωτοκόλου 305875/8404 (ΦΕΚ 1488/28.11.2002 Τεύχος Β') |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Poprvé se podpora udělí v červenci 2003 a nová výzva se musí provést při podání žádosti v rámci programů na období 2000–2006. Odhadované veřejné výdaje na všechny výzvy a všechny programy budou celkem činit 485 000 000 EUR |
| Maximální míra podpory | Režimy pomoci v rámci integrovaných programů rozvoje venkova |
| (Sazby se shodují s příslušnou mapou regionální podpory a s nařízením č. 70/2001 týkajícím se malých a středních podniků a jsou vyjádřeny v čistém grantovém ekvivalentu s připočtením 15 procentních bodů pro podporu povolenou podle čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení 70/2001, který platí ve všech řeckých regionech podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES) | Sazby pomoci |
| Severní Egej, Jižní Egej, region Atika, eparchie Trizinia, ostrovy Kithira a Antikithira, Epirus, Východní Makedonie, Jónské ostrovy, Peloponés a všechny řecké ostrovy s výjimkou Kréty | 60 % |
| Centrální Makedonie, Thessaly, Kontinentální Řecko, Severní Řecko a Kréta | 55 % |
| Centrální Makedonie, Atika | 50 % |
| Poznámka:
  Podpora se uděluje na založení a modernizaci mikropodniků, definovaných v příloze 1 nařízení č. 70/2001, působících v oblasti zpracovatelského průmyslu, řemesel, domáckého průmyslu a agroturistiky se zřetelem na rozmanitost místního hospodářství a snížení závislosti na primárním sektoru a zemědělských činnostech |
| Datum uskutečnění | Podpora se uděluje od července 2003 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Podpora smí být vyplácena podle režimu do 31. prosince 2008 v závislosti na obnovení povolení výdajů Evropskou unií |
| Cíl podpory | Cílem je udržet, přilákat a povzbudit hospodářské činnosti v horských, kopcovitých a znevýhodněných okresech takových oblastí, kterých se týkají integrované programy pro podporu rozvoje venkova |
| Dotčená hospodářská odvětví | 141 | Těžba kamene pro stavební účely |

Podpora č.

XS 67/03

Členský stát

Řecko

Region

Všechny regiony (13)

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Režimy pomoci podle rámce podpor Společenství 2000 – 2006 pro integrované programy rozvoje venkova

Právní základ

Κοινή υπουργική απόφαση 505/2002 αριθ. πρωτοκόλου 305875/8404 (ΦΕΚ 1488/28.11.2002 Τεύχος Β')

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Poprvé se podpora udělí v červenci 2003 a nová výzva se musí provést při podání žádosti v rámci programů na období 2000–2006. Odhadované veřejné výdaje na všechny výzvy a všechny programy budou celkem činit 485 000 000 EUR

Maximální míra podpory

Režimy pomoci v rámci integrovaných programů rozvoje venkova

(Sazby se shodují s příslušnou mapou regionální podpory a s nařízením č. 70/2001 týkajícím se malých a středních podniků a jsou vyjádřeny v čistém grantovém ekvivalentu s připočtením 15 procentních bodů pro podporu povolenou podle čl. 4 odst. 3 písm. b) nařízení 70/2001, který platí ve všech řeckých regionech podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES)

Sazby pomoci

Severní Egej, Jižní Egej, region Atika, eparchie Trizinia, ostrovy Kithira a Antikithira, Epirus, Východní Makedonie, Jónské ostrovy, Peloponés a všechny řecké ostrovy s výjimkou Kréty

60 %

Centrální Makedonie, Thessaly, Kontinentální Řecko, Severní Řecko a Kréta

55 %

Centrální Makedonie, Atika

50 %

Poznámka:

Podpora se uděluje na založení a modernizaci mikropodniků, definovaných v příloze 1 nařízení č. 70/2001, působících v oblasti zpracovatelského průmyslu, řemesel, domáckého průmyslu a agroturistiky se zřetelem na rozmanitost místního hospodářství a snížení závislosti na primárním sektoru a zemědělských činnostech

Datum uskutečnění

Podpora se uděluje od července 2003

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Podpora smí být vyplácena podle režimu do 31. prosince 2008 v závislosti na obnovení povolení výdajů Evropskou unií

Cíl podpory

Cílem je udržet, přilákat a povzbudit hospodářské činnosti v horských, kopcovitých a znevýhodněných okresech takových oblastí, kterých se týkají integrované programy pro podporu rozvoje venkova

Dotčená hospodářská odvětví

141

Těžba kamene pro stavební účely

| 153.3 | Zpracování a konzervování ovoce a zeleniny j.n. |
| --- | --- |

153.3

Zpracování a konzervování ovoce a zeleniny j.n.

| 155.2 | Výroba zmrzliny |
| --- | --- |

155.2

Výroba zmrzliny

| 158.1 | Výroba pekárenských a cukrářských výrobků kromě trvanlivých |
| --- | --- |

158.1

Výroba pekárenských a cukrářských výrobků kromě trvanlivých

| 158.5 | Výroba těstovin |
| --- | --- |

158.5

Výroba těstovin

| 158.6 | Zpracování kávy a čaje |
| --- | --- |

158.6

Zpracování kávy a čaje

| 158.7 | Výroba koření a aromatických výtažků |
| --- | --- |

158.7

Výroba koření a aromatických výtažků

| 159.1 | Výroba destilovaných alkoholických nápojů |
| --- | --- |

159.1

Výroba destilovaných alkoholických nápojů

| 159.2 | Výroba etylalkoholu kvašením |
| --- | --- |

159.2

Výroba etylalkoholu kvašením

| 159.6 | Výroba piva ze sladu |
| --- | --- |

159.6

Výroba piva ze sladu

| 159.7 | Výroba sladu |
| --- | --- |

159.7

Výroba sladu

| 159.8 | Produkce minerálních vod a nealkoholických nápojů |
| --- | --- |

159.8

Produkce minerálních vod a nealkoholických nápojů

| 17 | Výroba textilií a oděvních výrobků |
| --- | --- |

17

Výroba textilií a oděvních výrobků

| 18 | Výroba oděvů, zpracování a barvení kožešin |
| --- | --- |

18

Výroba oděvů, zpracování a barvení kožešin

| 19 | Činění a úprava usní, výroba brašnářských a sedlářských výrobků a obuvi |
| --- | --- |

19

Činění a úprava usní, výroba brašnářských a sedlářských výrobků a obuvi

| 20 | Zpracování dřeva, výroba dřevěných, korkových, proutěných a slaměných výrobků (kromě nábytku) |
| --- | --- |

20

Zpracování dřeva, výroba dřevěných, korkových, proutěných a slaměných výrobků (kromě nábytku)

| 212.1 | Výroba vlnitého papíru a lepenky a výroba obalů z papíru a lepenky |
| --- | --- |

212.1

Výroba vlnitého papíru a lepenky a výroba obalů z papíru a lepenky

| 212.3 | Výroba kancelářských potřeb z papíru |
| --- | --- |

212.3

Výroba kancelářských potřeb z papíru

| 221.9 | Ostatní vydavatelské činnosti |
| --- | --- |

221.9

Ostatní vydavatelské činnosti

| 222.9 | Ostatní činnosti související s tiskem |
| --- | --- |

222.9

Ostatní činnosti související s tiskem

| 241.2 | Výroba barviv a pigmentů |
| --- | --- |

241.2

Výroba barviv a pigmentů

| 245.1 | Výroba mýdla a detergentů, čisticích a lešticích prostředků |
| --- | --- |

245.1

Výroba mýdla a detergentů, čisticích a lešticích prostředků

| 245.2 | Výroba parfémů a toaletních přípravků |
| --- | --- |

245.2

Výroba parfémů a toaletních přípravků

| 246.3 | Výroba vonných silic |
| --- | --- |

246.3

Výroba vonných silic

| 263 | Výroba keramických obkladaček a dlaždic |
| --- | --- |

263

Výroba keramických obkladaček a dlaždic

| 266.2 | Výroba sádrových výrobků pro stavební účely |
| --- | --- |

266.2

Výroba sádrových výrobků pro stavební účely

| 267 | Řezání, tvarování a konečná úprava kamenů |
| --- | --- |

267

Řezání, tvarování a konečná úprava kamenů

| 285 | Povrchová úprava a zušlechťování kovů, všeobecné strojírenství za poplatek nebo na smluvním základě |
| --- | --- |

285

Povrchová úprava a zušlechťování kovů, všeobecné strojírenství za poplatek nebo na smluvním základě

| 286 | Výroba nožířských výrobků, nástrojů a železářských výrobků |
| --- | --- |

286

Výroba nožířských výrobků, nástrojů a železářských výrobků

| 287 | Výroba ostatních kovodělných výrobků |
| --- | --- |

287

Výroba ostatních kovodělných výrobků

| 29 | Výroba strojů a zařízení j.n. |
| --- | --- |

29

Výroba strojů a zařízení j.n.

| 36 | Výroba nábytku, zpracovatelský průmysl j.n. |
| --- | --- |

36

Výroba nábytku, zpracovatelský průmysl j.n.

| 55 | pohostinství a ubytovací služby |
| --- | --- |

55

pohostinství a ubytovací služby

| 633 | Činnosti cestovních kanceláří a agentur, průvodcovské činnosti |
| --- | --- |

633

Činnosti cestovních kanceláří a agentur, průvodcovské činnosti

| 748.2 | Balicí činnosti |
| --- | --- |

748.2

Balicí činnosti

| 923 | Umělecké a ostatní zábavní činnosti |
| --- | --- |

923

Umělecké a ostatní zábavní činnosti

| 925 | Činnosti knihoven, archivů, muzeí a jiných kulturních zařízení |
| --- | --- |

925

Činnosti knihoven, archivů, muzeí a jiných kulturních zařízení

| 926 | Sportovní činnosti |
| --- | --- |

926

Sportovní činnosti

| 927.2 | Ostatní rekreační činnosti j. n. |
| --- | --- |

927.2

Ostatní rekreační činnosti j. n.

| 930.2 | Kadeřnické, kosmetické a podobné služby |
| --- | --- |

930.2

Kadeřnické, kosmetické a podobné služby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Název:

Ministerstvo zemědělství; regiony (13)

Adresa:

Další informace

Podle odhadu částka podpory nepřekročí v jednotlivém případě 264 000 EUR a průměrná částka nebude vyšší než 130 000 EUR

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/16

---

Zveřejnění žádosti o zápis podle čl. 8 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EHS) č. 2082/92 o osvědčeních o zvláštní povaze

(2005/C 316/07)

Toto zveřejnění zakládá právo podávat námitky podle článků 8 a 9 uvedeného nařízení. Jakákoli námitka proti této žádosti musí být předána příslušnému orgánu členského státu do pěti měsíců od tohoto zveřejnění. Zveřejnění je odůvodněno následujícími skutečnostmi, uvedenými zejména pod bodem 4.2, 4.3 a 4.4, díky kterým se žádost považuje za odůvodněnou podle nařízení (EHS) č. 2082/92.

ŽÁDOST O REGISTRACI OSVĚDČENÍ O ZVLÁŠTNÍ POVAZE

NAŘÍZENÍ RADY (EHS) č. 2082/92

„BOERENKAAS“

Číslo ES: NL/00023/25.06.2003

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Hoofdproductschap Akkerbouw (HPA) |
| --- | --- |
| Adresa: | Postbus 29739 |
| 2502 LS Den Haag |
| Nederland |

Název:

Hoofdproductschap Akkerbouw (HPA)

Adresa:

Postbus 29739

2502 LS Den Haag

Nederland

Telefon:

070-370 85 02

Fax:

070-370 84 44

2.   Skupina žadatelů:

2.1   Název: Bond van Boerderijzuivelbereiders

2.2   Adresa:

| Postbus 29773 |
| --- |
| 2502 LT Den Haag |
| Nederland |
| Telefon: (31-70) 338 29 60 |
| Fax: (31-70) 338 28 12 |

Postbus 29773

2502 LT Den Haag

Nederland

Telefon: (31-70) 338 29 60

Fax: (31-70) 338 28 12

2.3   Složení: producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )

Cílem sdružení De Bond van Boerderijzuivelbereiders (BBZ) je zastupovat zájmy svých členů, jako jsou chovatelé mléčného skotu, producenti zemědělských mléčných produktů, v nejširším smyslu slova.

Členové sdružení BBZ jsou producenti zemědělských mléčných produktů a zpracováváním mléka od vlastních stád (skotu, koz nebo ovcí) vyrábějí sýr a jiné mléčné výrobky. Sdružení BBZ má 420 členů, přičemž 350 z nich připravuje „Boerenkaas“ (selský sýr).

3.   Druh produktu:

polotvrdý nebo tvrdý sýr ze syrového mléka

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 6 odst. 2, předepsané údaje)

4.1   Název: „Boerenkaas“ – (pouze v nizozemštině)

4.2   Specifický postup produkce nebo výroby: „Boerenkaas“ je sýr vyrobený v zemědělském podniku ze syrového kravského, kozího, ovčího nebo buvolího mléka. Nejméně polovina mléka musí pocházet od stáda vlastněného tímto podnikem. Další mléko lze nakupovat od nejvíce dvou chovatelů mléčného dobytka, avšak celkové přikoupené množství nesmí být větší, než je produkce vlastního podniku.

Mohou se používat tyto suroviny:

Surovina nesmí být tepelně zpracovávána při teplotě vyšší než 40 °C; aktivita fosfatázy se musí shodovat s aktivitou použitého syrového mléka.

Z mléka musí být vyroben sýr do 40 minut od nadojení.

Pomocné látky a přísady

Výrobní postup

Syrové mléko se nechá do 40 hodin po nadojení srazit při teplotě přibližně 30 °C.

Směsná kultura baktérií mléčného kysání způsobuje kysání

Po krájení, míchání a odebrání části syrovátky se směs syrovátky a sraženého mléka jednou nebo dvakrát promyje horkou vodou, čímž se teplota směsi zvýší na maximálně 37 °C.

Po zpracovaní se sražené mléko umístí do forem na sýr.

Před lisováním nebo v jeho průběhu se na sýr nanese kaseinová značka, na níž musí být uveden název „Boerenkaas“, popřípadě i název druhu mléka.

Po několika hodinách lisování a kysání se sýr namočí do solného roztoku, který obsahuje 18 až 22 % soli (chloridu sodného).

Minimální doba zrání na farmě je 13 dní ode dne zahájení zpracování při teplotě alespoň 12 °C.

Pro získání typické chuti se „Boerenkaas“ nechává zrát v místnosti k tomu určené v zemědělském podniku nebo v prostorách obchodníka se sýrem. Sýr může zrát několik týdnů až jeden rok.

4.3   Tradiční vlastnost: Název „Boerenkaas“ je specificky spojen s výrobkem, který se tradičně vyrábí v zemědělském podniku ze syrového mléka, získaného převážně od vlastního stáda.

Do roku 1874 se veškeré mléko zpracovávalo v zemědělském podniku. Po tomto roce se postupně začalo zpracovávat průmyslově. S pasterizací mléka určeného k výrobě sýra se začalo na začátku dvacátého století. V důsledku pasterizace sýr ztratil sýr své tradičné vlastnosti. V zemědělských podnicích se však syrové mléko i nadále zpracovávalo tradičním způsobem.

Díky enzymům, které jsou přirozenými složkami mléka, jako je např. mléčná lipáza, a přítomnosti bakteriální flóry, která se do mléka dostává při dojení, měl sýr vyrobený z tohoto syrového mléka výraznější chuť. Tato chuť se označuje jako plnější, silnější a pikantnější. Pro mnoho spotřebitelů je tím, co je specifické pro „Boerenkaas“ a co jej odlišuje od „mlékárenského“ sýra. Čím déle sýr zraje, tím je chuť sýra je silnější.

V roce 1982 byla vyhláškou a rozhodnutím o sýrařských výrobcích na základě zákona o kvalitě v zemědělství stanovena nová pravidla. Tato pravidla souvisejí s kvalitou sýra, původem mléka a výrobním postupem. Příslušná státní značka (Rijksmerk) zaručuje, že „Boerenkaas“ pochází ze zemědělského podniku, je vyroben ze syrového mléka, které bylo skladováno krátkou dobu a pochází především od vlastního stáda.

Tyto právní předpisy umožňují kromě zpracování kravského, kozího, ovčího nebo buvolího mléka vyrábět sýr i ze syrového mléka s nižším obsahem tuku.

Z uvedených skutečností je zřejmá zvláštní povaha surovin a výrobního postupu.

4.4   Popis výrobku: „Boerenkaas“ je (polo)tvrdý sýr, vyrobený ze syrového kravského, kozího, ovčího nebo buvolího mléka. Obsah tuku v sýru „Boerenkaas“ závisí na obsahu tuku ve zpracovávaném mléce.

Sýr může obsahovat kmín nebo jiná semena, byliny a/nebo koření.

Čím je sýr starší a čím víc zraje, tím je pevnější a sušší, a tak vzniká tvrdý sýr.

Příklady názvů výrobků jsou: „Goudse Boerenkaas“, „Goudse Boerenkaas met kruiden“, „Edammer Boerenkaas“, „Leidse Boerenkaas“, „Boerenkaas van geitenmelk“ a „Boerenkaas van schapenmelk“.

Souhrn charakteristických vlastností a složení sýra „Boerenkaas“

4.5   Minimální požadavky a postupy kontroly charakteristických vlastností: V současnosti pro Boerenkaas platí pravidla stanovená vyhláškou a rozhodnutím o sýrařských výrobcích, která vychází ze zákona o kvalitě zemědělství. Tato pravidla souvisejí s kvalitou sýra, původem mléka a výrobním postupem. Příslušná státní značka (Rijksmerk) zaručuje, že Boerenkaas pochází ze zemědělského podniku a je vyroben ze syrového mléka, které bylo skladováno krátkou dobu a pochází především od vlastního stáda.

Pro Boerenkaas s osvědčením o zvláštní povaze podle nařízení Rady (EHS) č. 2082/92 se použijí požadavky uvedené v tomto dokumentu, které jsou popsány v oddílu 4.2 (specifický postup výroby) a v tabulce v oddílu 4.4 (požadavky na charakteristické vlastnosti a složení). Tyto požadavky jsou stanoveny v rozhodnutí o kvalitě v zemědělství ohledně mléčných výroků (Landbouwkwaliteitsbesluit Zuivelproducten) a v nařízení o kvalitě v zemědělství ohledně sýra (Landbouwkwaliteitsregeling kaas).

Každých šest až osm týdnů se v každém zemědělském podniku kontroluje, zda se při výrobě sýra používá čerstvé syrové mléko (ne starší 40 hodin) a zda se používá kaseinová značka. Jednou za rok se provádí správní kontroly, při kterých se zjišťuje, ze kterých zemědělských podniků pochází používané mléko. Při kontrolách dodržování požadavků složení se kontroluje obsahu tuku v sušině, obsah vlhkosti a obsah soli v sušině a tyto parametry se kontrolují šestkrát až osmkrát za rok.

Kromě toho je cílem této kontroly dodržování ostatních charakteristických vlastností různých typů sýra Boerenkaas, které jsou uvedeny v tabulce 4.4. Tato kontrola charakteristických vlastností se provádí vizuálně jedenkrát za 6 až 8 týdnů.

Kontrolní subjekt: COKZ

5.   Požadovaná ochrana podle čl. 13 odst. 2

Sdružení Bond van Boerderijzuivelbereiders požaduje ochranu názvu „Boerenkaas“ podle čl. 13 odst. 2 písm. a). Ochrana se požaduje pouze pro název „Boerenkaas“ psaný v nizozemštině.

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/20

---

Zveřejnění rozhodnutí členských států o vydání nebo zrušení provozních licencí podle čl. 13 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 o vydávání licencí leteckým dopravcům (1)
   (2)

(2005/C 316/08)

(Text s významem pro EHP)

NĚMECKO

Provozní licence zrušené

Kategorie B:   Provozní licence včetně omezení podle čl. 5 odst. 7 písm. a) nařízení (EHS) č. 2407/92

| Název leteckého dopravce | Adresa leteckého dopravce | Povolení přepravovat | Platnost rozhodnutí od |
| --- | --- | --- | --- |
| Business air charter GmbH | Ronneburger Straße 74 |
| D-07546 Gera |

Název leteckého dopravce

Adresa leteckého dopravce

Povolení přepravovat

Platnost rozhodnutí od

Business air charter GmbH

Ronneburger Straße 74

D-07546 Gera

cestující, pošta, náklad

13. 11. 2004

---

(1)  Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 1.

(2)  Sděleno Evropské komisi před 31.8.2005.

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/21

---

Informace o ostrovech a odloučených sídlištích vyjmutých členskými státy podle čl. 3 odst. 4 směrnice o skládkách odpadů

(2005/C 316/09)

Podle čl. 3 odst. 4 směrnice o skládkách odpadů mohou členské státy na základě své volby prohlásit, že se čl. 6 písm. d), čl. 7 písm. i), čl. 8 písm. a) bod iv, článek 10, čl. 11 odst. 1 písm. a), b) a c), čl. 12 písm. a) a c) jakož i příloha I body 3 a 4, příloha II (s výjimkou bodu 3, úrovně 3 a bodu 4) a příloha III body 3 až 5 této směrnice, plně nebo částečně nevztahují na:

| A. | skládky odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné nebo inertních odpadů o celkové kapacitě nepřesahující 15 000 tun nebo přijímající nejvýše 1 000 tun ročně, které slouží pro ostrovy, pokud je toto místo jedinou skládkou na ostrově, a je určeno pouze pro odstraňování odpadů z tohoto ostrova. Při plném využití kapacity skládky musí být každá nová skládka zřízená na ostrově v souladu s požadavky této směrnice; |
| --- | --- |

A.

skládky odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné nebo inertních odpadů o celkové kapacitě nepřesahující 15 000 tun nebo přijímající nejvýše 1 000 tun ročně, které slouží pro ostrovy, pokud je toto místo jedinou skládkou na ostrově, a je určeno pouze pro odstraňování odpadů z tohoto ostrova. Při plném využití kapacity skládky musí být každá nová skládka zřízená na ostrově v souladu s požadavky této směrnice;

| B. | skládky odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné nebo inertních odpadů v odloučených sídlištích, pokud je skládka určena pouze k přijímání odpadů produkovaných tímto odloučeným sídlištěm. |
| --- | --- |

B.

skládky odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné nebo inertních odpadů v odloučených sídlištích, pokud je skládka určena pouze k přijímání odpadů produkovaných tímto odloučeným sídlištěm.

Členské státy musely Komisi do 16. června 2003 oznámit seznam ostrovů a odloučených sídlišť, které jsou vyjmuty. Komise tento seznam ostrovů a odloučených sídlišť zveřejní.

Dosud obdržela Komise tyto seznamy od Španělska a Řecka. Seznam ostrovů a odloučených sídlišť lze nalézt na této internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/environment/waste/landfill_index.htm

---

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/22

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(2005/C 316/10)

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Spojené království (Anglie)

Podpora č.: N 233/2004

Název: Grantový program pro zalesněné plochy (Anglie) (1988) – grant na zalesňování a regeneraci

Cíl: Umožnit majitelům a nájemcům zalesněných ploch provádět zalesňování prostřednictvím investic do reprodukce lesů (tzn. opětovné sázení či regenerace)

Právní základ: The Forestry Act 1979

Rozpočet: 1,5 milionu ročně GBP

Míra nebo částka podpory: Činnosti budou podpořeny maximálně do výše 80 % způsobilých nákladů

Doba trvání: 1 rok počínaje červencem 2004

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Německo

Podpora č.: N 243/2004

Název: Podpora používání biologicky rozložitelných maziv

Cíl: Prodloužení stávajícího programu státní podpory č. 651/2002 o dva roky. Tento program podporuje počáteční vybavení biogenními mazivy a hydraulickými kapalinami a odpovídající konverzi strojů a podniku, aby byl dán společFnostem podnět k používání těchto materiálů šetrných vůči životnímu prostředí. Účelem zvyšování tržního podílu těchto produktů je zlepšovat hospodářskou výkonnost a podporovat rozvoj produktů

Právní základ: Richtlinien zur Förderung von Projekten zum Schwerpunkt Einsatz von biologisch schnell abbaubaren Schmierstoffen und Hydraulikflüssigkeiten auf Basis nachwachsender Rohstoffe

Rozpočet: Roční rozpočet pro režim podpory je 7 milionů EUR v roce 2005 a 5 milionů v roce 2006

Míra nebo částka podpory: 60 % způsobilých nákladů

Doba trvání: Do 31. 12. 2006

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Itálie (Abruzzo)

Podpora č.: N 261/2004

Název: „Credito agrario agevolato“

Právní základ: Legge regionale 14 settembre 1994, n. 62 e Legge regionale 9 marzo 2004, n. 11

Cíl: Regionální zákon č. 11 ze dne 9. března 2004 pozměňuje regionální zákon č. 62 ze dne 14. září 1994 o zvýhodněném zemědělském úvěru

Rozpočet: Regionální orgány poskytnou v roce 2004 rozpočtovou částku ve výši 900 000 EUR

Míra nebo částka podpory: Podpory investic při prvním nákupu zvířat a zařízení a vybavení: 50 % způsobilých investic v znevýhodněných oblastech a 40 % v ostatních oblastech

1,10 % platné úrokové sazby

Doba trvání: 5 let, do 31. prosince 2009

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Spojené království

Podpora č.: N 295/2003

Název: Program bioenergetické infrastruktury

Cíl: Cílem je podpořit využívání obnovitelných zdrojů pro výrobu elektrické energie a tepla

Právní základ: The scheme has been initiated by the UK Government as a voluntary proposal and will be established under section 153(4) of the Environmental Protection Act 1990

Rozpočet: K dispozici je celkový rozpočet ve výši GBP 3,5 milionu (EUR 5,1 milionu)

Míra nebo částka podpory: Až do 100 %

Doba trvání: Pět let, avšak grantová podpora je pouze na první tři roky

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Dátum prijatia rozhodnutia:

Členský stát: Spojené království

Podpora č.: N 498/03

Název: Program přizpůsobování průmyslového fóra: program pro obiloviny

Cíl: Jako součást schválení dokumentu N 470/99 (Program přizpůsobování průmyslového fóra – dále jen IFAS) se britské orgány zavázaly používat příslušné pokyny Společenství v zemědělství a oznámit Komisi jednotlivé podpory uskutečněné v zemědělství. Cílem programu IFAS je propagovat neustálé zlepšování podnikatelské konkurenceschopnosti transferem nejlepší praxe v rámci odvětví. Daný program směřuje ke zvýšení konkurenceschopnosti v odvětví obilovin.

Přenosem nejlepších zavedených postupů dodavatelskému řetězci obilovin a rozvoj dovedností podniků aktivních v tomto dodavatelském řetězci povede k lepší integraci a efektivitě dodavatelského řetězce. K dosažení tohoto cíle poslouží cílený program, který identifikuje a bude napravovat slabá místa dodavatelského řetězce

Právní základ: L Sections 7 and 8 of the Industrial Development Act 1982

Rozpočet: Výše grantových plateb, jež bude spravovat Orgán pro domácí obiloviny (HGCA):

2003/04: 200 000 GBP (asi 297 000 EUR)

2004/05: 458 000 GBP (asi 680 000 EUR)

2005/06: 549 000 GBP (asi 815 000 EUR)

2006/07: 203 000 GBP (asi 301 000 EUR)

Míra nebo částka podpory: 50 % s tím, že zbývající část bude pocházet ze soukromých zdrojů. HGCA bude spravovat veškeré náklady projektu. Žádný jednotlivý příjemce neobdrží více než 100 000 EUR na tři roky

Doba trvání: 3 roky ode dne schválení

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Rakousko

Číslo podpory: N 499/03

Označení: Podpůrná opatření týkající se BSE v roce 2003

Cíl: Finanční opatření týkající se BSE a likvidace živočišných odpadů a poražených zvířat. Podpora by byla vyplacena na náklady vydané v roce 2003 na státem nařízené zrychlené zkoušky na BSE a TSE u porážených zvířat (hovězí dobytek a menší přežvýkavci), přepravu a zničení poražených zvířat ve smyslu pokynů k TSE nebo na náklady na pojistné na krytí takových nákladů a zničení stanoveného rizikového materiálu v souladu s pokyny k TSE, stejně jako masa a kostní moučky bez dalšího komerčního využití

Právní základ: Sonderrichtlinie des Bundesministers für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft (BMLFUW) und der Bundesministerin für Gesundheit und Frauen (BMGF) zur Finanzierung von Maßnahmen im Zusammenhang mit der TSE- und BSE-Vorsorge, Falltieren und Schlachtabfällen

Rozpočet: Financování státem ve výši 6,8 milionu EUR na testy na BSE/TSE a 10,9 milionu EUR na další opatření

Výše podpory a částka: Variabilní v závislosti na sekundárních opatřeních

Doba trvání: Jednorázové opatření

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Itálie (autonomní provincie Trento)

Podpora č.: N 531/03

Název: Podpory určené na odškodnění zemědělců za škody způsobené nepříznivými klimatickými podmínkami (deliberazione no 2724 ze dne 17. října 2003)

Cíl: Odškodnit zemědělce, jejichž produkce sena byla poškozena vlivem nepříznivých klimatických podmínek

Právní základ: Deliberazione della Giunta Regionale n. 2724 del 17 ottobre 2003: «Aiuti destinati ad indennizzare gli agricoltori delle perdite causate da avverse condizioni atmosferiche; criteri e modalità per l'attuazione degli interventi per la siccità dell'annata 2003»

Rozpočet: 10 000 000 EUR

Míra nebo částka podpory: Nejvýše 80 % škody

Doba trvání: Omezena na dobu přezkoumání žádostí

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Itálie

Podpora č.: N 536/2003

Název: Regionální intervence za účelem rozvoje Confidi v zemědělství

Cíl: Poskytování dotačních záruk zemědělcům či družstvům a poskytování poradenských služeb všem zemědělcům podnikajícím v regionu prostřednictvím Confidi

Právní základ: Legge Regionale n. 13 del 25.7.2003«Interventi per lo sviluppo dei Confidi nel settore agricolo»

Rozpočet: 1 032 913,80 EUR na záruky a 516 456,90 EUR na technickou pomoc v prvním roce

Míra nebo částka podpory: Příspěvek v hotovosti rovnající se podpoře na podpůrné záruky je vypočten jako rozdíl mezi tržními úrokovými sazbami a skutečným úvěrem sjednaným s bankou na základě existence záruky s odečtením částky zaplacené příjemcem (ažio a náklady související s udělením záruky). S ohledem na technickou pomoc je podpora omezena na 100 000 EUR na jednoho příjemce na tříleté období. Výše podpory činí maximálně 70 % způsobilých výdajů

Doba trvání: 5 let

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Itálie (Kalábrie)

Podpora č.: N 559/03

Název: Stanovení kritérií a způsobů odškodnění v odvětví ovoce v důsledku mrazů, jež postihly některé obce Kalábrie mezi 7. a 9. dubnem 2003

Cíl: Odškodnit zemědělce, jejichž produkce peckového ovoce a cedrátů byla poškozena v důsledku nepříznivých klimatických podmínek

Právní základ: Deliberazione della Giunta regionale del 28 ottobre 2003, n. 824: «Determinazione dei criteri e delle modalità di erogazione d'indennizzi in favore del settore frutticolo a seguito delle gelate verificatesi in alcuni comuni della Calabria dal 7 al 9 aprile 2003»

Rozpočet: 1 600 000 EUR

Míra nebo částka podpory: Různá v závislosti na rozsahu škod (stanoví se na základě vzorce)

Doba trvání: 1 rok

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum přijetí rozhodnutí:

Členský stát: Francie

Podpora č.: N 731/2002 – Oprava

Název: Podpory chovu ovcí s úřední značkou kvality

Cíl: Převzetí části nákladů na kontrolu produktů ovčího chovu s úřední značkou kvality

Rozpočet: 1 630 000 EUR ročně

Výše nebo částka podpory: Výše podpory se rovná 100 % způsobilých výdajů v prvním roce, 83 % ve druhém roce, 67 % ve třetím roce, 50 % ve čtvrtém roce, 33 % v pátém roce a 17 % v šestém roce

Doba trvání: 6 let

Závazné jazykové znění (závazná jazyková znění) rozhodnutí bez důvěrných údajů lze nalézt na této internetové stránce:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

Evropská centrální banka

| 13.12.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 316/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 316/25

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 1. prosince 2005

k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98 o zavedení eura

(CON/2005/51)

(2005/C 316/11)

Dne 10. listopadu 2005 obdržela Evropská centrální banka (ECB) od Rady Evropské unie žádost o stanovisko k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 974/98 o zavedení eura (KOM(2005) 357 v konečném znění) (1) (dále jen „navrhované nařízení“). Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 123 odst. 4 třetí větě Smlouvy o založení Evropského společenství, který je právním základem navrhovaného nařízení. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

1.   Obecné poznámky

| 1.1. | Cílem navrhovaného nařízení je vytvořit právní rámec vhodný pro budoucí zavedení eura v členských státech, které dosud euro nepřijaly (dále jen „nezúčastněné členské státy“). S cílem umožnit včasné legislativní a praktické přípravy na zavedení eura na vnitrostátní úrovni mají tyto členské státy velký zájem, aby k přijetí spolehlivého právního rámce na úrovni Společenství došlo s dostatečným předstihem před jejich přechodem na euro. EU obecně, jakož i členské státy, které euro již přijaly (dále jen „zúčastněné členské státy“), mají rovněž velký zájem na tom, aby budoucí rozšiřování eurozóny proběhlo tak hladce a úspěšně jako v případě přijetí eura 11 původními členskými státy a Řeckem, tak aby rozšíření eurozóny mělo pozitivní dopad. ECB se domnívá, že úspěšné zavedení eura ve stávajících zúčastněných členských státech přispělo zásadním způsobem k tomu, že euro je dnes jak v rámci EU, tak v širším mezinárodním měřítku vnímáno jako důvěryhodná měna. |
| --- | --- |

1.1.

Cílem navrhovaného nařízení je vytvořit právní rámec vhodný pro budoucí zavedení eura v členských státech, které dosud euro nepřijaly (dále jen „nezúčastněné členské státy“). S cílem umožnit včasné legislativní a praktické přípravy na zavedení eura na vnitrostátní úrovni mají tyto členské státy velký zájem, aby k přijetí spolehlivého právního rámce na úrovni Společenství došlo s dostatečným předstihem před jejich přechodem na euro. EU obecně, jakož i členské státy, které euro již přijaly (dále jen „zúčastněné členské státy“), mají rovněž velký zájem na tom, aby budoucí rozšiřování eurozóny proběhlo tak hladce a úspěšně jako v případě přijetí eura 11 původními členskými státy a Řeckem, tak aby rozšíření eurozóny mělo pozitivní dopad. ECB se domnívá, že úspěšné zavedení eura ve stávajících zúčastněných členských státech přispělo zásadním způsobem k tomu, že euro je dnes jak v rámci EU, tak v širším mezinárodním měřítku vnímáno jako důvěryhodná měna.

2.   Konkrétní poznámky

2.1.   Zakotvení tří scénářů přechodu na euro

| 2.1.1. | ECB připomíná, že nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (2), kterým se řídilo zavedení eura v původních 11 zúčastněných členských státech a v Řecku, vycházelo z přístupu, jenž schválila Evropská rada na svém zasedání v Madridu v roce 1995 (dále jen „madridský scénář“). Madridský scénář stanovil přechodné období mezi zavedením eura v bezhotovostní formě a zavedením eurobankovek a euromincí, přičemž z něj vycházejí pravidla pro zavedení eura, jež jsou v současné době obsažena v nařízení (ES) č. 974/98. Od prvního přechodu na euro, který začal 1. ledna 1999, se některé důležité praktické aspekty pro další zavedení eura podstatně změnily. Především jde o to, že eurobankovky jsou v současné době v rámci eurozóny i v celé EU běžně dostupné, a je tudíž nezbytné, aby vedle madridského scénáře existovaly další scénáře přechodu na euro. |
| --- | --- |

2.1.1.

ECB připomíná, že nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (2), kterým se řídilo zavedení eura v původních 11 zúčastněných členských státech a v Řecku, vycházelo z přístupu, jenž schválila Evropská rada na svém zasedání v Madridu v roce 1995 (dále jen „madridský scénář“). Madridský scénář stanovil přechodné období mezi zavedením eura v bezhotovostní formě a zavedením eurobankovek a euromincí, přičemž z něj vycházejí pravidla pro zavedení eura, jež jsou v současné době obsažena v nařízení (ES) č. 974/98. Od prvního přechodu na euro, který začal 1. ledna 1999, se některé důležité praktické aspekty pro další zavedení eura podstatně změnily. Především jde o to, že eurobankovky jsou v současné době v rámci eurozóny i v celé EU běžně dostupné, a je tudíž nezbytné, aby vedle madridského scénáře existovaly další scénáře přechodu na euro.

| 2.1.2. | Na základě navrhovaného nařízení Rada členské státy zmocní, aby postupovaly podle jednoho ze tří různých scénářů přechodu na euro: a) přechodné období madridského stylu, tj. období, po které bude euro právně existovat pouze v bezhotovostní formě, zatímco eurobankovky a euromince, ačkoliv jsou soukromně dostupné a použitelné, nebudou úředně uznány jako vnitrostátní zákonné platidlo, b) scénář „velkého třesku“, tj. jednorázový přechod na euro, v jehož rámci k zavedení eura v bezhotovostní formě a k přechodu na hotovostní euro dojde ke stejnému dni, nebo c) scénář „velkého třesku“ v kombinaci s obdobím útlumu v délce nejvýše jednoho roku, během něhož lze na jednotku národní měny i nadále odkazovat v nástrojích, které mají právní účinek (např. daňové doklady, účetní závěrky obchodních společností a výplatní pásky). |
| --- | --- |

2.1.2.

Na základě navrhovaného nařízení Rada členské státy zmocní, aby postupovaly podle jednoho ze tří různých scénářů přechodu na euro: a) přechodné období madridského stylu, tj. období, po které bude euro právně existovat pouze v bezhotovostní formě, zatímco eurobankovky a euromince, ačkoliv jsou soukromně dostupné a použitelné, nebudou úředně uznány jako vnitrostátní zákonné platidlo, b) scénář „velkého třesku“, tj. jednorázový přechod na euro, v jehož rámci k zavedení eura v bezhotovostní formě a k přechodu na hotovostní euro dojde ke stejnému dni, nebo c) scénář „velkého třesku“ v kombinaci s obdobím útlumu v délce nejvýše jednoho roku, během něhož lze na jednotku národní měny i nadále odkazovat v nástrojích, které mají právní účinek (např. daňové doklady, účetní závěrky obchodních společností a výplatní pásky).

| 2.1.3. | Základním cílem navrhovaného nařízení, který je upřesněn v odůvodnění návrhu, je zakotvit tyto tři alternativní scénáře přechodu na euro pro členské státy, které euro přijmou v budoucnu (3). S cílem zajistit větší transparentnost pro občany EU a současně zabezpečit soulad s cíli programu EU pro zkvalitňování legislativy navrhuje ECB, aby do navrhovaného nařízení bylo zapracováno výslovné ustanovení, které přímo a komplexnějším způsobem zohlední tyto tři různé scénáře přechodu na euro, jež se na dotčené členské státy budou vztahovat. |
| --- | --- |

2.1.3.

Základním cílem navrhovaného nařízení, který je upřesněn v odůvodnění návrhu, je zakotvit tyto tři alternativní scénáře přechodu na euro pro členské státy, které euro přijmou v budoucnu (3). S cílem zajistit větší transparentnost pro občany EU a současně zabezpečit soulad s cíli programu EU pro zkvalitňování legislativy navrhuje ECB, aby do navrhovaného nařízení bylo zapracováno výslovné ustanovení, které přímo a komplexnějším způsobem zohlední tyto tři různé scénáře přechodu na euro, jež se na dotčené členské státy budou vztahovat.

| 2.1.4. | Řada členských států, které k EU přistoupily dne 1. května 2004 (4), veřejně naznačila, že by euro chtěly zavést podle scénáře „velkého třesku“. Ze stávajícího textu navrhovaného nařízení lze přechod na euro podle scénáře „velkého třesku“ odvodit pouze z definice přechodného období, jež umožňuje, aby se den přijetí eura a den přechodu na hotovostní euro stanovené v příloze navrhovaného nařízení shodovaly (5). I když je teoreticky možné představit si scénář „velkého třesku“ jako přechodné období, které potrvá zlomek vteřiny, navrhuje se, aby scénář „velkého třesku“ byl z důvodu větší transparentnosti pro občana EU definován jako „jednorázové zavedení eura, kdy se den přijetí eura shoduje se dnem přechodu na hotovostní euro“. |
| --- | --- |

2.1.4.

Řada členských států, které k EU přistoupily dne 1. května 2004 (4), veřejně naznačila, že by euro chtěly zavést podle scénáře „velkého třesku“. Ze stávajícího textu navrhovaného nařízení lze přechod na euro podle scénáře „velkého třesku“ odvodit pouze z definice přechodného období, jež umožňuje, aby se den přijetí eura a den přechodu na hotovostní euro stanovené v příloze navrhovaného nařízení shodovaly (5). I když je teoreticky možné představit si scénář „velkého třesku“ jako přechodné období, které potrvá zlomek vteřiny, navrhuje se, aby scénář „velkého třesku“ byl z důvodu větší transparentnosti pro občana EU definován jako „jednorázové zavedení eura, kdy se den přijetí eura shoduje se dnem přechodu na hotovostní euro“.

2.2.   Scénář přechodu na euro s přechodným obdobím

| 2.2.1. | Podle stávajících ustanovení nařízení (ES) č. 974/98 je „přechodné období“ definováno jako tříleté období, které začíná 1. lednem 1999 a končí 31. prosincem 2001, avšak s výjimkou Řecka, v jehož případě je přechodné období jednoleté období, které začíná 1. lednem 2001 a končí 31. prosincem 2001 (6). Jinými slovy se ve stávajícím nařízení (ES) č. 974/98 definuje pevně stanovené období, během něhož se použijí přechodná ustanovení. Naopak definice „přechodného období“ podle navrhovaného nařízení žádnou konkrétní či maximální délku tohoto období nestanoví. Namísto toho bude délka přechodného období pro každý členský stát individuálně stanovena v navrhované příloze nařízení (ES) č. 974/98, což znamená, že délka přechodného období by musela být předmětem nového projednání, jakmile dojde ke zrušení výjimky dotčeného členského státu (7). |
| --- | --- |

2.2.1.

Podle stávajících ustanovení nařízení (ES) č. 974/98 je „přechodné období“ definováno jako tříleté období, které začíná 1. lednem 1999 a končí 31. prosincem 2001, avšak s výjimkou Řecka, v jehož případě je přechodné období jednoleté období, které začíná 1. lednem 2001 a končí 31. prosincem 2001 (6). Jinými slovy se ve stávajícím nařízení (ES) č. 974/98 definuje pevně stanovené období, během něhož se použijí přechodná ustanovení. Naopak definice „přechodného období“ podle navrhovaného nařízení žádnou konkrétní či maximální délku tohoto období nestanoví. Namísto toho bude délka přechodného období pro každý členský stát individuálně stanovena v navrhované příloze nařízení (ES) č. 974/98, což znamená, že délka přechodného období by musela být předmětem nového projednání, jakmile dojde ke zrušení výjimky dotčeného členského státu (7).

| 2.2.2. | ECB důrazně doporučuje, aby v textu navrhovaného nařízení byla výslovně stanovena maximální délka přechodného období, jež by neměla přesáhnout tři roky. Kromě zavedení tohoto celkového omezení ECB doporučuje, aby s cílem motivovat stanovení přechodných období kratších než maximálně přípustné období tří let bylo v bodech odůvodnění navrhovaného nařízení uvedeno, že přechodné období by mělo být co nejkratší. Argumenty, o něž se postoj ECB v této věci opírá, jsou uvedeny níže, a předkládají se tímto Radě ke zvážení. |
| --- | --- |

2.2.2.

ECB důrazně doporučuje, aby v textu navrhovaného nařízení byla výslovně stanovena maximální délka přechodného období, jež by neměla přesáhnout tři roky. Kromě zavedení tohoto celkového omezení ECB doporučuje, aby s cílem motivovat stanovení přechodných období kratších než maximálně přípustné období tří let bylo v bodech odůvodnění navrhovaného nařízení uvedeno, že přechodné období by mělo být co nejkratší. Argumenty, o něž se postoj ECB v této věci opírá, jsou uvedeny níže, a předkládají se tímto Radě ke zvážení.

| 2.2.3. | Zaprvé, nynější praktické aspekty přechodu na euro se liší od těch, které provázely původní přechod na euro, jenž začal 1. ledna 1999, kdy eurobankovky a euromince neexistovaly. Vzhledem k tomu, že eurobankovky jsou v současné době běžně dostupné nejen v rámci eurozóny, ale v celé EU, by nebylo věrohodné, kdyby občané dotčených členských států museli déle než tři roky po zavedení eura jako měny v jejich členských státech čekat na to, až se eurobankovky a euromince stanou zákonným platidlem. |
| --- | --- |

2.2.3.

Zaprvé, nynější praktické aspekty přechodu na euro se liší od těch, které provázely původní přechod na euro, jenž začal 1. ledna 1999, kdy eurobankovky a euromince neexistovaly. Vzhledem k tomu, že eurobankovky jsou v současné době běžně dostupné nejen v rámci eurozóny, ale v celé EU, by nebylo věrohodné, kdyby občané dotčených členských států museli déle než tři roky po zavedení eura jako měny v jejich členských státech čekat na to, až se eurobankovky a euromince stanou zákonným platidlem.

| 2.2.4. | Zadruhé, přechodné období by nemělo být příliš dlouhé, protože euro se úřední měnou členského státu na základě příslušných právních předpisů stane na samém počátku přechodného období (8). V návaznosti na to bude měnovou politiku dotčeného členského státu určovat ECB (9) a veškeré operace měnové politiky bude národní centrální banka dotčeného členského státu provádět v jednotce euro (10). Nové obchodovatelné dluhové nástroje emitované dotčeným členským státem budou znít na jednotku euro (11). Lze očekávat, že jednotka euro bude ve větším rozsahu používána jak v rámci vnitrostátních plateb, tak především v rámci přeshraničních plateb s dotčeným členským státem (12). Dotčený členský stát bude rovněž moci přijmout vhodná opatření, aby umožnil v operačních postupech na organizovaných trzích a v rámci platebních systémů změnit zúčtovací jednotku z národní měnové jednotky na jednotku euro (13). Zkušenosti původních 11 zúčastněných členských států ukazují, že lze očekávat, že sektor bank, jež poskytují služby velkým klientům, a finanční trhy přejdou na jednotku euro na samém začátku přechodného období. Vzhledem k výše uvedenému se ECB domnívá, že by nepůsobilo věrohodně, kdyby přechodné období mezi zavedením eura jako měny dotčeného členského státu a úředním zavedením eurobankovek a euromincí trvalo déle než tři roky. |
| --- | --- |

2.2.4.

Zadruhé, přechodné období by nemělo být příliš dlouhé, protože euro se úřední měnou členského státu na základě příslušných právních předpisů stane na samém počátku přechodného období (8). V návaznosti na to bude měnovou politiku dotčeného členského státu určovat ECB (9) a veškeré operace měnové politiky bude národní centrální banka dotčeného členského státu provádět v jednotce euro (10). Nové obchodovatelné dluhové nástroje emitované dotčeným členským státem budou znít na jednotku euro (11). Lze očekávat, že jednotka euro bude ve větším rozsahu používána jak v rámci vnitrostátních plateb, tak především v rámci přeshraničních plateb s dotčeným členským státem (12). Dotčený členský stát bude rovněž moci přijmout vhodná opatření, aby umožnil v operačních postupech na organizovaných trzích a v rámci platebních systémů změnit zúčtovací jednotku z národní měnové jednotky na jednotku euro (13). Zkušenosti původních 11 zúčastněných členských států ukazují, že lze očekávat, že sektor bank, jež poskytují služby velkým klientům, a finanční trhy přejdou na jednotku euro na samém začátku přechodného období. Vzhledem k výše uvedenému se ECB domnívá, že by nepůsobilo věrohodně, kdyby přechodné období mezi zavedením eura jako měny dotčeného členského státu a úředním zavedením eurobankovek a euromincí trvalo déle než tři roky.

| 2.2.5. | Zatřetí, je pravdou, že s ohledem na zcela nové otázky, jež po logistické stránce slučování měn a zákonných platidel 11 členských států do jednotné evropské měny vyvolalo, bylo stanovení tříletého přechodného období během prvního přechodu na euro opodstatněné. Současně je však třeba poznamenat, že Řecko, které euro přijalo o dva roky později než 11 původních zúčastněných členských států, se s jednoročním přechodným obdobím úspěšně vyrovnalo. Z toho vyplývá, že použije-li se v případě jakéhokoli dalšího zavedení eura přechodné období madridského stylu, mělo by být kratší než tři roky. |
| --- | --- |

2.2.5.

Zatřetí, je pravdou, že s ohledem na zcela nové otázky, jež po logistické stránce slučování měn a zákonných platidel 11 členských států do jednotné evropské měny vyvolalo, bylo stanovení tříletého přechodného období během prvního přechodu na euro opodstatněné. Současně je však třeba poznamenat, že Řecko, které euro přijalo o dva roky později než 11 původních zúčastněných členských států, se s jednoročním přechodným obdobím úspěšně vyrovnalo. Z toho vyplývá, že použije-li se v případě jakéhokoli dalšího zavedení eura přechodné období madridského stylu, mělo by být kratší než tři roky.

| 2.2.6. | Začtvrté, proces přijímání eura by se měl řídit těmito dvěma významnými zásadami: zásadou rovného zacházení a zásadou usnadňování. Zatímco ze zásady rovného zacházení vyplývá, že členským státům, které euro přijmou později, by neměly být kladeny dodatečné překážky, avšak tyto státy by neměly mít možnost euro přijmout za volnějších podmínek, zásada usnadňování znamená, že uskutečňování přechodu na euro si vyžaduje pružný přístup. Zatímco rovné zacházení znamená, že členské státy, které euro přijmou později, mají nárok na to, aby měly k dispozici stejnou maximální dobu, jež pro původní zúčastněné členské státy stanovil madridský scénář, měly by tyto státy mít v souladu se zásadou usnadňování možnost dokončit přechod na euro rychleji, je-li to vhodné a proveditelné. S ohledem na to, že na základě nařízení (ES) č. 974/98 se na 11 původních zúčastněných členských států vztahovalo tříleté přechodné období, by proto stanovení přechodného období v délce nejvýše tří let bylo v souladu se zásadou rovného zacházení. Tím, že se umožní toto tříleté přechodné období zkrátit, by současně byla naplněna zásada usnadňování. |
| --- | --- |

2.2.6.

Začtvrté, proces přijímání eura by se měl řídit těmito dvěma významnými zásadami: zásadou rovného zacházení a zásadou usnadňování. Zatímco ze zásady rovného zacházení vyplývá, že členským státům, které euro přijmou později, by neměly být kladeny dodatečné překážky, avšak tyto státy by neměly mít možnost euro přijmout za volnějších podmínek, zásada usnadňování znamená, že uskutečňování přechodu na euro si vyžaduje pružný přístup. Zatímco rovné zacházení znamená, že členské státy, které euro přijmou později, mají nárok na to, aby měly k dispozici stejnou maximální dobu, jež pro původní zúčastněné členské státy stanovil madridský scénář, měly by tyto státy mít v souladu se zásadou usnadňování možnost dokončit přechod na euro rychleji, je-li to vhodné a proveditelné. S ohledem na to, že na základě nařízení (ES) č. 974/98 se na 11 původních zúčastněných členských států vztahovalo tříleté přechodné období, by proto stanovení přechodného období v délce nejvýše tří let bylo v souladu se zásadou rovného zacházení. Tím, že se umožní toto tříleté přechodné období zkrátit, by současně byla naplněna zásada usnadňování.

| 2.2.7. | Zapáté, stanovení maximální délky přechodného období by bylo v souladu s legislativní technikou, jíž bylo použito pro vymezení jiných období v souvislosti s různými scénáři přechodu na euro, jako jsou období útlumu a období dvojího oběživa. Navrhované nařízení stanoví maximální délku období útlumu na jeden rok (14). Nařízení (ES) č. 974/98 stanoví maximální délku období dvojího oběživa na šest měsíců (15). |
| --- | --- |

2.2.7.

Zapáté, stanovení maximální délky přechodného období by bylo v souladu s legislativní technikou, jíž bylo použito pro vymezení jiných období v souvislosti s různými scénáři přechodu na euro, jako jsou období útlumu a období dvojího oběživa. Navrhované nařízení stanoví maximální délku období útlumu na jeden rok (14). Nařízení (ES) č. 974/98 stanoví maximální délku období dvojího oběživa na šest měsíců (15).

| 2.2.8. | ECB dospívá k závěru, že z hlediska zajištění důvěryhodnosti procesu přechodu na euro, posílení právní jistoty a zvýšení efektivity je velmi důležité, aby v navrhovaném nařízení byla stanovena maximální délka přechodného období, jež nepřesáhne tři roky. S cílem motivovat stanovení přechodných období kratších než maximální přípustné období tří let, ECB rovněž doporučuje, aby v bodech odůvodnění navrhovaného nařízení bylo uvedeno, že přechodné období by mělo být co nejkratší. V neposlední řadě ECB poznamenává, že zapracováním takového jednoznačného ustanovení, které by stanovilo maximální délku přechodného období, by se předešlo dalším diskusím, jakmile dojde ke zrušení výjimek dotčených členských států, a následným změnám nařízení (ES) č. 974/98, což přispěje k větší předvídatelnosti procesu přechodu na euro. |
| --- | --- |

2.2.8.

ECB dospívá k závěru, že z hlediska zajištění důvěryhodnosti procesu přechodu na euro, posílení právní jistoty a zvýšení efektivity je velmi důležité, aby v navrhovaném nařízení byla stanovena maximální délka přechodného období, jež nepřesáhne tři roky. S cílem motivovat stanovení přechodných období kratších než maximální přípustné období tří let, ECB rovněž doporučuje, aby v bodech odůvodnění navrhovaného nařízení bylo uvedeno, že přechodné období by mělo být co nejkratší. V neposlední řadě ECB poznamenává, že zapracováním takového jednoznačného ustanovení, které by stanovilo maximální délku přechodného období, by se předešlo dalším diskusím, jakmile dojde ke zrušení výjimek dotčených členských států, a následným změnám nařízení (ES) č. 974/98, což přispěje k větší předvídatelnosti procesu přechodu na euro.

2.3.   Scénář přechodu na euro s obdobím útlumu

| 2.3.1. | V obecné rovině ECB chápe důvody pro kombinaci scénáře „velkého třesku“ s obdobím útlumu v délce nejvýše jednoho roku, během kterého bude nadále možné používat národní měnovou jednotku v určitých právních nástrojích, jako jsou podle odůvodnění navrhovaného nařízení daňové doklady nebo účetní závěrky obchodních společností (16). I když je diskutabilní, zda jsou daňové doklady nebo účetní závěrky obchodních společností právními nástroji ve smyslu navrhovaného nařízení, bere ECB na vědomí, že v rámci období útlumu bude rovněž možné nadále používat národní měnovou jednotku v nových právních nástrojích, jako jsou standardizované smlouvy vytvořené elektronickou cestou (např. smlouvy o nájmu vozidla). |
| --- | --- |

2.3.1.

V obecné rovině ECB chápe důvody pro kombinaci scénáře „velkého třesku“ s obdobím útlumu v délce nejvýše jednoho roku, během kterého bude nadále možné používat národní měnovou jednotku v určitých právních nástrojích, jako jsou podle odůvodnění navrhovaného nařízení daňové doklady nebo účetní závěrky obchodních společností (16). I když je diskutabilní, zda jsou daňové doklady nebo účetní závěrky obchodních společností právními nástroji ve smyslu navrhovaného nařízení, bere ECB na vědomí, že v rámci období útlumu bude rovněž možné nadále používat národní měnovou jednotku v nových právních nástrojích, jako jsou standardizované smlouvy vytvořené elektronickou cestou (např. smlouvy o nájmu vozidla).

| 2.3.2. | Zatímco v odůvodnění navrhovaného nařízení se uvádí, že v období útlumu by bylo možné pouze „omezené používání vnitrostátního platidla ve vymezených právních nástrojích“ (17), ustanovení navrhovaného nařízení neobsahují žádné omezení, pokud jde o druhy nových právních nástrojů, v nichž lze během období útlumu nadále odkazovat na národní měnovou jednotku (18). ECB poznamenává, že tento přístup ponechává členským státům při uplatňování období útlumu na různé druhy právních nástrojů značný stupeň flexibility a prostoru pro vnitrostátní úpravu. |
| --- | --- |

2.3.2.

Zatímco v odůvodnění navrhovaného nařízení se uvádí, že v období útlumu by bylo možné pouze „omezené používání vnitrostátního platidla ve vymezených právních nástrojích“ (17), ustanovení navrhovaného nařízení neobsahují žádné omezení, pokud jde o druhy nových právních nástrojů, v nichž lze během období útlumu nadále odkazovat na národní měnovou jednotku (18). ECB poznamenává, že tento přístup ponechává členským státům při uplatňování období útlumu na různé druhy právních nástrojů značný stupeň flexibility a prostoru pro vnitrostátní úpravu.

| 2.3.3. | Jednou z věcí, jež by ECB chtěla zdůraznit, je, že podle navrhovaného nařízení se úkony na základě právních nástrojů, v nichž se během období útlumu odkazuje na národní měnovou jednotku, vykonávají pouze v jednotce euro (19). To může zúčastněným subjektům zabránit, aby v platebních nástrojích odkazovaly na národní měnové jednotky, neboť tyto platební nástroje by musely být vykonány v jednotce euro, a nikoli v příslušné národní měnové jednotce. Pokud by však platební nástroje jako šeky a platební příkazy byly denominovány v národní měnové jednotce, mohlo by to způsobit určité potíže provozovatelům plateb, jelikož by museli zajistit, aby k přepočtu z národní měnové jednotky na jednotku euro došlo před provedením transakce. Jelikož je možné, že se platební nástroje dostanou do oběhu mimo členské státy, jež uplatňují období útlumu, je z provozního hlediska důležité vyloučit, aby platební nástroje denominované v příslušných národních měnových jednotkách mohly být používány na přeshraničním základě. Toho lze dosáhnout tak, že použití ustanovení o období útlumu bude omezeno na právní nástroje, jež mají být vykonány v dotčeném členském státě (tj. pouze v členském státě, který uplatňuje období útlumu). Takový přístup by podpořil flexibilitu, pokud jde o uplatňování ustanovení týkajících se období útlumu, a omezil by toto uplatňování na vnitrostátní úroveň. |
| --- | --- |

2.3.3.

Jednou z věcí, jež by ECB chtěla zdůraznit, je, že podle navrhovaného nařízení se úkony na základě právních nástrojů, v nichž se během období útlumu odkazuje na národní měnovou jednotku, vykonávají pouze v jednotce euro (19). To může zúčastněným subjektům zabránit, aby v platebních nástrojích odkazovaly na národní měnové jednotky, neboť tyto platební nástroje by musely být vykonány v jednotce euro, a nikoli v příslušné národní měnové jednotce. Pokud by však platební nástroje jako šeky a platební příkazy byly denominovány v národní měnové jednotce, mohlo by to způsobit určité potíže provozovatelům plateb, jelikož by museli zajistit, aby k přepočtu z národní měnové jednotky na jednotku euro došlo před provedením transakce. Jelikož je možné, že se platební nástroje dostanou do oběhu mimo členské státy, jež uplatňují období útlumu, je z provozního hlediska důležité vyloučit, aby platební nástroje denominované v příslušných národních měnových jednotkách mohly být používány na přeshraničním základě. Toho lze dosáhnout tak, že použití ustanovení o období útlumu bude omezeno na právní nástroje, jež mají být vykonány v dotčeném členském státě (tj. pouze v členském státě, který uplatňuje období útlumu). Takový přístup by podpořil flexibilitu, pokud jde o uplatňování ustanovení týkajících se období útlumu, a omezil by toto uplatňování na vnitrostátní úroveň.

| 2.3.4. | ECB bere na vědomí, že úvodní část období útlumu (v délce nejvýše jednoho roku po dni přechodu na hotovostní euro) se bude překrývat s obdobím dvojího oběživa (v délce nejvýše šesti měsíců), během něhož bude dovoleno, aby jak eurobankovky a euromince, tak bankovky a mince znějící na národní měnovou jednotku byly zákonným platidlem na území dotčeného členského státu (20). ECB si všímá rozporu mezi ustanovením, podle kterého musí být úkony na základě nových právních nástrojů, v nichž se během období útlumu odkazuje na původní národní měnovou jednotku, vykonávány pouze v jednotce euro, a skutečností, že bankovky a mince znějící na národní měnu zůstanou po období dvojího oběživa zákonným platidlem na území příslušného státu. Tento rozpor lze řešit změnou textu navrhovaného nařízení, podle níž by výše uvedeným ustanovením nebyl dotčen článek 15 nařízení (ES) č. 974/98 (tj. ustanovení o období dvojího oběživa). |
| --- | --- |

2.3.4.

ECB bere na vědomí, že úvodní část období útlumu (v délce nejvýše jednoho roku po dni přechodu na hotovostní euro) se bude překrývat s obdobím dvojího oběživa (v délce nejvýše šesti měsíců), během něhož bude dovoleno, aby jak eurobankovky a euromince, tak bankovky a mince znějící na národní měnovou jednotku byly zákonným platidlem na území dotčeného členského státu (20). ECB si všímá rozporu mezi ustanovením, podle kterého musí být úkony na základě nových právních nástrojů, v nichž se během období útlumu odkazuje na původní národní měnovou jednotku, vykonávány pouze v jednotce euro, a skutečností, že bankovky a mince znějící na národní měnu zůstanou po období dvojího oběživa zákonným platidlem na území příslušného státu. Tento rozpor lze řešit změnou textu navrhovaného nařízení, podle níž by výše uvedeným ustanovením nebyl dotčen článek 15 nařízení (ES) č. 974/98 (tj. ustanovení o období dvojího oběživa).

2.4.   Název eura

| 2.4.1. | ECB si vědoma toho, že jeden z členských států vznesl jazykovou výhradu, pokud jde o název jednotné měny ve tvaru „euro“ v příslušné jazykové verzi navrhovaného nařízení. V této souvislosti by ECB chtěla zdůraznit, že název „euro“ musí být ve všech jazykových verzích navrhovaného nařízení používán náležitě a konzistentně v souladu s požadavkem stanoveným v nařízení (ES) č. 974/98, podle kterého musí být název jednotné měny s přihlédnutím k existenci různých abeced stejný ve všech úředních jazycích Evropské unie (21). Jak ECB poznamenala ve svém nedávném stanovisku k návrhu litevského zákona o přijetí eura (22), z příslušných ustanovení nařízení (ES) č. 974/98 „vyplývá, že název jednotné měny je ‚euro‘ a že tento název by měl být v právních aktech, které se zveřejňují ve všech jazycích Společenství, stejný [...]. Společenství má výlučnou pravomoc v měnových záležitostech, a samo tudíž určuje název jednotné měny. Jako jednotná měna musí být název eura v prvním pádě jednotného čísla ve všech jazycích Společenství stejný, aby jeho jednotnost byla zřejmá.“ |
| --- | --- |

2.4.1.

ECB si vědoma toho, že jeden z členských států vznesl jazykovou výhradu, pokud jde o název jednotné měny ve tvaru „euro“ v příslušné jazykové verzi navrhovaného nařízení. V této souvislosti by ECB chtěla zdůraznit, že název „euro“ musí být ve všech jazykových verzích navrhovaného nařízení používán náležitě a konzistentně v souladu s požadavkem stanoveným v nařízení (ES) č. 974/98, podle kterého musí být název jednotné měny s přihlédnutím k existenci různých abeced stejný ve všech úředních jazycích Evropské unie (21). Jak ECB poznamenala ve svém nedávném stanovisku k návrhu litevského zákona o přijetí eura (22), z příslušných ustanovení nařízení (ES) č. 974/98 „vyplývá, že název jednotné měny je ‚euro‘ a že tento název by měl být v právních aktech, které se zveřejňují ve všech jazycích Společenství, stejný [...]. Společenství má výlučnou pravomoc v měnových záležitostech, a samo tudíž určuje název jednotné měny. Jako jednotná měna musí být název eura v prvním pádě jednotného čísla ve všech jazycích Společenství stejný, aby jeho jednotnost byla zřejmá.“

| 2.4.2. | V souladu s tím se na eurobankovkách, které ECB a národní centrální banky zúčastněných členských států od 1. ledna 2002 na základě povolení ECB vydávají, jako název jednotné měny uvádí pouze „EURO“ nebo „ΕΥΡΩ“, tj. název měny v latinské a řecké abecedě (23). Z důvodu právní jistoty by ECB doporučovala, aby do normativní části navrhovaného nařízení bylo zařazeno ustanovení, které upřesní, že „s přihlédnutím k existenci různých abeced se název eura píše v prvním pádě jednotného čísla ve všech úředních jazycích Evropské unie stejným způsobem“. |
| --- | --- |

2.4.2.

V souladu s tím se na eurobankovkách, které ECB a národní centrální banky zúčastněných členských států od 1. ledna 2002 na základě povolení ECB vydávají, jako název jednotné měny uvádí pouze „EURO“ nebo „ΕΥΡΩ“, tj. název měny v latinské a řecké abecedě (23). Z důvodu právní jistoty by ECB doporučovala, aby do normativní části navrhovaného nařízení bylo zařazeno ustanovení, které upřesní, že „s přihlédnutím k existenci různých abeced se název eura píše v prvním pádě jednotného čísla ve všech úředních jazycích Evropské unie stejným způsobem“.

2.5.   Konkrétní legislativní návrhy

ECB dále předkládá řadu konkrétních legislativních návrhů.

| 2.5.1. | Zaprvé, na základě nařízení (ES) č. 974/98 může každý členský stát, jenž se rozhodne pro přechodné období madridského stylu, přijmout opatření, která mohou být potřebná k tomu, aby umožnil změnu jednotky z národní měnové jednotky na jednotku euro v operačních postupech na trzích, na nichž dochází k pravidelné výměně, zúčtování a vypořádání nástrojů, jež jsou uvedeny v oddíle B přílohy směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10 května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů (24) (dále jen „směrnice o investičních službách“), a komodit (25). Vzhledem k tomu, že směrnice o investičních službách byla zrušena směrnicí o trzích finančních nástrojů (26), by měl být odkaz na nástroje uvedené v oddíle B přílohy směrnice o investičních službách nahrazen odkazem na nástroje uvedené v oddíle C přílohy I směrnice o trzích finančních nástrojů, jež obsahuje podrobnější a propracovanější seznam finančních nástrojů než směrnice o investičních službách, včetně komoditních a úvěrových derivátů a derivátů na počasí. |
| --- | --- |

2.5.1.

Zaprvé, na základě nařízení (ES) č. 974/98 může každý členský stát, jenž se rozhodne pro přechodné období madridského stylu, přijmout opatření, která mohou být potřebná k tomu, aby umožnil změnu jednotky z národní měnové jednotky na jednotku euro v operačních postupech na trzích, na nichž dochází k pravidelné výměně, zúčtování a vypořádání nástrojů, jež jsou uvedeny v oddíle B přílohy směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10 května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů (24) (dále jen „směrnice o investičních službách“), a komodit (25). Vzhledem k tomu, že směrnice o investičních službách byla zrušena směrnicí o trzích finančních nástrojů (26), by měl být odkaz na nástroje uvedené v oddíle B přílohy směrnice o investičních službách nahrazen odkazem na nástroje uvedené v oddíle C přílohy I směrnice o trzích finančních nástrojů, jež obsahuje podrobnější a propracovanější seznam finančních nástrojů než směrnice o investičních službách, včetně komoditních a úvěrových derivátů a derivátů na počasí.

| 2.5.2. | Zadruhé, navrhuje se zjednodušit první odstavec navrhovaného článku 10 nařízení (ES) č. 974/98 tak, aby stanovil, že „s účinností od příslušných dnů přechodu na hotovostní euro uvedou ECB a národní centrální banky zúčastněných členských států do oběhu v zúčastněných členských státech bankovky znějící na euro“. |
| --- | --- |

2.5.2.

Zadruhé, navrhuje se zjednodušit první odstavec navrhovaného článku 10 nařízení (ES) č. 974/98 tak, aby stanovil, že „s účinností od příslušných dnů přechodu na hotovostní euro uvedou ECB a národní centrální banky zúčastněných členských států do oběhu v zúčastněných členských státech bankovky znějící na euro“.

| 2.5.3. | Zatřetí, co se týče užitečného odkazu na „ustanovení případné dohody o měnových záležitostech ve smyslu článku 111 Smlouvy“, jenž je uveden v navrhovaném článku 11 nařízení (ES) č. 974/98 (který se týká postavení euromincí, které vydávají třetí země jako jsou Monako, San Marino a Vatikán, jako zákonného platidla), by ECB navrhovala, aby v souladu s některými jazykovými verzemi navrhovaného nařízení (viz např. německá verze) byl odkaz na článek 111 Smlouvy zúžen na odkaz na odstavec 3 tohoto článku, neboť se jedná o jediný odstavec článku 111, který se dohod o měnových záležitostech týká (tj. čl. 111 odst. 3). |
| --- | --- |

2.5.3.

Zatřetí, co se týče užitečného odkazu na „ustanovení případné dohody o měnových záležitostech ve smyslu článku 111 Smlouvy“, jenž je uveden v navrhovaném článku 11 nařízení (ES) č. 974/98 (který se týká postavení euromincí, které vydávají třetí země jako jsou Monako, San Marino a Vatikán, jako zákonného platidla), by ECB navrhovala, aby v souladu s některými jazykovými verzemi navrhovaného nařízení (viz např. německá verze) byl odkaz na článek 111 Smlouvy zúžen na odkaz na odstavec 3 tohoto článku, neboť se jedná o jediný odstavec článku 111, který se dohod o měnových záležitostech týká (tj. čl. 111 odst. 3).

| 2.5.4. | Začtvrté, pokud jde o navrhovaný čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 974/98, který „bankám“ ukládá povinnost vyměnit svým klientům bankovky a mince národní měny za eurobankovky a euromince, a to bezplatně až do výše stanovených limitů, ECB poznamenává, že z přísně terminologického hlediska se ve Smlouvě a v sekundárním právu Společenství jako pojem užívaný k označení bank běžně užívá pojem „úvěrová instituce“.
  Bude-li proto odkaz na „banky“ nahrazen odkazem na „úvěrové instituce“, jak jsou definovány v konsolidované bankovní směrnici, je třeba přihlédnout k tomu, že některé „úvěrové“ instituce, které spadají do oblasti působnosti této směrnice, se hotovostních operací neúčastní (např. instituce elektronických peněz) (27), zatímco jiné subjekty, jež jsou z oblasti působnosti směrnice vyňaty (např. banky poštovních úřadů), se v rámci přechodu na euro v minulosti ukázaly jako důležité. S ohledem na výše uvedené by bylo účelné, aby dotčeným členským státům byla dána určitá volnost, pokud jde o vymezení jiných institucí, na které by se tato povinnost bezplatně vyměňovat bankovky a mince měla vztahovat. |
| --- | --- |

2.5.4.

Začtvrté, pokud jde o navrhovaný čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 974/98, který „bankám“ ukládá povinnost vyměnit svým klientům bankovky a mince národní měny za eurobankovky a euromince, a to bezplatně až do výše stanovených limitů, ECB poznamenává, že z přísně terminologického hlediska se ve Smlouvě a v sekundárním právu Společenství jako pojem užívaný k označení bank běžně užívá pojem „úvěrová instituce“.

Bude-li proto odkaz na „banky“ nahrazen odkazem na „úvěrové instituce“, jak jsou definovány v konsolidované bankovní směrnici, je třeba přihlédnout k tomu, že některé „úvěrové“ instituce, které spadají do oblasti působnosti této směrnice, se hotovostních operací neúčastní (např. instituce elektronických peněz) (27), zatímco jiné subjekty, jež jsou z oblasti působnosti směrnice vyňaty (např. banky poštovních úřadů), se v rámci přechodu na euro v minulosti ukázaly jako důležité. S ohledem na výše uvedené by bylo účelné, aby dotčeným členským státům byla dána určitá volnost, pokud jde o vymezení jiných institucí, na které by se tato povinnost bezplatně vyměňovat bankovky a mince měla vztahovat.

2.6.   Legislativní návrh

| 2.6.1. | Pokud by výše uvedená doporučení vedla ke změnám v navrhovaném nařízení, je v příloze obsažen návrh příslušných změn. |
| --- | --- |

2.6.1.

Pokud by výše uvedená doporučení vedla ke změnám v navrhovaném nařízení, je v příloze obsažen návrh příslušných změn.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 1. prosince 2005.

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Znění ze dne 2. srpna 2005.

1

(2)  Úř. věst. L 139, 11.5.1998, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č.2596/2000 (Úř. věst. L 300, 29.11.2000, s. 2).

2

(3)  Viz odůvodnění navrhovaného nařízení, s. 3.

3

(4)  Kypr, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Slovensko a Slovinsko.

4

(5)  Navrhovaný článek 1 písm. h) nařízení (ES) č. 974/98 a navrhovaná příloha tohoto nařízení.

5

(6)  Články 1 a 2 nařízení (ES) č. 974/98.

6

(7)  Navrhovaný článek 1 písm. h) nařízení (ES) č. 974/98.

7

(8)  Navrhovaný článek 2 nařízení (ES) č. 974/98.

8

(9)  Čl. 105 odst. 2 Smlouvy a první odstavec čl. 12.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

9

(10)  Bod odůvodnění 9 nařízení (ES) č. 974/98.

10

(11)  Bod odůvodnění 14 nařízení (ES) č. 974/98.

11

(12)  Čl. 8 odst. 3 a bod odůvodnění 13 nařízení (ES) č. 974/98.

12

(13)  Čl. 8 odst. 4 nařízení (ES) č. 974/98.

13

(14)  Navrhovaný článek 9a nařízení (ES) č. 974/98.

14

(15)  Článek 15 nařízení (ES) č. 974/98. Je třeba poznamenat, že všech 12 stávajících zúčastněných členských států zkrátilo období dvojího oběživa na nejvýše dva měsíce.

15

(16)  Viz odůvodnění navrhovaného nařízení, s. 3.

16

(17)  Viz odůvodnění navrhovaného nařízení, s. 3.

17

(18)  Navrhovaný čl. 1 písm. i) a navrhovaný článek 9a nařízení (ES) č. 974/98.

18

(19)  Třetí věta navrhovaného článku 9a nařízení (ES) č. 974/98.

19

(20)  Článek 15 nařízení (ES) č. 974/98.

20

(21)  Článek 2 a bod odůvodnění 2 nařízení (ES) č. 974/98. Viz též odstavec 10 stanoviska ECB CON/2005/21 ze dne 14. června 2005 na žádost Lietuvos bankas k návrhu zákona o přijetí eura; zveřejněno na internetových stránkách ECB www.ecb.int.

21

(22)  Odstavec 10 stanoviska CON/2005/21.

22

(23)  Čl. 1 odst. 2 rozhodnutí ECB/2003/4 ze dne 20. března 2003 o nominálních hodnotách, specifikacích, reprodukci, výměně a stahování eurobankovek (Úř. věst. L 78, 25.3.2003, s. 16).

23

(24)  Úř. věst. L 141, 11.6.1993, s. 27. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES (Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1).

24

(25)  Čl. 8 odst. 4 druhá odrážka pododstavec a) nařízení (ES) č. 974/98.

25

(26)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s.1).

26

(27)  Čl. 1 odst. 1 a čl. 2 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (Úř. věst. L 126, 26.5.2000, s. 1). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/1/ES (Úř. věst. L 79, 24.3.2005, s. 9).

27

---

PŘÍLOHA

Legislativní návrh

| Text navrhovaný Komisí (1) | Změny navrhované ECB
   (2) |
| --- | --- |
| Změna č. 1

  Body odůvodnění navrhovaného nařízení |
| [Žádný návrh] | Název eura se musí v prvním pádě jednotného čísla ve všech úředních jazycích EU psát stejným způsobem tak, aby jeho jednotnost byla zřejmá. |
| Odůvodnění – viz odstavce 2.4.1 – 2.4.2 stanoviska |
| Změna č. 2

  Bod odůvodnění 4 navrhovaného nařízení |
| Aby se mohl připravit bezproblémový přechod na euro, upravuje nařízení Rady (ES) č. 974/98 povinné přechodné období mezi nahrazením měn zúčastněných členských států eurem a zavedením eurobankovek a euromincí. | Aby se mohl připravit bezproblémový přechod na euro, upravuje nařízení Rady (ES) č. 974/98 povinné přechodné období mezi nahrazením měn zúčastněných členských států eurem a zavedením eurobankovek a euromincí. S ohledem na to, že eurobankovky a euromince jsou veřejnosti běžně dostupné, by mělo takové přechodné období
  být co nejkratší. |
| Odůvodnění – viz odstavce 2.2.1 -2.2.8 stanoviska |
| Změna č. 3

  Navrhovaný článek 1 nařízení (ES) č. 974/98 |
| [Žádný návrh] | „scénářem ‚velkého třesku‘“ [se] rozumí jednorázové zavedení eura, kdy se den přijetí eura shoduje se dnem přechodu na hotovostní euro. |
| Odůvodnění – viz odstavec 2.1.4 stanoviska |
| Změna č. 4

  Navrhovaný článek 1 písm. h) nařízení (ES) č. 974/98. |
| „přechodným obdobím“ [se] rozumí období počínající v 00:00 hodin v den přijetí eura a končící v 00:00 hodin v den výměny hotového oběživa; | „přechodným obdobím“ [se] rozumí období v délce nejvýše tří
  let, které začíná v 00:00 hodin v den přijetí eura a končí v 00:00 hodin v den přechodu na hotovostní euro; |
| Odůvodnění – viz odstavce 2.2.1 -2.2.8 stanoviska |
| Změna č. 5

  Navrhovaný článek 1a nařízení (ES) č. 974/98 |
| Datum přijetí eura, datum výměny oběživa a období útlumu (přichází-li v úvahu) jsou pro každý zúčastněný členský stát uvedeny v příloze. | Každý zúčastněný členský stát přijme euro podle jednoho z těchto scénářů: scénáře s přechodným obdobím, scénáře
  „velkého třesku“
  , nebo podle scénáře
  „velkéh
  o třesku
  “ v kombinaci s obdobím útlumu. Den přijetí eura, den přechodu na hotovostní euro a období útlumu (přichází-li v úvahu) jsou pro každý zúčastněný členský stát uvedeny v příloze tohoto nařízení. |
| Odůvodnění – viz odstavec 2.1.3 stanoviska |
| Změna č. 6

  Navrhovaný článek 2 nařízení (ES) č. 974/98 |
| S účinností od příslušných dat přijetí eura je měnou zúčastněných členských států euro. Měnovou jednotkou je jedno euro. Jedno euro se dělí na sto centů. | S účinností od příslušných dnů přijetí eura je měnou zúčastněných členských států euro. Měnovou jednotkou je jedno euro. Jedno euro se dělí na sto centů. S přihlédnutím k existenci různých abeced se název eura píše v prvním pádě jednotného čísla ve všech úředních
  jazycích Evropské unie
  stejným způsobem. |
| Odůvodnění – viz odstavce 2.4.1 – 2.4.2 stanoviska |
| Změna č. 7

  Článek 8 nařízení (ES) č. 974/98 (navrhovaným nařízením se toto ustanovení nemění) |
| 4. | Aniž je dotčen odstavec 1, může každý zúčastněný členský stát případně přijmout opatření potřebná k tomu, aby:
  – [...],
  – umožnil změnu zúčtovací jednotky svých operačních postupů z národní měnové jednotky na jednotku euro prostřednictvím:






  a) | trhů, na nichž dochází k pravidelné výměně, započítávání a vypořádání nástrojů uvedených v oddíle B přílohy směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů a komodit, a |

Text navrhovaný Komisí (1)

Změny navrhované ECB
   (2)

Změna č. 1

Body odůvodnění navrhovaného nařízení

[Žádný návrh]

Název eura se musí v prvním pádě jednotného čísla ve všech úředních jazycích EU psát stejným způsobem tak, aby jeho jednotnost byla zřejmá.

Odůvodnění – viz odstavce 2.4.1 – 2.4.2 stanoviska

Změna č. 2

Bod odůvodnění 4 navrhovaného nařízení

Aby se mohl připravit bezproblémový přechod na euro, upravuje nařízení Rady (ES) č. 974/98 povinné přechodné období mezi nahrazením měn zúčastněných členských států eurem a zavedením eurobankovek a euromincí.

Aby se mohl připravit bezproblémový přechod na euro, upravuje nařízení Rady (ES) č. 974/98 povinné přechodné období mezi nahrazením měn zúčastněných členských států eurem a zavedením eurobankovek a euromincí. S ohledem na to, že eurobankovky a euromince jsou veřejnosti běžně dostupné, by mělo takové přechodné období
  být co nejkratší.

Odůvodnění – viz odstavce 2.2.1 -2.2.8 stanoviska

Změna č. 3

Navrhovaný článek 1 nařízení (ES) č. 974/98

[Žádný návrh]

„scénářem ‚velkého třesku‘“ [se] rozumí jednorázové zavedení eura, kdy se den přijetí eura shoduje se dnem přechodu na hotovostní euro.

Odůvodnění – viz odstavec 2.1.4 stanoviska

Změna č. 4

Navrhovaný článek 1 písm. h) nařízení (ES) č. 974/98.

„přechodným obdobím“ [se] rozumí období počínající v 00:00 hodin v den přijetí eura a končící v 00:00 hodin v den výměny hotového oběživa;

„přechodným obdobím“ [se] rozumí období v délce nejvýše tří
  let, které začíná v 00:00 hodin v den přijetí eura a končí v 00:00 hodin v den přechodu na hotovostní euro;

Odůvodnění – viz odstavce 2.2.1 -2.2.8 stanoviska

Změna č. 5

Navrhovaný článek 1a nařízení (ES) č. 974/98

Datum přijetí eura, datum výměny oběživa a období útlumu (přichází-li v úvahu) jsou pro každý zúčastněný členský stát uvedeny v příloze.

Každý zúčastněný členský stát přijme euro podle jednoho z těchto scénářů: scénáře s přechodným obdobím, scénáře
  „velkého třesku“
  , nebo podle scénáře
  „velkéh
  o třesku
  “ v kombinaci s obdobím útlumu. Den přijetí eura, den přechodu na hotovostní euro a období útlumu (přichází-li v úvahu) jsou pro každý zúčastněný členský stát uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Odůvodnění – viz odstavec 2.1.3 stanoviska

Změna č. 6

Navrhovaný článek 2 nařízení (ES) č. 974/98

S účinností od příslušných dat přijetí eura je měnou zúčastněných členských států euro. Měnovou jednotkou je jedno euro. Jedno euro se dělí na sto centů.

S účinností od příslušných dnů přijetí eura je měnou zúčastněných členských států euro. Měnovou jednotkou je jedno euro. Jedno euro se dělí na sto centů. S přihlédnutím k existenci různých abeced se název eura píše v prvním pádě jednotného čísla ve všech úředních
  jazycích Evropské unie
  stejným způsobem.

Odůvodnění – viz odstavce 2.4.1 – 2.4.2 stanoviska

Změna č. 7

Článek 8 nařízení (ES) č. 974/98 (navrhovaným nařízením se toto ustanovení nemění)

4.

Aniž je dotčen odstavec 1, může každý zúčastněný členský stát případně přijmout opatření potřebná k tomu, aby:

– [...],

– umožnil změnu zúčtovací jednotky svých operačních postupů z národní měnové jednotky na jednotku euro prostřednictvím:

a)

trhů, na nichž dochází k pravidelné výměně, započítávání a vypořádání nástrojů uvedených v oddíle B přílohy směrnice Rady 93/22/EHS ze dne 10. května 1993 o investičních službách v oblasti cenných papírů a komodit, a

| b) | systému pro pravidelnou výměnu, započítávání a vypořádání plateb. |
| --- | --- |

b)

systému pro pravidelnou výměnu, započítávání a vypořádání plateb.

| 4. | Aniž je dotčen odstavec 1, může každý zúčastněný členský stát případně přijmout opatření potřebná k tomu, aby:
  – [...],
  – umožnil změnu zúčtovací jednotky z národní měnové jednotky na jednotku euro v operačních postupech:






  a) | na trzích, na nichž dochází k pravidelné výměně, zúčtování a vypořádání nástrojů, které jsou uvedeny v oddí
  le C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS, a komodit, a |
| --- | --- | --- |

4.

Aniž je dotčen odstavec 1, může každý zúčastněný členský stát případně přijmout opatření potřebná k tomu, aby:

– [...],

– umožnil změnu zúčtovací jednotky z národní měnové jednotky na jednotku euro v operačních postupech:

a)

na trzích, na nichž dochází k pravidelné výměně, zúčtování a vypořádání nástrojů, které jsou uvedeny v oddí
  le C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS, a komodit, a

| b) | v rámci systému pro pravidelnou výměnu, zúčtování a vypořádání plateb. |
| --- | --- |

b)

v rámci systému pro pravidelnou výměnu, zúčtování a vypořádání plateb.

Odůvodnění – viz odstavec 2.5.1 stanoviska

Změna č. 8

Navrhovaný článek 9a, první odstavec, třetí věta nařízení (ES) č. 974/98

Úkony vykonané na základě těchto právních nástrojů musí být vykonány pouze v jednotkách eura.

Aniž je dotčen článek 15, vykonávají se úkony na základě těchto právních nástrojů pouze v jednotce euro.

Odůvodnění – viz odstavec 2.3.4 stanoviska

Změna č. 9

Navrhovaný článek 10, první odstavec nařízení (ES) č. 974/98

S účinností od 1. ledna 2002 uvede ECB do oběhu bankovky znějící na eura. Centrální banky zúčastněných členských států uvedou do oběhu bankovky znějící na eura od příslušného data výměny hotového oběživa.

S účinností od příslušných dnů pře
  chodu na hotovostní euro uvedou ECB a národní centrální banky zúčastněných členských států do oběhu v zúčastněných členských státech bankovky znějící na euro.

Odůvodnění – viz odstavec 2.5.2 stanoviska

Změna č. 10

Navrhovaný článek 11, druhá věta nařízení (ES) č. 974/98

[...]

Aniž je dotčen článek 15 a ustanovení případné dohody o měnových záležitostech ve smyslu čl. 111 Smlouvy, jsou tyto mince jedinými mincemi, které mají v zúčastněných členských státech postavení zákonného platidla. [...]

[...]

Aniž je dotčen článek 15 a ustanovení případné dohody o měnových záležitostech ve smyslu čl. 111 odst. 3 Smlouvy, jsou tyto mince jedinými mincemi, které mají v zúčastněných členských státech postavení zákonného platidla. [...]

Odůvodnění – viz odstavec 2.5.3 stanoviska

---

(1)  Části textu vyznačené kurzivou navrhuje ECB vypustit.

(2)  Tučným písmem je vyznačen nový text, jenž ECB navrhuje.

---