# Uradni list C 323/20.

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 323 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4820. december 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 323

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4820. december 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Komisija |
| 2005/C 323/1 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2005/C 323/2 | Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb | 2 |
| 2005/C 323/3 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoč, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 363/2004 z dne 25. februarja 2004 (
  1
  ) | 5 |
| 2005/C 323/4 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 323/5 | Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 13 |
| 2005/C 323/6 | Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb | 16 |
| 2005/C 323/7 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4014 – GLB/Luminar/JV) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 323/8 | Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Indije | 21 |
| 2005/C 323/9 | Državna pomoč — Slovaška — Državna pomoč C 42/2005 (prej NN 66/2005, prej N 195/2005) — Pomoč za prestrukturiranje v korist podjetja Konas, Ltd. — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  ) | 25 |
| | Evropska centralna banka |
| 2005/C 323/0 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 9. decembra 2005 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (CON/2005/53) | 31 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Komisija

2005/C 323/1

Menjalni tečaji eura

1

2005/C 323/2

Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb

2

2005/C 323/3

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoč, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 363/2004 z dne 25. februarja 2004 (
  1
  )

1

5

2005/C 323/4

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

8

2005/C 323/5

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES — Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

13

2005/C 323/6

Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb

16

2005/C 323/7

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4014 – GLB/Luminar/JV) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

20

2005/C 323/8

Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Indije

21

2005/C 323/9

Državna pomoč — Slovaška — Državna pomoč C 42/2005 (prej NN 66/2005, prej N 195/2005) — Pomoč za prestrukturiranje v korist podjetja Konas, Ltd. — Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES (
  1
  )

1

25

Evropska centralna banka

2005/C 323/0

Mnenje Evropske centralne banke z dne 9. decembra 2005 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (CON/2005/53)

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Komisija

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

19. decembra 2005

(2005/C 323/01)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1977 |
| JPY | japonski jen | 139,24 |
| DKK | danska krona | 7,4550 |
| GBP | funt šterling | 0,67960 |
| SEK | švedska krona | 9,4295 |
| CHF | švicarski frank | 1,5505 |
| ISK | islandska krona | 75,49 |
| NOK | norveška krona | 8,0110 |
| BGN | lev | 1,9555 |
| CYP | ciprski funt | 0,5735 |
| CZK | češka krona | 28,932 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 252,65 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6965 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8558 |
| RON | romunski leu | 3,6595 |
| SIT | slovenski tolar | 239,49 |
| SKK | slovaška krona | 38,008 |
| TRY | turška lira | 1,6160 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6110 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3932 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2850 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7330 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9934 |
| KRW | južnokorejski won | 1 218,90 |
| ZAR | južnoafriški rand | 7,6557 |
| CNY | kitajski juan | 9,6690 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4075 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 803,33 |
| MYR | malezijski ringit | 4,527 |
| PHP | filipinski peso | 63,975 |
| RUB | ruski rubelj | 34,3460 |
| THB | tajski bat | 49,016 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1977

JPY

japonski jen

139,24

DKK

danska krona

7,4550

GBP

funt šterling

0,67960

SEK

švedska krona

9,4295

CHF

švicarski frank

1,5505

ISK

islandska krona

75,49

NOK

norveška krona

8,0110

BGN

lev

1,9555

CYP

ciprski funt

0,5735

CZK

češka krona

28,932

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

252,65

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6965

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8558

RON

romunski leu

3,6595

SIT

slovenski tolar

239,49

SKK

slovaška krona

38,008

TRY

turška lira

1,6160

AUD

avstralski dolar

1,6110

CAD

kanadski dolar

1,3932

HKD

hongkonški dolar

9,2850

NZD

novozelandski dolar

1,7330

SGD

singapurski dolar

1,9934

KRW

južnokorejski won

1 218,90

ZAR

južnoafriški rand

7,6557

CNY

kitajski juan

9,6690

HRK

hrvaška kuna

7,4075

IDR

indonezijska rupija

11 803,33

MYR

malezijski ringit

4,527

PHP

filipinski peso

63,975

RUB

ruski rubelj

34,3460

THB

tajski bat

49,016

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/2

---

Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb

(2005/C 323/02)

Ta objava podeljuje pravico do ugovora na podlagi členov 7 in 12d navedene uredbe. Vsak ugovor tej zahtevi mora biti poslan s posredovanjem pristojnega organa države članice, države članice STO ali tretje države, priznano v skladu s členom 12(3) v roku šestih mesecev od te objave. Spremljajoče utemeljitve za objavo so navedene spodaj in zlasti po točki 4.6 jih je treba šteti za upravičene na podlagi Uredbe (EGS) št. 2081/92.

POVZETEK

UREDBA SVETA (EGS) št. 2081/92

„CHOURIÇA DE CARNE DE BARROSO — MONTALEGRE“

ŠT. ES: PT/00239/16.5.2002

ZOP (X) ZGO ( )

Ta je samo informativne narave. Za podrobnejše informacije so zlasti proizvajalci zadevnih ZOP ali ZGO vabljeni, da si na nacionalni ravni ali pri pristojnih službah Evropske komisije ogledajo celotno različico specifikacije proizvoda (1).

1.   Pristojni urad države članice

| Ime: | Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica |
| --- | --- |
| Naslov: | Av. Afonso Costa, n.o 1949-002 Lisboa |
| Telefon: | (00 351) 21 844 22 00 |
| Telefaks: | (00 351) 21 844 22 02 |
| Elektronski naslov: | idrha@idrha.min-agricultura.pt |

Ime:

Instituto de Desenvolvimento Rural e Hidráulica

Naslov:

Av. Afonso Costa, n.o 1949-002 Lisboa

Telefon:

(00 351) 21 844 22 00

Telefaks:

(00 351) 21 844 22 02

Elektronski naslov:

idrha@idrha.min-agricultura.pt

2.   Skupina vlagateljev

2.1   Ime: Cooperativa Agrícola dos Produtores de Batata para Semente de Montalegre, CRL

2.2   Naslov:

| Rua General Humberto Delgado 5470-247 Montalegre |
| --- |
| Telefon: (351-27) 651 22 53 |
| Telefaks: (351-27) 651 25 28 |
| Elektronski naslov: quadrimonte@iol.pt |

Rua General Humberto Delgado 5470-247 Montalegre

Telefon: (351-27) 651 22 53

Telefaks: (351-27) 651 25 28

Elektronski naslov: quadrimonte@iol.pt

2.3   Sestava: proizvajalci/predelovalci (x) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda

Razred 1.2 — Mesni proizvodi

4.   Opis specifikacije

(povzetek zahtev iz člena 4(2)

| 4.1 | : | Ime | : | „CHOURIÇA DE CARNE DE BARROSO — MONTALEGRE“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2 | : | Opis | : | Dimljena klobasa, izdelana iz mesa in sala prašičev pasme bísaro ali križancev te pasme, ki morajo biti 50 % pasme bísaro, nadevana v prašičje tanko črevo. Prašičje meso in salo sta začinjena s soljo, česnom, rdečim ali belim vinom iz pokrajine Trás-os-Montes, pekočo papriko v prahu (lokalno poimenovano „pimento“) in/ali sladko papriko (ali „pimentão“). Klobasa je v obliki podkve, z valjastim prerezom premera približno 3 cm in dolžino 25 do 35 cm, neenakomerne barve od rdeče do rjave, lisasta, ker so koščki sala vidni od zunaj. Ovojnina se tesno prilega nadevu, brez razpok. Ovojnina je z istim kosom bombažne vrvice na obeh koncih zvezana z enostavnima vozloma. |
| 4.3 | : | Geografsko območje | : | ob upoštevanju posebnih proizvodnih pogojev teh proizvodov, njihovih organoleptičnih značilnosti, tradicionalnega znanja in izkušenj ter podnebnih razmer območja, je geografsko območje za predelavo in pakiranje naravno omejeno na občino Montalegre v okrožju Vila Real. Ob upoštevanju tradicionalnega načina krmljenja živali in obstoječe kmetijske proizvodnje je geografsko območje za proizvodnjo mesa in sala naravno omejeno na občine Boticas, Chaves in Montalegre v okrožju Vila Real. Ozemlje, ki ga sestavljajo te tri občine, je znano pod imenom Barroso. |
| 4.4 | : | Dokazilo o poreklu | : | Kmetije in klavnice, razsekovalnice in obrati za pripravo morajo imeti dovoljenje za obratovanje in pooblastilo skupine proizvajalcev po odobritvi zasebnega kontrolnega organa ter biti na navedenem območju proizvodnje in predelave. Celoten proizvodni proces od kmetije, ki proizvaja surovine, do kraja prodaje proizvoda je pod nadzorom strogega kontrolnega sistema, ki zagotavlja, da je proizvod v celoti sledljiv. Prašiči so vzrejeni na živinorejskih farmah s površino, združljivo s tradicionalnimi sistemi vzreje, polekstenzivnimi sistemi kmetovanja, kjer se lahko proizvaja tradicionalna živalska krma. Certifikacijska znamka na vsaki klobasi je oštevilčena, kar zagotavlja popolno sledljivost prav do kmetije, od koder proizvod izvira. Poreklo proizvoda je mogoče na vsaki točki proizvodne verige dokazati s serijskimi številkami, ki morajo biti označene na certifikacijski oznaki. |
| 4.5 | : | Postopki proizvodnje | : | Uporabi se meso s plečnega in z ledvenega dela, nemastni obrezki z nog in meso, ki se drži vretenc. Meso, razrezano na majhne koščke in začinjeno s soljo, rdečim ali belim vinom iz tega območja ter česnom, se 5 dni pusti v marinadi, na manj kot 10 °C, v prostoru z nizko stopnjo vlage, nato pa se ga začini s pekočo in/ali sladko papriko. Nadaljuje se s polnjenjem zmesi v prašičje tanko črevo. Po polnjenju se črevo reže na kose želene dolžine, konca pa se zavežeta z bombažno vrvico. Oba konca se nato z enostavnima vozloma poveže med seboj in klobasa se upogne v obliki podkve. Klobasa se dimi nad slabim ognjem v dimnici ali tradicionalni prekajevalnici, kar traja 10 do 15 dni. Dim nastane pri neposrednem izgorevanju lesa (v glavnem hrasta) iz tega območja. Klobasa se pošlje na trg v celih kosih, vedno v predpakiranju iz kraja porekla. Zaradi njegove narave in sestave se proizvoda ne sme rezati ali narezati. Za embalažo se uporablja posebne snovi, ki so v normalni, kontrolirani ali vakuumski atmosferi neškodljive in inertne v stiku s proizvodom. Pakiranje se lahko izvaja samo v geografskem območju predelave, zaradi zagotavljanja sledljivosti in kontrole ter za preprečitev kakršne koli spremembe okusa in mikrobioloških značilnosti proizvoda. |
| 4.6 | : | Povezava | : | Zaradi podnebnih, geografskih in socialno-ekonomskih pogojev ter težke dostopnosti do drugih delov dežele, je prehrana območja Barroso omejena na lokalne proizvode, v glavnem na kruh, krompir in prašičje meso. Omembe davkov na prašiče in proizvode iz prašičjega mesa v več občinskih registrih, vključno s tem iz Montalegre, dokazujejo, da je bila že od nekdaj prašičereja na tem območju zelo pomembna. Iznašli so razne načine konzerviranja, da bi prašičje meso ostalo užitno prek celega leta. Ti načini so prav kmalu postali del tradicije ki se je prenašala iz roda v rod. Priprava teh proizvodov je takšna zaradi hladnih in suhih podnebnih razmer na tem območju in je tudi zelo odvisna od njih. Zaradi teh razmer morajo v vsaki hiši ves čas kuriti, kar omogoča edinstvene pogoje za dimljenje, za katerega je značilen rahel in postopen dovod dima. Tako je nujnost prehranjevanja s prašičjim mesom in konzerviranja mesa pri tradicionalnem klanju prašiča privedla do proizvodnje vrste klobas različnih oblik, sestave, barv in okusa, ki so kljub vsemu vedno odraz lokalnih značilnosti, dežele in njenih ljudi. Skratka, povezava med tem proizvodom in geografskim območjem nastane prek (avtohtonih) pasem živali, njihove krme iz lokalnih proizvodov, znanja in izkušenj pri izbiri pravih kosov mesa, dimljenja z uporabo lokalnega lesa in zorenja v zelo hladnem in suhem okolju, ugodnem za hrambo proizvoda. |
| 4.7 | : | Inšpekcijski organ | : | Ime: | Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes |
| Naslov: | Av. 25 de Abril, 273 S/L P-5370 Mirandela |
| Telefon: | (00 351) 278 261 410 |
| Telefaks: | (00 351) 278 261 410 |
| Elektronski naslov: | tradicao-qualidade@clix.pt |

4.1

:

Ime

:

„CHOURIÇA DE CARNE DE BARROSO — MONTALEGRE“

4.2

:

Opis

:

Dimljena klobasa, izdelana iz mesa in sala prašičev pasme bísaro ali križancev te pasme, ki morajo biti 50 % pasme bísaro, nadevana v prašičje tanko črevo. Prašičje meso in salo sta začinjena s soljo, česnom, rdečim ali belim vinom iz pokrajine Trás-os-Montes, pekočo papriko v prahu (lokalno poimenovano „pimento“) in/ali sladko papriko (ali „pimentão“). Klobasa je v obliki podkve, z valjastim prerezom premera približno 3 cm in dolžino 25 do 35 cm, neenakomerne barve od rdeče do rjave, lisasta, ker so koščki sala vidni od zunaj. Ovojnina se tesno prilega nadevu, brez razpok. Ovojnina je z istim kosom bombažne vrvice na obeh koncih zvezana z enostavnima vozloma.

4.3

:

Geografsko območje

:

ob upoštevanju posebnih proizvodnih pogojev teh proizvodov, njihovih organoleptičnih značilnosti, tradicionalnega znanja in izkušenj ter podnebnih razmer območja, je geografsko območje za predelavo in pakiranje naravno omejeno na občino Montalegre v okrožju Vila Real. Ob upoštevanju tradicionalnega načina krmljenja živali in obstoječe kmetijske proizvodnje je geografsko območje za proizvodnjo mesa in sala naravno omejeno na občine Boticas, Chaves in Montalegre v okrožju Vila Real. Ozemlje, ki ga sestavljajo te tri občine, je znano pod imenom Barroso.

4.4

:

Dokazilo o poreklu

:

Kmetije in klavnice, razsekovalnice in obrati za pripravo morajo imeti dovoljenje za obratovanje in pooblastilo skupine proizvajalcev po odobritvi zasebnega kontrolnega organa ter biti na navedenem območju proizvodnje in predelave. Celoten proizvodni proces od kmetije, ki proizvaja surovine, do kraja prodaje proizvoda je pod nadzorom strogega kontrolnega sistema, ki zagotavlja, da je proizvod v celoti sledljiv. Prašiči so vzrejeni na živinorejskih farmah s površino, združljivo s tradicionalnimi sistemi vzreje, polekstenzivnimi sistemi kmetovanja, kjer se lahko proizvaja tradicionalna živalska krma. Certifikacijska znamka na vsaki klobasi je oštevilčena, kar zagotavlja popolno sledljivost prav do kmetije, od koder proizvod izvira. Poreklo proizvoda je mogoče na vsaki točki proizvodne verige dokazati s serijskimi številkami, ki morajo biti označene na certifikacijski oznaki.

4.5

:

Postopki proizvodnje

:

Uporabi se meso s plečnega in z ledvenega dela, nemastni obrezki z nog in meso, ki se drži vretenc. Meso, razrezano na majhne koščke in začinjeno s soljo, rdečim ali belim vinom iz tega območja ter česnom, se 5 dni pusti v marinadi, na manj kot 10 °C, v prostoru z nizko stopnjo vlage, nato pa se ga začini s pekočo in/ali sladko papriko. Nadaljuje se s polnjenjem zmesi v prašičje tanko črevo. Po polnjenju se črevo reže na kose želene dolžine, konca pa se zavežeta z bombažno vrvico. Oba konca se nato z enostavnima vozloma poveže med seboj in klobasa se upogne v obliki podkve. Klobasa se dimi nad slabim ognjem v dimnici ali tradicionalni prekajevalnici, kar traja 10 do 15 dni. Dim nastane pri neposrednem izgorevanju lesa (v glavnem hrasta) iz tega območja. Klobasa se pošlje na trg v celih kosih, vedno v predpakiranju iz kraja porekla. Zaradi njegove narave in sestave se proizvoda ne sme rezati ali narezati. Za embalažo se uporablja posebne snovi, ki so v normalni, kontrolirani ali vakuumski atmosferi neškodljive in inertne v stiku s proizvodom. Pakiranje se lahko izvaja samo v geografskem območju predelave, zaradi zagotavljanja sledljivosti in kontrole ter za preprečitev kakršne koli spremembe okusa in mikrobioloških značilnosti proizvoda.

4.6

:

Povezava

:

Zaradi podnebnih, geografskih in socialno-ekonomskih pogojev ter težke dostopnosti do drugih delov dežele, je prehrana območja Barroso omejena na lokalne proizvode, v glavnem na kruh, krompir in prašičje meso. Omembe davkov na prašiče in proizvode iz prašičjega mesa v več občinskih registrih, vključno s tem iz Montalegre, dokazujejo, da je bila že od nekdaj prašičereja na tem območju zelo pomembna. Iznašli so razne načine konzerviranja, da bi prašičje meso ostalo užitno prek celega leta. Ti načini so prav kmalu postali del tradicije ki se je prenašala iz roda v rod. Priprava teh proizvodov je takšna zaradi hladnih in suhih podnebnih razmer na tem območju in je tudi zelo odvisna od njih. Zaradi teh razmer morajo v vsaki hiši ves čas kuriti, kar omogoča edinstvene pogoje za dimljenje, za katerega je značilen rahel in postopen dovod dima. Tako je nujnost prehranjevanja s prašičjim mesom in konzerviranja mesa pri tradicionalnem klanju prašiča privedla do proizvodnje vrste klobas različnih oblik, sestave, barv in okusa, ki so kljub vsemu vedno odraz lokalnih značilnosti, dežele in njenih ljudi. Skratka, povezava med tem proizvodom in geografskim območjem nastane prek (avtohtonih) pasem živali, njihove krme iz lokalnih proizvodov, znanja in izkušenj pri izbiri pravih kosov mesa, dimljenja z uporabo lokalnega lesa in zorenja v zelo hladnem in suhem okolju, ugodnem za hrambo proizvoda.

4.7

:

Inšpekcijski organ

:

Ime:

Tradição e Qualidade — Associação Interprofissional para Produtos Agro-Alimentares de Trás-os-Montes

Naslov:

Av. 25 de Abril, 273 S/L P-5370 Mirandela

Telefon:

(00 351) 278 261 410

Telefaks:

(00 351) 278 261 410

Elektronski naslov:

tradicao-qualidade@clix.pt

4.8

:

Označevanje

:

Označevanje mora obvezno vključiti naslednje: besedilo „Chouriça de carne de Barroso — Montalegre — Indicação Geográfica Protegida“ (zaščitena geografska označba), logotip Skupnosti, logotip proizvodov iz Barroso — Montalegre, katerega vzorec je natisnjen tu spodaj skupaj z besedama „Montalegre“ in „Chouriça de carne“. Vključena mora biti tudi certifikacijska oznaka z obvezno navedbo imena proizvoda, inšpekcijskega organa in serijske številke (številčne ali črkovno-številčne oznake, ki zagotavlja sledljivost proizvoda).

Image

4.9

:

Nacionalne zahteve

:

—

---

(1)  Evropska komisija – Generalni direktorat za kmetijstvo – Enota za kakovost kmetijskih proizvodov – B-1049 Bruselj.

---

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/5

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoč, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 363/2004 z dne 25. februarja 2004

(2005/C 323/03)

(Besedilo velja za EGP)

| Št. pomoči | XT 2/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Anglija |
| Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | RMIF Post-Farmgate Training Scheme |
| Pravna podlaga | Industrial Development Act 1982 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 2005: 0,370 milijonov GBP
  2006: 0,245 milijonov GBP |
| Zavarovano posojilo | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovano posojilo | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | Od 1. aprila 2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31. decembra 2006
  Pomoč je bila dodeljena pred 31. januarjem 2006. Plačila po tej obveznosti se lahko nadaljujejo do 31. marca 2008 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje | Da |
| — | Kmetijstvo |

Št. pomoči

XT 2/05

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Anglija

Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

RMIF Post-Farmgate Training Scheme

Pravna podlaga

Industrial Development Act 1982

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

2005: 0,370 milijonov GBP

2006: 0,245 milijonov GBP

Zavarovano posojilo

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovano posojilo

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(7) Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

Od 1. aprila 2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31. decembra 2006

Pomoč je bila dodeljena pred 31. januarjem 2006. Plačila po tej obveznosti se lahko nadaljujejo do 31. marca 2008

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

Da

—

Kmetijstvo

Da

Druge prevozne storitve

Da

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ime:

Department of Environment, Food and Rural Affairs

Naslov:

| Livestock Strategy Division, 9 Millbank (Area 5B), |
| --- |
| c/o Nobel House, 17 Smith Square, London SW1P 3JR, United Kingdom |
| Za: Roger J Walsh |

Livestock Strategy Division, 9 Millbank (Area 5B),

c/o Nobel House, 17 Smith Square, London SW1P 3JR, United Kingdom

Za: Roger J Walsh

Dodelitev individualnih pomoči z visokimi zneski

V skladu s členom 5 Uredbe

Da

| Številka pomoči | XT 3/04 |
| --- | --- |
| Država članica | Republika Italija |
| Regija | Benečija |
| Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Operativni program ESS, cilj 3, člen D1, razvoj kontinuiranega usposabljanja fleksibilnosti trga dela in konkurenčnosti javnih in privatnih podjetij, s prioriteto MSP |
| Pravna podlaga | Programma operativo approvato dalla giunta regionale con DGR n. 2469 del 28.7.2000 e dalla Commissione europea con decisione C(2000) 2071 del 21 settembre 2000; deliberazione giunta regionale n. 4327 del 30.12.2003. |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 37 milijonov EUR |
| Zavarovano posojilo | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovano posojilo | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4, paragrafi 2-6 Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | Od 30.12.2003 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, v katerih se dodeljuje pomoč za usposabljanje | Da |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ime:
  Regione del Veneto
  (Beneška regija)
  Giunta Regionale
  (regionalni odbor) |
| Naslov:





  Palazzo Balbi Dorsoduro |
| 3901 — I-30123 Venezia |

Številka pomoči

XT 3/04

Država članica

Republika Italija

Regija

Benečija

Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Operativni program ESS, cilj 3, člen D1, razvoj kontinuiranega usposabljanja fleksibilnosti trga dela in konkurenčnosti javnih in privatnih podjetij, s prioriteto MSP

Pravna podlaga

Programma operativo approvato dalla giunta regionale con DGR n. 2469 del 28.7.2000 e dalla Commissione europea con decisione C(2000) 2071 del 21 settembre 2000; deliberazione giunta regionale n. 4327 del 30.12.2003.

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

37 milijonov EUR

Zavarovano posojilo

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovano posojilo

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4, paragrafi 2-6 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

Od 30.12.2003

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, v katerih se dodeljuje pomoč za usposabljanje

Da

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ime:

Regione del Veneto

(Beneška regija)

Giunta Regionale

(regionalni odbor)

Naslov:

Palazzo Balbi Dorsoduro

3901 — I-30123 Venezia

Dodelitev individualnih pomoči z višjimi zneski

V skladu s členom 5 Uredbe,

se ukrep ne izvaja za dodelitev individualnih pomoči oziroma zahteva predhodno priglasitev pri Komisiji v primerih, ko znesek dodeljene pomoči enemu podjetju za en sam projekt usposabljanja preseže vrednost 1 milijona EUR

Da

| Številka pomoči | XT 8/04 |
| --- | --- |
| Država članica | Italija |
| Regija | Piemonte |
| Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Direktiva za usposabljanje zaposlenih delavcev — leto 2004 — 2006 |
| Pravna podlaga | Deliberazione della Giunta regionale n. 15 — 11520 del 19.1.2004 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek 97,2 milijonov EUR, od katerih je:
  13,2 mio EUR iz bilance 2004,
  39,6 mio EUR iz bilance 2005,
  44,4 mio EUR iz bilance 2006,
  V obliki povračila stroškov, ki so nastali in so bili dokazani za izvajanje dejavnosti usposabljanja |
| Zavarovano posojilo | |
| Individu-alna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovano posojilo | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4, paragrafi 2-6 Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | Od 31.3.2004 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Splošno usposabljanje | Da |
| Posebno usposabljanje | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, v katerih se dodeljuje pomoč za usposabljanje | Da |
| — | vse storitve |

Številka pomoči

XT 8/04

Država članica

Italija

Regija

Piemonte

Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Direktiva za usposabljanje zaposlenih delavcev — leto 2004 — 2006

Pravna podlaga

Deliberazione della Giunta regionale n. 15 — 11520 del 19.1.2004

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek 97,2 milijonov EUR, od katerih je:

13,2 mio EUR iz bilance 2004,

39,6 mio EUR iz bilance 2005,

44,4 mio EUR iz bilance 2006,

V obliki povračila stroškov, ki so nastali in so bili dokazani za izvajanje dejavnosti usposabljanja

Zavarovano posojilo

Individu-alna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovano posojilo

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4, paragrafi 2-6 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

Od 31.3.2004

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Splošno usposabljanje

Da

Posebno usposabljanje

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, v katerih se dodeljuje pomoč za usposabljanje

Da

—

vse storitve

Da

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ime:

Glede na vrsto dejavnosti, ki jo določa zadevna Direktiva, so pristojni organi za dodelitev pomoči regija sama in provincialni Upravni organi Piemonta

Naslov:

| — | Regione Piemonte — Direzione regionale alla Formazione Professionale — Lavoro Settore Attività Formativa |
| --- | --- |
| via Magenta, 12 — I-10128 Torino |

—

Regione Piemonte — Direzione regionale alla Formazione Professionale — Lavoro Settore Attività Formativa

via Magenta, 12 — I-10128 Torino

| — | Provincia di Torino |
| --- | --- |
| via Maria Vittoria, 12 — I-10100 Torino |

—

Provincia di Torino

via Maria Vittoria, 12 — I-10100 Torino

| — | Provincia di Vercelli |
| --- | --- |
| via San Cristoforo, 7 — I-13100 Vercelli |

—

Provincia di Vercelli

via San Cristoforo, 7 — I-13100 Vercelli

| — | Provincia di Novara |
| --- | --- |
| p.zza G. Matteotti, 1 — I-28100 Novara |

—

Provincia di Novara

p.zza G. Matteotti, 1 — I-28100 Novara

| — | Provincia di Cuneo |
| --- | --- |
| c.so Nizza, 21 — I-12100 Cuneo |

—

Provincia di Cuneo

c.so Nizza, 21 — I-12100 Cuneo

| — | Provincia di Asti |
| --- | --- |
| p.zza V. Alfieri, 33 — I-14100 Asti |

—

Provincia di Asti

p.zza V. Alfieri, 33 — I-14100 Asti

| — | Provincia di Alessandria |
| --- | --- |
| p.zza Libertà, 17 — I-15100 Alessandria |

—

Provincia di Alessandria

p.zza Libertà, 17 — I-15100 Alessandria

| — | Provincia di Biella |
| --- | --- |
| via Quintino Sella, 12 — I-13051 Biella |

—

Provincia di Biella

via Quintino Sella, 12 — I-13051 Biella

| — | Prov del Verbano-Cusio-Ossola |
| --- | --- |
| via dell'Industria, 25 — I-28924 Verbania |

—

Prov del Verbano-Cusio-Ossola

via dell'Industria, 25 — I-28924 Verbania

Dodelitev individualnih pomoči z višjimi zneski

V skladu s členom 5 Uredbe,

se ukrep ne izvaja za dodelitev individualnih pomoči oziroma zahteva predhodno priglasitev pri Komisiji v primerih, ko znesek dodeljene pomoči enemu podjetju za en sam projekt usposabljanja preseže vrednost 1 milijona EUR

Da

---

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/8

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 364/2004 z dne 25. februarja 2004, o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(2005/C 323/04)

(Besedilo velja za EGP)

| Številka pomoči | XS 22/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Severovzhodna Anglija |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Taylor Patterson Associates Ltd |
| Pravna podlaga | Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11
  Section 2 Local Government Act 2000 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 460 777 GBP |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členoma 4(2)-(6) in 5 Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | Od 15. decembra 2004 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 30. decembra 2006 — (Subvencija je bila dodeljena pred 31. decembrom 2006. Plačila na podlagi te dodelitve se bodo lahko nadaljevala do 1. oktobra 2007) |
| Cilj pomoči | Pomoč MSP | Da | |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Naziv:
  Government Office for the North East
  European Programmes Secretariat |
| Naslov:





  Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle Upon Tyne |
| NE1 4WH, United Kingdom |

Številka pomoči

XS 22/05

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Severovzhodna Anglija

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Taylor Patterson Associates Ltd

Pravna podlaga

Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11

Section 2 Local Government Act 2000

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

460 777 GBP

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členoma 4(2)-(6) in 5 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

Od 15. decembra 2004

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 30. decembra 2006 — (Subvencija je bila dodeljena pred 31. decembrom 2006. Plačila na podlagi te dodelitve se bodo lahko nadaljevala do 1. oktobra 2007)

Cilj pomoči

Pomoč MSP

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, upravičeni do pomoči za MSP

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Naziv:

Government Office for the North East

European Programmes Secretariat

Naslov:

Citygate

Gallowgate

Newcastle Upon Tyne

NE1 4WH, United Kingdom

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

| Številka pomoči | XS 31/04 |
| --- | --- |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Nordrhein–Westfalen |
| Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Regionalni program gospodarskega spodbujanja NRW
  (Pomoč — št. N 438/D/2000) |
| Pravna podlaga | 1. | Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ |

Številka pomoči

XS 31/04

Država članica

Nemčija

Regija

Nordrhein–Westfalen

Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Regionalni program gospodarskega spodbujanja NRW

(Pomoč — št. N 438/D/2000)

Pravna podlaga

1.

Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“

| 2. | Gesetz über die Feststellung des Haushaltsplans des Landes Nordrhein-Westfalen für das Haushaltsjahr 2004/2005 (Haushaltsgesetz 2004/2005) |
| --- | --- |

2.

Gesetz über die Feststellung des Haushaltsplans des Landes Nordrhein-Westfalen für das Haushaltsjahr 2004/2005 (Haushaltsgesetz 2004/2005)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

največ 20 mio EUR

Zavarovano posojilo

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovano posojilo

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4 (2) — (6) in členom 5 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

Od 1.4.2004

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Spodbujanje majhnih in srednje velikih podjetij

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi gospodarski sektorji, v katerih se lahko dodelijo pomoči MSP

Da

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ime:

NRW Bank (po pooblastilu Dežele NRW)

Naslov:

| Heerdter Lohweg 35 |
| --- |
| D-40549 Düsseldorf |

Heerdter Lohweg 35

D-40549 Düsseldorf

Individualnih pomoči z visokimi zneski

V skladu s členom 6 Uredbe

Ukrep izključuje dodeljevanje pomoči oz. predpostavlja priglasitev Komisiji vsako nameravano dodelitev pomoči,

| a) | če skupni stroški projekta, ki se lahko subvencionirajo, znašajo najmanj 25 mio EUR in






  — | znaša bruto intenzivnost pomoči najmanj 50 % ali |
| --- | --- | --- |

a)

če skupni stroški projekta, ki se lahko subvencionirajo, znašajo najmanj 25 mio EUR in

—

znaša bruto intenzivnost pomoči najmanj 50 % ali

| — | znaša neto intenzivnost pomoči na območjih, kjer se smejo dodeliti regionalne pomoči, najmanj 50 % ali |
| --- | --- |

—

znaša neto intenzivnost pomoči na območjih, kjer se smejo dodeliti regionalne pomoči, najmanj 50 % ali

| b) | če znaša skupni obseg pomoči najmanj 15 mio EUR bruto |
| --- | --- |

b)

če znaša skupni obseg pomoči najmanj 15 mio EUR bruto

Da

| Številka pomoči | XS 53/04 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Severovzhodna Anglija |
| Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Anvil Homes Limited |
| Pravna podlaga | Regional Development Agencies Act 1998
  Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11
  Section 2 Local Government Act 2000 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovano posojilo | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 135 051 GBP |
| Zavarovano posojilo | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | Od 9.8.2004 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 22.4.2005 |
| Cilj pomoči | Pomoč malim in srednje velikim podjetjem | Da | |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, v katerih je dovoljena pomoč za mala in srednje velika podjetja | Da |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ime:
  Government Office for the North East
  European Programmes Secretariat |
| Naslov:





  Wellbar House |
| Gallowgate |
| Newcastle upon Tyne |
| NE1 4TD, United Kingdom |

Številka pomoči

XS 53/04

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Severovzhodna Anglija

Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Anvil Homes Limited

Pravna podlaga

Regional Development Agencies Act 1998

Industrial Development Act 1982 Sections 7 & 11

Section 2 Local Government Act 2000

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovano posojilo

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

135 051 GBP

Zavarovano posojilo

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)–(6) in členom 5 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

Od 9.8.2004

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 22.4.2005

Cilj pomoči

Pomoč malim in srednje velikim podjetjem

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, v katerih je dovoljena pomoč za mala in srednje velika podjetja

Da

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ime:

Government Office for the North East

European Programmes Secretariat

Naslov:

Wellbar House

Gallowgate

Newcastle upon Tyne

NE1 4TD, United Kingdom

Dodelitev individualnih pomoči z visokimi zneski

V skladu s členom 6 Uredbe

se ukrep ne uporablja za dodeljevanje individualnih pomoči oziroma zahteva predhodno priglasitev Komisiji,

| a) | če znašajo skupni upravičeni stroški najmanj






  — | 25 000 000 EUR in je bruto intenzivnost pomoči najmanj 50 %, |
| --- | --- | --- |

a)

če znašajo skupni upravičeni stroški najmanj

—

25 000 000 EUR in je bruto intenzivnost pomoči najmanj 50 %,

| — | na področjih, upravičenih do regionalne pomoči, je neto intenzivnost pomoči najmanj 50 %; ali |
| --- | --- |

—

na področjih, upravičenih do regionalne pomoči, je neto intenzivnost pomoči najmanj 50 %; ali

| b) | če znaša skupni bruto znesek pomoči najmanj 15 000 000 EUR |
| --- | --- |

b)

če znaša skupni bruto znesek pomoči najmanj 15 000 000 EUR

Ni na voljo

| Številka pomoči | XS 62/04 |
| --- | --- |
| Država članica | Zvezna republika Nemčija |
| Regija | Sachsen-Anhalt |
| Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Direktiva Dežele Sachsen-Anhalt o dodeljevanju subvencij za spodbujanje varstva in uresničitev inovacij v Deželi Sachsen-Anhalt (spodbujanje patentov) |
| Pravna podlaga | Mittelstandsförderungsgesetz vom 27. Juni 2001 (GVBl. LSA S. 230) und Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO, RdErl. des MF vom 1. Februar 2001, MBl. LSA S. 241) |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | 0,94 mio EUR |
| Zavarovano posojilo | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | |
| Zavarovano posojilo | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4 (2) — (6) in členom 5 uredbe | Da | |
| Datum začetka izvajanja | Od 22.6.2004 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 31.12.2006 |
| Cilj pomoči | Spodbujanje majhnih in srednje velikih podjetij | Da | |
| Zadevni gospodarski sektorji | Vsi sektorji, v katerih se lahko dodeli pomoč MSP | Da |
| Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ime:
  Investitionsbank Sachsen-Anhalt |
| Naslov:





  Domplatz 12 |
| D-39104 Magdeburg |

Številka pomoči

XS 62/04

Država članica

Zvezna republika Nemčija

Regija

Sachsen-Anhalt

Naslov sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Direktiva Dežele Sachsen-Anhalt o dodeljevanju subvencij za spodbujanje varstva in uresničitev inovacij v Deželi Sachsen-Anhalt (spodbujanje patentov)

Pravna podlaga

Mittelstandsförderungsgesetz vom 27. Juni 2001 (GVBl. LSA S. 230) und Verwaltungsvorschriften zu § 44 der Landeshaushaltsordnung (VV-LHO, RdErl. des MF vom 1. Februar 2001, MBl. LSA S. 241)

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

0,94 mio EUR

Zavarovano posojilo

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

Zavarovano posojilo

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4 (2) — (6) in členom 5 uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

Od 22.6.2004

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 31.12.2006

Cilj pomoči

Spodbujanje majhnih in srednje velikih podjetij

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Vsi sektorji, v katerih se lahko dodeli pomoč MSP

Da

Ime in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ime:

Investitionsbank Sachsen-Anhalt

Naslov:

Domplatz 12

D-39104 Magdeburg

Individualnih pomoči z visokimi zneski

V skladu s členom 6 Uredbe

Ukrep izključuje dodeljevanje pomoči oziroma zahteva priglasitev Komisiji vsako nameravano dodelitev pomoči,

| a) | če skupni stroški projekta, ki se lahko subvencionirajo, znašajo najmanj 25 mio EUR in






  — | znaša bruto intenzivnost pomoči najmanj 50 % ali |
| --- | --- | --- |

a)

če skupni stroški projekta, ki se lahko subvencionirajo, znašajo najmanj 25 mio EUR in

—

znaša bruto intenzivnost pomoči najmanj 50 % ali

| — | znaša neto intenzivnost pomoči na območjih, na katerih se lahko dodelijo regionalne pomoči, najmanj 50 % ali |
| --- | --- |

—

znaša neto intenzivnost pomoči na območjih, na katerih se lahko dodelijo regionalne pomoči, najmanj 50 % ali

| b) | če znaša skupni obseg pomoči najmanj 15 mio EUR bruto |
| --- | --- |

b)

če znaša skupni obseg pomoči najmanj 15 mio EUR bruto

Da

| Št. pomoči | XS 121/03 |
| --- | --- |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Wales |
| Naslov programa pomoči ali ime podjetja, ki prejema posamezno pomoč | subvencije za industrijske izboljšave |
| Pravna podlaga | Local Government Act 2000 |
| Letni stroški, načrtovani s programom, ali celoten znesek posamezne pomoči, odobrene podjetju | program pomoči | celotni letni znesek | 0,250 milijona GBP |
| zajamčena posojila | |
| posamezna pomoč | celoten znesek pomoči | |
| zajamčena posojila | |
| Najvišja intenzivnost pomoči | V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe | da | |
| Datum začetka izvajanja | 1.12.2003 |
| Trajanje programa ali dodelitve posamezne pomoči | do 30.11.2006 |
| Cilj pomoči | pomoč malim in srednje velikim podjetjem | da | |
| Gospodarski sektorji | vsi sektorji, upravičeni do pomoči za mala in srednje velika podjetja | da |
| Ime in naslov organa za dodeljevanje | Ime:
  Simon Dobbs |
| Naslov:





  Blaenau Gwent County Borough Council |
| Business Resource Centre |
| Tafarnaubach Industrial Estate |
| Tredegar NP22 3AA, United Kingdom |

Št. pomoči

XS 121/03

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Wales

Naslov programa pomoči ali ime podjetja, ki prejema posamezno pomoč

subvencije za industrijske izboljšave

Pravna podlaga

Local Government Act 2000

Letni stroški, načrtovani s programom, ali celoten znesek posamezne pomoči, odobrene podjetju

program pomoči

celotni letni znesek

0,250 milijona GBP

zajamčena posojila

posamezna pomoč

celoten znesek pomoči

zajamčena posojila

Najvišja intenzivnost pomoči

V skladu s členom 4(2)-(6) in členom 5 Uredbe

da

Datum začetka izvajanja

1.12.2003

Trajanje programa ali dodelitve posamezne pomoči

do 30.11.2006

Cilj pomoči

pomoč malim in srednje velikim podjetjem

da

Gospodarski sektorji

vsi sektorji, upravičeni do pomoči za mala in srednje velika podjetja

da

Ime in naslov organa za dodeljevanje

Ime:

Simon Dobbs

Naslov:

Blaenau Gwent County Borough Council

Business Resource Centre

Tafarnaubach Industrial Estate

Tredegar NP22 3AA, United Kingdom

Velike posamezne odobrene pomoči

v skladu s členom 6 Uredbe

Ukrep ne zajema dodelitev pomoči ali zahteva predhodno obvestilo Komisiji o dodelitvah pomoči,

| a) | če znašajo skupni upravičeni stroški najmanj 25 milijonov EUR in






  — | je bruto intenzivnost pomoči najmanj 50 %, |
| --- | --- | --- |

a)

če znašajo skupni upravičeni stroški najmanj 25 milijonov EUR in

—

je bruto intenzivnost pomoči najmanj 50 %,

| — | na področjih, upravičenih do regionalne pomoči, je neto intenzivnost pomoči 50 %; ali |
| --- | --- |

—

na področjih, upravičenih do regionalne pomoči, je neto intenzivnost pomoči 50 %; ali

| b) | če znaša celoten bruto znesek pomoči najmanj 15 milijonov EUR |
| --- | --- |

b)

če znaša celoten bruto znesek pomoči najmanj 15 milijonov EUR

da

---

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/13

---

Odobritev državne pomoči v okviru določb členov 87 in 88 Pogodbe ES

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(2005/C 323/05)

(Besedilo velja za EGP)

Datum sprejetja:

Država članica: Italija

Št. pomoči: N 125/2004

Naziv: Pomoč za spreminjanje pogodb o zaposlitvi za določen čas v pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas

Cilj: Spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in zaposlovanja delavcev v slabšem položaju in delavcev invalidov za daljši čas, s pomočjo, pogojeno za spreminjanje trajanja pogodb iz določenega v nedoločen čas

Pravna podlaga: Deliberazione della Giunta regionale n. 92/10150 del 28.7.2003

Proračun: 1 685 600,00 EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči:

| — | 7,5-15 % bruto za srednja oziroma majhna podjetja zunaj območij, ki prejemajo pomoč. |
| --- | --- |

—

7,5-15 % bruto za srednja oziroma majhna podjetja zunaj območij, ki prejemajo pomoč.

| — | 8 % neto ekvivalenta dotacije + 6 % bruto ekvivalenta dotacije ali + 8 % bruto ekvivalenta dotacije, ustrezno za velika, srednja in majhna podjetja v območjih, ki so upravičena do odstopanja od člena 87,3c. |
| --- | --- |

—

8 % neto ekvivalenta dotacije + 6 % bruto ekvivalenta dotacije ali + 8 % bruto ekvivalenta dotacije, ustrezno za velika, srednja in majhna podjetja v območjih, ki so upravičena do odstopanja od člena 87,3c.

| — | 50 % in 60 % ustrezno za zaposlovanje delavcev v slabšem položaju in delavcev invalidov |
| --- | --- |

—

50 % in 60 % ustrezno za zaposlovanje delavcev v slabšem položaju in delavcev invalidov

Trajanje: Do 31. decembra 2006

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Italija — Regija Piemonte

Številka pomoči: N 184/A/04 & N 184/B/04

Naziv: Program raziskave vodika: projekta „Micro CHP“ in „CELCO“

Cilj: Namen sheme je financiranje dveh raziskovalnih projektov na področju vodila in gorivnih celic

Pravna podlaga: Decisioni 8-11047 e 9-11048, del 24 novembre 2003, adottate dalla Giunta regionale del Piemonte

Proračun: 1 438 875,00 EUR ali 1 561 125,00 EUR za oba projekta

Intenzivnost: 50 % bruto za industrijsko raziskavo, pomoč za povečanje intenzivnosti ni predvidena

Trajanje: štiri leta

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Grčija

Številka pomoči: N 236/2005

Naziv: Sprememba grške karte regionalnih pomoči

Cilj(-i): Regionalna pomoč

Opombe: Sprememba grške karte regionalnih pomoči — Drama in Kavala

Trajanje: Do 31.12.2006

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Poljska [Kujawsko-Pomorskie]

Št. pomoči: N 244/2005

Naziv: Shema regionalne pomoči za podpiranje novih naložb v občini Pakosc

Cilj(-i): Regionalna pomoč

Opombe: Podpora za začetne naložbe v območju, ki prejema pomoč

Proračun: 700 000 PLN/167 000 EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: 50 % (plus bruto dodatek za MSP v višini 15 odstotnih točk)

Trajanje: Od 2005 do 31.12.2006

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Italija — Avtonomna pokrajina Trento

Številka pomoči: N 250/2004

Naziv: „Sredstva za prestrukturiranje in diverzifikacijo podjetij v težavah“

Cilj: Shema je namenjena zagotoviti MSP pomoč za reševanje in prestrukturiranje v obliki kratkoročnih posojil oz. jamstev za posojila

Pravna podlaga: Articolo 16 della Legge provinciale n. 4/2004 e progetto di modalità di applicazione, in conformità dell'articolo 16, paragrafo 2, della legge stessa

Proračun: 6 milijonov EUR za celotno shemo v obdobju 3 let

Trajanje: 2004-2006

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Združeno kraljestvo

Št. pomoči: N 267/2005

Naziv: projekt širokopasovnega dostopa na podeželju

Cilj: Podpora za zagotavljanje veleprodajnih širokopasovnih storitev po podobnih pogojih, kot veljajo v mestnih območjih, v določenih območjih regij West Midlands, East Midlands in South West England, kjer ta storitev ni zagotovljena in v bližnji prihodnosti niti ni načrtovana

Pravna podlaga: The measure is based on UK Government Policy implemented under the Regional Development Act 1998, Section 5 (1)

Skupni proračun: Navišji znesek sredstev na voljo za regionalne poštne številke za agencijo za regionalni razvoj Advantage West Midlands („AWM“) znotraj regije West Midlands je [...] (1) GBP in nadaljnjih [...] GBP za druge poštne številke v drugih regijah RDA (predvsem za agencijo za razvoj v regiji South West England)

Intenzivnost pomoči: bo znana šele po podpisu pogodbe o oddaji javnega naročila

Trajanje projekta: 3 leta, možno podaljšanje za nadaljnji 2 leti

Drugi podatki: Ponudnik(i), izbran(i) za zagotavljanje storitve, mora(jo) tretjim dobaviteljem omogočiti prost dostop brez razlikovanja.

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Avstrija (Vorarlberg)

Št. pomoči: N 319/2004

Naziv: Subvencioniranje biomase

Cilj: Spodbujanje proizvodnje energije iz biomase v Vorarlbergu

Pravna podlaga: Richtlinien der Vorarlberger Landesregierung für die Gewährung von Zuschüssen zu Maßnahmen im Zusammenhang mit der verstärkten Nutzung von Biomasse zu energetischen Zwecken durch Biomasse-Nahwärmeprojekte

Proračun: V povprečju 1,2 milijona EUR na leto

Intenzivnost ali znesek: Do 100 % upravičenih stroškov

Trajanje: Do 30. junija 2010

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja:

Država članica: Italija [Campania]

Št. pomoči: N 506/2004

Naziv: Pomoč za raziskave in razvoj za velika podjetja

Cilj: Namen sheme je spodbuditi velika podjetja k izvajanju raziskav in predkonkurenčnih projektnih dejavnosti

Pravna podlaga: Disciplinare regionale per il sostegno ai progetti di RSTI promossi dalle grandi imprese dei distretti tecnologici della Regione Campania

Proračun: 40 milijonov EUR

Intenzivnost ali znesek pomoči: Do 45 % za predkonkurenčni razvoj in do 70 % za industrijske raziskave

Trajanje: Od Sklepa Komisije do 31. decembra 2006.

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum sprejetja sklepa:

Država članica: Švedska

Št. pomoči: N 596/2004

Naziv: Sprememba shem N 646/1999 in N 201/2003 — Nepovratna sredstva za regionalni razvoj

Cilj: Spodbujanje regionalnega razvoja

Pravna podlaga: Förordning (2000:279) om regionalt utvecklingsbidrag

Proračun: 38 milijonov EUR na leto

Intenzivnost ali znesek pomoči: Zgornja meja intenzivnosti regionalne pomoči za naložbe v regijah, upravičenih do državne regionalne pomoči, 15 % za naložbe s strani malih podjetij zunaj območij, upravičenih do državne regionalne pomoči

Trajanje: Do 31.12.2006

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

(1)  Zaupne informacije

---

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/16

---

Objava zahteve po registraciji na podlagi člena 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 o zaščiti označb porekla in geografskih označb

(2005/C 323/06)

Ta objava podeljuje pravico do ugovora na podlagi členov 7 in 12d navedene uredbe. Vsak ugovor tej zahtevi mora biti poslan s posredovanjem pristojnega organa države članice, države članice STO ali tretje države, priznano v skladu s členom 12(3) v roku šestih mesecev od te objave. Spremljajoče utemeljitve za objavo so navedene spodaj in zlasti po točki 4.6 jih je treba šteti za upravičene na podlagi Uredbe (EGS) št. 2081/92.

POVZETEK

UREDBA SVETA (EGS) št. 2081/92

„AGNEAU DE SISTERON“

ŠT. ES: FR/00316/15.10.2003

ZOP ( ) ZGO (X)

Ta povzetek je informativne narave. Vsi zainteresirani in zlasti proizvajalci proizvodov, ki jih pokrivajo zadevni ZOP ali ZGO, se lahko s celotno specifikacijo seznanijo na nacionalni ravni ali pri pristojnih službah Evropske komisije (1).

1.   Pristojna služba države članice:

| Naziv: | Institut National des Appellations d'Origine (INAO) |
| --- | --- |
| Naslov: | 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris |
| Telefon: | (33-1) 53 89 80 00 |
| Telefaks: | (33-1) 42 25 57 97 |
| Elektronski naslov: | info@inao.gouv.fr |

Naziv:

Institut National des Appellations d'Origine (INAO)

Naslov:

51, rue d'Anjou — F-75008 Paris

Telefon:

(33-1) 53 89 80 00

Telefaks:

(33-1) 42 25 57 97

Elektronski naslov:

info@inao.gouv.fr

2.   Skupina:

2.1.   Naziv: Association CESAR (Cabinet d'Etudes pour les Structures Agroalimentaires Régionales)

2.2.   Naslov:

| Maison Régionale de l'Elevage — Route de la Durance F-04100 Manosque |
| --- |
| Telefon: (33-4) 92 72 28 80 |
| Telefaks: (33-4) 92 72 73 13 |
| Elektronski naslov: pacabev@wanadoo.fr |

Maison Régionale de l'Elevage — Route de la Durance F-04100 Manosque

Telefon: (33-4) 92 72 28 80

Telefaks: (33-4) 92 72 73 13

Elektronski naslov: pacabev@wanadoo.fr

2.3.   Sestava: proizvajalci/predelovalci (X) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

Razred 1.1: Sveže meso (in klavnični proizvodi)

4.   Opis specifikacije

(povzetek pogojev iz člena 4(2))

4.1.   Naziv: „Agneau de Sisteron“

4.2.   Opis: „Agneau de Sisteron“ je mlado lahko jagnje (staro med 70 in 150 dni), čigar meso je svetlo, nežno, mehko in nežnega okusa.

Sveže meso se prodaja v obliki trupov, razrezanih kosov, svežih polovic trupov, kosov za razrez in kosov za prodajo potrošniku.

Gre za jagnje, vzrejeno na ovčji farmi, ki je z materjo ostalo najmanj 60 dni. Če podnebne razmere to dopuščajo, lahko jagnjeta mater spremljajo na pašo.

4.3.   Geografsko območje: Jagnje je rojeno in vzrejeno na enem samem kmetijskem gospodarstvu, ki ima sedež na določenem področju ZGO „Agneau de Sisteron“. Zaklano je v priznani klavnici EGS na istem področju.

Departma Hautes-Alpes v celoti.

Departma Alpes de Haute-Provence v celoti.

Departma Alpes Maritimes, razen kantonov Antibes-Biot, Saint Laurent du Var, Villefranche sur Mer, Vallauris, Mandelieu, Le Cannet, Nice, Vence, Cagnes sur Mer, Carros, Mougins, Menton, Grasse, Antibes, Cannes.

Departma Var, razen kantonov Fréjus, Grimaud, Ollioules, Saint-tropez, Soliès Port, La Crau, Saint Mandrier sur Mer, Saint Raphaël, Six Four les plages, La Valette du Var, La Garde, La Seyne sur Mer, Toulon.

Departma Bouches du Rhône, razen kantonov Aix en Provence nord-est, Aix en Provence sud-ouest, Aubagne, La Ciotat, Gardanne, Port Saint Louis du Rhône, Roquevaire, Saintes Maries de la Mer, Allauch, Marignane, Châteauneuf Côte Bleue, Martigues ouest, Les Pennes Mirabeau, Vitrolles, Martigues, Marseille.

Departma Vaucluse, razen kantonov Bollène, Orange ouest, Avignon nord.

Departma Drôme, razen kantonov Bourg de Péage, Chabeuil, La Chapelle en Vercors, Le Grand-Serre, Loriol sur Drôme, Montélimar, Pierrelatte, Romans sur Isère, St Donnat sur l'Herbass, St Jean en Royans, Saint Vallier, Tain l'Hermitage, Bourg les Valence, Portes les Valence, Valence.

To območje predstavlja območje razširjenosti treh lokalnih ovčjih pasem, ima homogene ekstenzivne sisteme reje z uporabo pašne površine, talne in podnebne razmere, za katere je značilen Embergerjev indeks suše IS<7; na tem območju so sisteronski mesarji na debelo skozi zgodovino pridobivali svoje zaloge, kar je ustvarilo sloves jagnjetine „Agneau de Sisteron“.

4.4.   Dokazilo o poreklu: Živali se prepozna po uradnem znaku v skladu z veljavnimi predpisi.

Na prodajnem mestu se nato spoštuje sledljivost reje, kar nadzoruje neodvisen organ. Sledljivost omogoča, da se lahko na vsaki stopnji proizvodnje mesa vrnemo do jagnjeta in kmetijskega gospodarstva, kjer se je skotilo.

4.5.   Metoda pridobivanja: Čredo za razplod sestavljajo ovce in ovni odpornih lokalnih pasem: Mérinos d'Arles, Préalpes du Sud, Mourérous ali križancev med naštetimi pasmami. Ovni pasem Ile de France, Charolais, Suffolk ali Berrichon se lahko uporabljajo samo za proizvodnjo mesa.

Način ravnanja s čredo za razplod je značilna za to regijo. Gre za sisteme ekstenzivne živinoreje, kjer je število glav velike živine omejeno na 1,4 na hektar celotne krmne površine. Poleg tega ti sistemi uporabljajo pašne površine (poletna paša v planinah, pašniki). Pašne površine so polnaravne površine, ki se uporabljajo izključno za pašo čred.

Najmanjša površina za ležanje: 1,5 m2 za ovce ob koncu brejosti in v obdobju laktacije; 0,5 m2 za jagnjeta, starejša od dveh mesecev.

Dolžina korita/jasli:

za ovce: 1 tekoči meter za 3 ovce, če se krma deli v omejenih količinah, ali 1 tekoči meter za 30 ovc, če je krma prosto dostopna.

za odstavljena jagnjeta: 1 tekoči meter za 4 jagnjeta, če se krma deli v omejenih količinah, ali 1 tekoči meter za 12 jagnjet, če je krma prosto dostopna.

Preventivno dajanje antibiotikov je prepovedano.

Ovce se pasejo vsaj od pomladi do jeseni z eventualnim dodajanjem krme in odobrenega dodatka h krmi.

Jagnjeta se najmanj 60 dni hranijo izključno z materinim mlekom ter dobivajo travo in/ali krmo kot tudi dodatek h krmi na osnovi žit. Po naravnem prenehanju dojenja prejemajo krmo in/ali se pasejo ter dobivajo odobren dodatek h krmi. V času življenja jagnje prejme najmanj 45 % hrane s področja ZGO (mleko, 100 % trave in krme izhaja iz območja ZGO, razen ob izjemnih vremenskih razmerah).

Krmljenje jagnjet s silažo je prepovedano.

Po prevozu, zakolu in uležanju izbor trupa opravi usposobljena oseba.

4.6.   Povezava:

| 4.6.1 | Določena kakovost, povezana s poreklom:






  — | Posebne talne in podnebne razmere (vpliv mediteranskega podnebja na celotno področje ZGO, ki se izkazuje z Embergerjevim indeksom suše <7 (2) in za katerega so značilni omejeni vplivi suše in mraza ter neenakomerna rast vegetacije) vodijo v ekstenzivno oskrbo ovc odpornih lokalnih pasem in rejo jagnjet večinoma na ovčji farmi (predvsem zaradi zaščite pred vročino). |
| --- | --- | --- |

4.6.1

—

Posebne talne in podnebne razmere (vpliv mediteranskega podnebja na celotno področje ZGO, ki se izkazuje z Embergerjevim indeksom suše <7 (2) in za katerega so značilni omejeni vplivi suše in mraza ter neenakomerna rast vegetacije) vodijo v ekstenzivno oskrbo ovc odpornih lokalnih pasem in rejo jagnjet večinoma na ovčji farmi (predvsem zaradi zaščite pred vročino).

| — | Tri odporne lokalne pasme so značilne za priznana področja ZGO: ovce Mérinos d'Arles, Préalpes du Sud, Mourérous. Najdemo jih skoraj izključno na tem geografskem področju. |
| --- | --- |

—

Tri odporne lokalne pasme so značilne za priznana področja ZGO: ovce Mérinos d'Arles, Préalpes du Sud, Mourérous. Najdemo jih skoraj izključno na tem geografskem področju.

| — | Značilni sistemi reje: ekstenzivna oskrba čred in uporaba pašnih površin (poletna paša v planinah, pašniki). |
| --- | --- |

—

Značilni sistemi reje: ekstenzivna oskrba čred in uporaba pašnih površin (poletna paša v planinah, pašniki).

| — | Močna povezanost z območjem: hrana jagnjet temelji na mleku, paši ali krmi, ki je večinoma proizvedena na kmetijskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

Močna povezanost z območjem: hrana jagnjet temelji na mleku, paši ali krmi, ki je večinoma proizvedena na kmetijskem gospodarstvu.

| — | S takim načinom se dobi mlada jagnjeta s posebnimi značilnostmi glede mesnatosti, svetle barve mesa in maščobe, z mehkim mesom nežnega okusa. |
| --- | --- |

—

S takim načinom se dobi mlada jagnjeta s posebnimi značilnostmi glede mesnatosti, svetle barve mesa in maščobe, z mehkim mesom nežnega okusa.

| 4.6.2 | Zgodovinski sloves jagnjetine „Agneau de Sisteron“: | Jugovzhod Francije je zgodovinska zibka francoske ovčjereje. |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Jugovzhod Francije je zgodovinska zibka francoske ovčjereje.

| | Na njegovih pašnikih se ovce pasejo že več kot 6 000 let. Poimenovanje „Agneau de Sisteron“, zasnovano na tej tisočletni tradiciji, se je na pobudo sisteronskih mesarjev na debelo pojavilo v letih 1920/1930. Ti mesarji so svoje zaloge tradicionalno pridobivali na priznanem področju ZGO. Ugled te jagnjetine je na regionalnem in državnem področju vedno bolj rasel in dobesedno presegel vse meje v letih 1956/60. Čeprav je Sisteron podlaga za ta ugled, gre za vrsto jagnjeta, ki je rojeno, vzrejeno in zaklano na celotnem geografskem območju ZGO. Regija je torej privzela lokalno strokovno znanje, pridobljeno skozi zgodovino. |
| --- | --- |

Na njegovih pašnikih se ovce pasejo že več kot 6 000 let. Poimenovanje „Agneau de Sisteron“, zasnovano na tej tisočletni tradiciji, se je na pobudo sisteronskih mesarjev na debelo pojavilo v letih 1920/1930. Ti mesarji so svoje zaloge tradicionalno pridobivali na priznanem področju ZGO. Ugled te jagnjetine je na regionalnem in državnem področju vedno bolj rasel in dobesedno presegel vse meje v letih 1956/60. Čeprav je Sisteron podlaga za ta ugled, gre za vrsto jagnjeta, ki je rojeno, vzrejeno in zaklano na celotnem geografskem območju ZGO. Regija je torej privzela lokalno strokovno znanje, pridobljeno skozi zgodovino.

| | Danes raziskava o ugledu, ki jo je opravil neodvisni urad, kot tudi številna zbrana pričanja (časopisni članki ...) potrjujejo, da „Agneau de Sisteron“ ohranja zelo velik ugled pri potrošniku (en potrošnik od osmih spontano navede, da je kupil jagnjetino iz Sisterona). |
| --- | --- |

Danes raziskava o ugledu, ki jo je opravil neodvisni urad, kot tudi številna zbrana pričanja (časopisni članki ...) potrjujejo, da „Agneau de Sisteron“ ohranja zelo velik ugled pri potrošniku (en potrošnik od osmih spontano navede, da je kupil jagnjetino iz Sisterona).

| 4.6.3. | „Agneau de Sisteron“, strokovno znanje: | Proizvodnja jagnjetine „Agneaux de Sisteron“ je sad strokovnega znanja, ki so ga z leti nabrali partnerji s tega področja: strokovno znanje živinorejcev (prilagoditev ravnanja s čredo okoljskim razmeram, zgodovinski izbor odpornih pasem, strokovno znanje pastirjev, način reje jagnjet); strokovno znanje mesarjev na debelo (dajanje nasvetov živinorejcem skozi zgodovino, izbor živih živali in trupov); strokovno znanje glede klavniškega orodja; strokovno znanje organizacij proizvajalcev (ovčjereja na gorskih področjih, zunajsezonska rojstva, genetske izboljšave). |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

Proizvodnja jagnjetine „Agneaux de Sisteron“ je sad strokovnega znanja, ki so ga z leti nabrali partnerji s tega področja: strokovno znanje živinorejcev (prilagoditev ravnanja s čredo okoljskim razmeram, zgodovinski izbor odpornih pasem, strokovno znanje pastirjev, način reje jagnjet); strokovno znanje mesarjev na debelo (dajanje nasvetov živinorejcem skozi zgodovino, izbor živih živali in trupov); strokovno znanje glede klavniškega orodja; strokovno znanje organizacij proizvajalcev (ovčjereja na gorskih področjih, zunajsezonska rojstva, genetske izboljšave).

4.7.   Nadzorni organ:

| Naziv: | QUALISUD |
| --- | --- |
| Naslov: | BP N° 102 — Agropôle — F-47000 Agen |
| telefon: | (33-5) 58 06 53 30 |
| telefaks: | (33-5) 58 75 13 36 |
| e-naslov: | qualisud@wanadoo.fr |

Naziv:

QUALISUD

Naslov:

BP N° 102 — Agropôle — F-47000 Agen

telefon:

(33-5) 58 06 53 30

telefaks:

(33-5) 58 75 13 36

e-naslov:

qualisud@wanadoo.fr

4.8.   Označba: Indication Géographique Protégée

„Agneau de Sisteron“

4.9   Nacionalne zahteve: —

---

(1)  Evropska komisija – Generalni direktorat za kmetijstvo – za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov – B-1049 Bruselj.

(2)  IndEmbergerjev indeks suše: IS = PE/ME, kjer PE predstavlja količino poletnega dežja in ME povprečno najvišjo temperaturo najbolj vročega meseca.

---

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/20

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4014 – GLB/Luminar/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(2005/C 323/07)

(Besedilo velja za EGP)

| 1. | Komisija je 12. decembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) s katero podjetja Groupe Lucien Barrière S.A.S. („GLB“, Francija), ki je pod skupnim nadzorom družine Barrière-Desseigne, Accor S.A. („Accor“, Francija), Colony Capital, LLC („Colony“, ZDA) in Luminar PLC („Luminar“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor v novo ustanovljeni družbi Waterimage Limited („Waterimage“, Združeno kraljestvo), ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. decembra 2005 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) s katero podjetja Groupe Lucien Barrière S.A.S. („GLB“, Francija), ki je pod skupnim nadzorom družine Barrière-Desseigne, Accor S.A. („Accor“, Francija), Colony Capital, LLC („Colony“, ZDA) in Luminar PLC („Luminar“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor v novo ustanovljeni družbi Waterimage Limited („Waterimage“, Združeno kraljestvo), ki je skupno podjetje, v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za GLB: igralnice, luksuzni hoteli in restavracije v glavnem v Franciji, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za GLB: igralnice, luksuzni hoteli in restavracije v glavnem v Franciji,

| — | za družino Barrière-Desseigne: igralnice in hoteli, |
| --- | --- |

—

za družino Barrière-Desseigne: igralnice in hoteli,

| — | za Accor: igralnice, hoteli, restavracije, storitve za podjetja in javnost ter potovalne storitve, |
| --- | --- |

—

za Accor: igralnice, hoteli, restavracije, storitve za podjetja in javnost ter potovalne storitve,

| — | za Colony: naložbe v nepremičnine, |
| --- | --- |

—

za Colony: naložbe v nepremičnine,

| — | za Luminar: bari in restavracije v Združenem kraljestvu, |
| --- | --- |

—

za Luminar: bari in restavracije v Združenem kraljestvu,

| — | za Waterimage: igralnice v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

—

za Waterimage: igralnice v Združenem kraljestvu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4014 – GLB/Luminar/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4014 – GLB/Luminar/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL L 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/21 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/21

---

Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Indije

(2005/C 323/08)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (1) protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz rezanih vlaken iz poliestra s poreklom iz Indije („zadevna država“), je Komisija skladno s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (2), prejela zahtevek za pregled omenjenih ukrepov.

1.   Zahtevek za pregled

Zahtevek je 26. septembra 2005 vložil Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje rezanih vlaken iz poliestra v Skupnosti.

2.   Izdelek

Pregled zadeva sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana ali kako drugače predelana, za predenje, s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“), ki so trenutno uvrščena pod oznako KN 5503 20 00. Ta oznaka KN je zgolj informativne narave.

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavna ukrepa sta dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 2852/2000 (3), in zaveza, sprejeta z Odločbo Komisije 2000/818/ES (4).

4.   Razlogi za pregled

Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škodil industriji Skupnosti.

Trdi se, da se indijski izvoz v druge tretje države, tj. v Ljudsko republiko Kitajsko, Egipt, Indonezijo, ZDA, Združene arabske emirate, Sirijo in Filipine, izvaja po dampinških cenah. Trdi se, da v takšnih okoliščinah obstaja velika verjetnost za ponoven pojav dampinga iz Indije v EU.

Vložnik tudi trdi, da obstaja verjetnost za nadaljevanje škodljivega dampinga. Vložnik v zvezi s tem predloži dokaze, da bi se lahko v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov zaradi neizrabljenih zmogljivosti v zadevni državi trenutna višina uvoza zadevnega izdelka verjetno povečala.

Trdi se tudi, da se bo tok uvoza zadevnega izdelka verjetno povečal zaradi veljavnih ukrepov ki se uporabljajo za uvoz istega izdelka s poreklom iz Indije na tradicionalnih trgih, razen v EU (tj. Turčija). Vse to lahko vodi do preusmeritve izvoza zadevnega izdelka iz drugih tretjih držav v Skupnost.

Vložnik trdi tudi, da je položaj industrije Skupnosti še vedno občutljiv in če bi bilo dovoljeno sedanje ukrepe odpraviti, bi ponoven pojav znatnega uvoza po dampinških cenah iz zadevne države verjetno še dodatno škodoval industriji Skupnosti.

5.   Postopek

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki opravičujejo začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato začenja pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

5.1.   Postopek za ugotavljanje verjetnosti dampinga in škode

Preiskava bo ugotovila, ali je ali ni verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode.

(a)   Vzorčenje

Glede na pričakovano število strank, vpletenih v ta postopek, se lahko Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje.

(i)   Vzorčenje za izvoznike/proizvajalce v Indiji

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi izvozniki/proizvajalci ali njihovi predstavniki javijo Komisiji in v roku, določenem v točki 6(b)(i), in v obliki, navedeni v točki 7, predložijo naslednje informacije o svoji družbi oziroma svojih družbah:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega za izvoz v Skupnost v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | prihodki od prodaje v lokalni valuti in prodajna količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega v druge tretje države v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

prihodki od prodaje v lokalni valuti in prodajna količina v tonah zadevnega izdelka, prodanega v druge tretje države v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnih izdelkov v tonah, proizvodna zmogljivost in vlaganja v proizvodno zmogljivost v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnih izdelkov v tonah, proizvodna zmogljivost in vlaganja v proizvodno zmogljivost v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domači trg) zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo (izvoz in/ali domači trg) zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi lahko Komisiji pomagali pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi lahko Komisiji pomagali pri izbiri vzorca,

| — | s predložitvijo naštetih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da družba pri preiskavi ne sodeluje. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8. |
| --- | --- |

—

s predložitvijo naštetih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da družba pri preiskavi ne sodeluje. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.

Za pridobitev informacij, za katere Komisija meni, da so potrebne za izbiro vzorca izvoznikov/proizvajalcev, bo stopila v stik tudi z organi držav izvoznic in vsemi znanimi združenji izvoznikov/proizvajalcev.

(ii)   Vzorčenje za uvoznike

Da bi lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno in, če je, izbrala vzorec, vse uvoznike ali njihove predstavnike poziva, da se javijo Komisiji in ji v roku, določenem v točki 6(b)(i), in v obliki, navedeni v točki 7, predložijo naslednje informacije o svoji družbi oziroma družbah:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | celotni promet družbe v eurih v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

celotni promet družbe v eurih v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | skupno število zaposlenih, |
| --- | --- |

—

skupno število zaposlenih,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi z zadevnim izdelkom, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi z zadevnim izdelkom,

| — | obseg v tonah in vrednost v eurih uvoza v Skupnost in nadaljnja prodaja na trgu Skupnosti uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Indije v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

obseg v tonah in vrednost v eurih uvoza v Skupnost in nadaljnja prodaja na trgu Skupnosti uvoženega zadevnega izdelka s poreklom iz Indije v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), ki se ukvarjajo s proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), ki se ukvarjajo s proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi lahko Komisiji pomagali pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi lahko Komisiji pomagali pri izbiri vzorca,

| — | s predložitvijo naštetih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da družba pri preiskavi ne sodeluje. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8. |
| --- | --- |

—

s predložitvijo naštetih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da družba pri preiskavi ne sodeluje. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.

Za pridobitev informacij, za katere Komisija meni, da so potrebne za izbor vzorca uvoznikov, bo vzpostavila stik tudi z vsemi znanimi združenji uvoznikov.

(iii)   Vzorčenje za proizvajalce Skupnosti

Glede na veliko število proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo zahtevek, namerava Komisija raziskati škodo industriji Skupnosti z uporabo vzorčenja.

Da bi Komisiji omogočili izbrati vzorec, so vsi proizvajalci Skupnosti pozvani, da v roku, določenem v točki 6(b)(i), sporočijo naslednje informacije o svoji družbi ali družbah:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številka telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | celotni promet družbe v eurih v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

celotni promet družbe v eurih v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnega izdelka v tonah v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka in obseg proizvodnje zadevnega izdelka v tonah v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | vrednost prodaje zadevnega izdelka na trgu Skupnosti v eurih v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

vrednost prodaje zadevnega izdelka na trgu Skupnosti v eurih v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | količina prodanih zadevnih izdelkov na trgu Skupnosti v tonah v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

količina prodanih zadevnih izdelkov na trgu Skupnosti v tonah v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | količina izdelanega zadevnega izdelka v tonah v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005, |
| --- | --- |

—

količina izdelanega zadevnega izdelka v tonah v obdobju od 1. julija 2004 do 30. junija 2005,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), ki se ukvarjajo s proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (5), ki se ukvarjajo s proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi lahko Komisiji pomagale pri izbiri vzorca, |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi lahko Komisiji pomagale pri izbiri vzorca,

| — | s predložitvijo naštetih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da družba pri preiskavi ne sodeluje. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8. |
| --- | --- |

—

s predložitvijo naštetih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Če je družba vključena v vzorec, to pomeni, da izpolni vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih podatkov na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da družba pri preiskavi ne sodeluje. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.

(iv)   Končna izbira vzorcev

Vse zainteresirane stranke, ki želijo predložiti kakršne koli pomembne informacije glede izbire vzorcev, morajo to storiti v roku, določenem v točki 6(b)(ii).

Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorcev po posvetovanju z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec.

Družbe, vključene v vzorce, morajo izpolniti vprašalnik v roku, določenem v točki 6(b)(iii), in sodelovati v okviru preiskave.

Če sodelovanje ni zadostno, lahko ugotovitve Komisije v skladu s členoma 17(4) in 18 osnovne uredbe temeljijo na dejstvih, ki so na voljo. Ugotovitev, utemeljena na razpoložljivih dejstvih, je lahko za zadevno stranko manj ugodna, kakor je opisano v točki 8.

(b)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebni za njeno preiskavo, bo vzorčeni industriji Skupnosti in združenjem proizvajalcev Skupnosti, vzorčenim izvoznikom/proizvajalcem v Indiji in vsem združenjem izvoznikov/proizvajalcev, vzorčenim uvoznikom in vsem združenjem uvoznikov, navedenim v zahtevi in sodelujočim v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, ki so predmet tega pregleda, ter organom zadevne države izvoznice poslala vprašalnike.

(c)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane stranke so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in ustrezna dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(ii) tega obvestila.

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane stranke, če te vložijo zahtevek za zaslišanje in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku, določenem v točki 6(a)(iii) tega obvestila.

5.2.   Postopek za presojo interesa Skupnosti

V skladu s členom 21 osnovne uredbe in v primeru potrditve verjetnosti nadaljnjega ali ponovnega pojava dampinga in škode se določi, ali bi bila ohranitev oziroma razveljavitev protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti. V ta namen se lahko industrija Skupnosti, uvozniki, njihova predstavniška združenja, predstavniške organizacije uporabnikov in potrošnikov, če dokažejo, da obstaja objektivna povezava med njihovo dejavnostjo in zadevnim izdelkom, javijo Komisiji in ji predložijo informacije v splošnih rokih, določenih v točki 6(a)(ii). Stranke, ki so delovale skladno s prejšnjim stavkom, lahko zaprosijo za zaslišanje, pri čemer navedejo posebne razloge, zakaj naj bi bile zaslišane, v roku iz točke 6(a)(iii). Upoštevati je treba, da se bodo informacije, predložene v skladu s členom 21, upoštevale samo, če bodo ob predložitvi podprte z dejanskimi dokazi.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem lahko stranke zahtevajo vprašalnik

Vse zainteresirane stranke, ki niso sodelovale v preiskavi, ki je privedla do ukrepov, ki so predmet tega pregleda, morajo zahtevati vprašalnik v najkrajšem možnem času, vendar najpozneje v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(ii)   Rok, v katerem se stranke javijo, predložijo odgovore na vprašalnik in vse ostale informacije

Če zainteresirane stranke želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjen vprašalnik ali kakršne koli druge informacije v 40 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba na dejstvo, da je uveljavljanje večine procesnih pravic, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stranka javi v navedenem roku.

(iii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane stranke lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 40-dnevnem roku.

(b)   Posebni rok v zvezi z vzorčenjem

| (i) | Informacije, določene v odstavkih 5.1(a)(i), 5.1(a)(ii) in 5.1 (a)(iii) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(i)

Informacije, določene v odstavkih 5.1(a)(i), 5.1(a)(ii) in 5.1 (a)(iii) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi strankami, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (ii) | Vse druge informacije, pomembna za izbiro vzorca, kot je navedeno v točki 5.1(a)(iv), morajo prispeti na naslov Komisije v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(ii)

Vse druge informacije, pomembna za izbiro vzorca, kot je navedeno v točki 5.1(a)(iv), morajo prispeti na naslov Komisije v roku 21 dni od objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (iii) | Odgovori na vprašalnik vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od datuma prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec. |
| --- | --- |

(iii)

Odgovori na vprašalnik vzorčenih strank morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od datuma prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strank morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in v njih morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefon ter telefaks in/ali številke teleksa zainteresirane stranke. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenim vprašalnikom in korespondenco, ki jih zainteresirane stranke predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Interno (6)“ ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, ki je opremljena z oznako „V PREGLED ZAINTERESIRANIM STRANKAM“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za trgovino |
| Direktorat B |
| Pisarna: J-79 5/16 |
| B-1049 Bruselj |
| Faks (32-2) 295 65 05 |

Evropska komisija

Generalni direktorat za trgovino

Direktorat B

Pisarna: J-79 5/16

B-1049 Bruselj

Faks (32-2) 295 65 05

8.   Nesodelovanje

Kadar katera koli zainteresirana stranka zavrne dostop do potrebnih informacij ali teh ne predloži v roku ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo začasne ali dokončne ugotovitve, bodisi pozitivne bodisi negativne.

Če je ugotovljeno, da je katera koli od zainteresiranih strank predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te informacije ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stranka ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in zato ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih od dneva objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  UL C 130, 27.5.2005, str. 8.

(2)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

(3)  UL L 332, 28.12.2000, str. 17.

(4)  UL L 332, 28.12.2000, str. 116.

(5)  Pomen pojma „povezane družbe“ je opredeljen v členu 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(6)  To pomeni, da je dokument samo za notranjo uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z dostopom javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

---

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/25

---

DRŽAVNA POMOČ — SLOVAŠKA

Državna pomoč C 42/2005 (prej NN 66/2005, prej N 195/2005)

Pomoč za prestrukturiranje v korist podjetja Konas, Ltd.

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

(2005/C 323/09)

(Besedilo velja za EGP)

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 9. novembra 2005 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Slovaško o svojem sklepu, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom.

Zainteresirane stranke lahko predložijo svoje pripombe o ukrepu, v zvezi s katerim Komisija sproža postopek, v enem mesecu od datuma objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Telefaks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Telefaks: (32-2) 296 12 42

Te pripombe se posredujejo Slovaški. Zainteresirana stranka, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

Postopek

Komisija je bila obveščena o pomoči za prestrukturiranje v korist podjetja Konas, Ltd. z dopisom slovaških organov dne 11. aprila 2005. Kasneje je postalo razvidno, da je pomoč, ki se je izvajala, v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES in je zato nezakonita.

Opis upravičencev in ukrepov pomoči

Prejemnik pomoči je podjetje Konas, Ltd., ki se ukvarja s proizvodnjo strojev in opreme (oprema za oblikovanje in tisk, enonamenski stroji in varovalni ščitniki). Podjetje ustreza opredelitvi za mala in srednje velika podjetja. Nahaja se v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES.

Sporen ukrep je odpis davčnega dolga s strani pooblaščenega davčnega urada v okviru tako imenovanega sporazuma z upniki, ki je urejen z Aktom 328/91 o stečaju in dogovoru z upniki. Ta postopek je oblika kolektivnega postopka v primeru insolventnosti pod nadzorom sodišča. Gre za sporazum med zadolženim podjetjem in njegovimi upniki, na podlagi katerega dolžnik delno izplača upnike in le-ti odpišejo preostanek svojih terjatev. Zadolženo podjetje nadaljuje s svojim delovanjem brez spremembe lastništva.

V okviru takega postopka, ki ga je začelo podjetje Konas julija leta 2003, je davčni urad odobril odpis 86,7 % terjatev. Vse terjatve so znašale 11,2 milijona SKK (okrog 0,3 milijona EUR), odpisan znesek pa 9,7 milijona SKK (okrog 0,2 milijona EUR). Zasebni upniki, vključeni v postopek dogovora, so se strinjali, da se njihove terjatve odpišejo pod enakimi pogoji kar zadeva odstotek odpisanih terjatev in čas povračila. Vse terjatve so znašale 0,8 milijona SKK (okrog 0,02 milijona EUR), znesek, ki so ga odpisali zasebni upniki, je znašal 0,7 milijona SKK (okrog 0,017 milijona EUR). Nadzorno sodišče je ta sporazum potrdilo z odločbo dne 25. junija 2004.

Davčni urad je imel pri tem dogovoru vlogo posameznega upnika s pravico, da odkloni sporazum s podjetjem Konas. Terjatve davčnega urada so bile zavarovane s hipoteko z zneskom 10 milijonov SKK (okrog 0,25 milijona EUR).

PRESOJA

Državna pomoč

Komisija najprej ugotovi ali odpis javnega dolga vključuje državna sredstva, ali je zadoščeno selektivnemu merilu, da je ukrep naslovljen na posameznega upravičenca ter ali gospodarska dejavnost upravičenca spodbuja trgovino med državami članicami.

Komisija se nato posveti merilu izkrivljanja konkurence. Komisija upošteva, da so davčni urad in zasebni upniki dogovor s podjetjem Konas sprejeli pod enakimi pogoji. Komisija tudi opaža, da bi davčni urad lahko pridobil višjo izplačilo svojih terjatev v stečajnem postopku, s čimer bi imel enakovredno vlogo posameznega upnika. Dohodek od prodaje zavarovanih sredstev v stečajnem postopku bi se uporabil izključno za izplačilo terjatev davčnega urada. Davčni urad je imel možnost, da pri sporazumu s podjetjem Konas odkloni predlog podjetja in začne s postopkom obdavčevanja oziroma s stečajnim postopkom.

Komisija sklene, da je odpis podeljen podjetju Konas prednost, ki je ne bi bilo možno doseči na zasebnem trgu in je zato povzročil izkrivljanje konkurence.

Komisija zato sklene, da odpis predstavlja državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

Odstopanje po členu 87(2) in (3) Pogodbe ES

Komisija je ocenila ukrep kot pomoč podjetju v težavah z uporabo smernic Skupnosti iz leta 1999 o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 288, 9.10.1999, str. 2). Komisija dvomi, da je sporen ukrep združljiv s pomočjo za prestrukturiranje. Komisija zlasti dvomi, da je bila dodelitev pomoči pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja ter da je načrt, ki ga je Konas predložil nadzornemu sodišču v postopku sporazuma, takšen, da bi vodil podjetje v obnovo dolgoročnega preživetja. Komisija nadalje dvomi, da je pomoč omejena na najnižji možni znesek.

BESEDILO DOPISA

„Komisia oznamuje Slovensku, že po preskúmaní informácií, ktoré poskytli vaše orgány o vyššie uvedenom opatrení, sa rozhodla začať konanie stanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

I.   KONANIE

| 1. | Listom z 11. apríla 2005, zaevidovanom 19. apríla 2005, Slovensko upovedomilo Komisiu o svojom zámere udeliť reštrukturalizačnú pomoc spoločnosti Konas s.r.o. Dodatočné informácie poskytlo Slovensko listom z 30. júna 2005, zaevidovanom 12. júla 2005 a listom z 5. septembra 2005, zaevidovanom 8. septembra 2005, odpovedajúc Komisii na listy z 31. mája 2005 a 28. júla 2005. |
| --- | --- |

1.

Listom z 11. apríla 2005, zaevidovanom 19. apríla 2005, Slovensko upovedomilo Komisiu o svojom zámere udeliť reštrukturalizačnú pomoc spoločnosti Konas s.r.o. Dodatočné informácie poskytlo Slovensko listom z 30. júna 2005, zaevidovanom 12. júla 2005 a listom z 5. septembra 2005, zaevidovanom 8. septembra 2005, odpovedajúc Komisii na listy z 31. mája 2005 a 28. júla 2005.

| 2. | V priebehu tejto výmeny listov vyšlo najavo, že predmetná pomoc bola poskytnutá v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Pomoc bola preto klasifikovaná ako nezákonná pomoc a bolo jej priradené nové číslo prípadu NN 66/2005. |
| --- | --- |

2.

V priebehu tejto výmeny listov vyšlo najavo, že predmetná pomoc bola poskytnutá v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Pomoc bola preto klasifikovaná ako nezákonná pomoc a bolo jej priradené nové číslo prípadu NN 66/2005.

II.   OPIS

1.   Príslušný podnik

| 3. | Príjemcom finančnej pomoci je spoločnosť Konas s.r.o., ktorá pôsobí v oblasti výroby strojov a zariadení v týchto štyroch segmentoch: výroby tvárniacich a ťažných nástrojov, jednoúčelových strojov a tieniacich kabín. Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

3.

Príjemcom finančnej pomoci je spoločnosť Konas s.r.o., ktorá pôsobí v oblasti výroby strojov a zariadení v týchto štyroch segmentoch: výroby tvárniacich a ťažných nástrojov, jednoúčelových strojov a tieniacich kabín. Spoločnosť sa nachádza v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES.

| 4. | Na základe informácií poskytnutých slovenskými orgánmi, vo všetkých týchto segmentoch existuje niekoľko domácich konkurentov a konkurentov na úrovni Európskych spoločenstiev. Spoločnosť vidí možnosti vývozu v oblasti tvárniacich nástrojov. |
| --- | --- |

4.

Na základe informácií poskytnutých slovenskými orgánmi, vo všetkých týchto segmentoch existuje niekoľko domácich konkurentov a konkurentov na úrovni Európskych spoločenstiev. Spoločnosť vidí možnosti vývozu v oblasti tvárniacich nástrojov.

| 5. | Spoločnosť Konas zamestnáva 37 osôb a v roku 2003 dosiahla obrat 30 miliónov SKK (750 000 EUR) (1) a za prvé tri štvrťroky 2004 to bolo 15 miliónov SKK (375 000 EUR). |
| --- | --- |

5.

Spoločnosť Konas zamestnáva 37 osôb a v roku 2003 dosiahla obrat 30 miliónov SKK (750 000 EUR) (1) a za prvé tri štvrťroky 2004 to bolo 15 miliónov SKK (375 000 EUR).

2.   Uplatňované vnútroštátne právne predpisy

| 6. | Sporným opatrením je odpis daňového dlhu príslušným Daňovým úradom Lučenec (ďalej len ‚daňový úrad‘) v rámci tzv. vyrovnania s veriteľmi. V čase rozhodujúcich skutočností bol tento postup upravovaný zákonom č. 328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len ‚zákon o konkurze‘). |
| --- | --- |

6.

Sporným opatrením je odpis daňového dlhu príslušným Daňovým úradom Lučenec (ďalej len ‚daňový úrad‘) v rámci tzv. vyrovnania s veriteľmi. V čase rozhodujúcich skutočností bol tento postup upravovaný zákonom č. 328/91 o konkurze a vyrovnaní (ďalej len ‚zákon o konkurze‘).

| 7. | Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej len ‚vyrovnanie‘ alebo ‚vyrovnacie konanie‘) je konanie pod dohľadom súdu, ktorého cieľom, podobne ako v prípade konkurzného konania, je usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku. Spoločnosť je v úpadku vtedy, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu splatnosti. V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému majiteľovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje. Oproti tomu vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bezo zmeny majiteľa. Súd, ktorý vykonáva dohľad po splnení všetkých procedurálnych a materiálnych predpokladov rozhodnutím začne vyrovnacie konanie a vyzve veriteľov, aby prihlásili svoje pohľadávky v predpísanej lehote. |
| --- | --- |

7.

Vyrovnanie s veriteľmi (ďalej len ‚vyrovnanie‘ alebo ‚vyrovnacie konanie‘) je konanie pod dohľadom súdu, ktorého cieľom, podobne ako v prípade konkurzného konania, je usporiadať finančnú situáciu spoločností v úpadku. Spoločnosť je v úpadku vtedy, keď má niekoľkých veriteľov a nie je schopná vyrovnať svoje záväzky do 30 dní od dátumu splatnosti. V konkurznom konaní spoločnosť zanikne a jej aktíva sa buď predajú novému majiteľovi, alebo sa spoločnosť zlikviduje. Oproti tomu vo vyrovnacom konaní spoločnosť v úpadku pokračuje v činnosti bezo zmeny majiteľa. Súd, ktorý vykonáva dohľad po splnení všetkých procedurálnych a materiálnych predpokladov rozhodnutím začne vyrovnacie konanie a vyzve veriteľov, aby prihlásili svoje pohľadávky v predpísanej lehote.

| 8. | Na základe dohody medzi veriteľmi a spoločnosťou v úpadku (ďalej len ‚dohoda veriteľov‘), schválenou súdom prostredníctvom uznesenia, spoločnosť časť svojho dlhu zaplatí a zvyšok dlhu sa odpíše. |
| --- | --- |

8.

Na základe dohody medzi veriteľmi a spoločnosťou v úpadku (ďalej len ‚dohoda veriteľov‘), schválenou súdom prostredníctvom uznesenia, spoločnosť časť svojho dlhu zaplatí a zvyšok dlhu sa odpíše.

| 9. | Veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, napríklad vo forme záložného práva konajú ako oddelení veritelia. Na prijatie návrhu vyrovnania musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo hlas ostatných veriteľov sa pokladá za rozhodujúci, ak súhlasí kvalifikovaná väčšina veriteľov. Oddelení veritelia hlasujú osobitne a majú právo vetovať návrh. |
| --- | --- |

9.

Veritelia, ktorých pohľadávky sú zabezpečené, napríklad vo forme záložného práva konajú ako oddelení veritelia. Na prijatie návrhu vyrovnania musia všetci oddelení veritelia hlasovať v jeho prospech, zatiaľ čo hlas ostatných veriteľov sa pokladá za rozhodujúci, ak súhlasí kvalifikovaná väčšina veriteľov. Oddelení veritelia hlasujú osobitne a majú právo vetovať návrh.

| 10. | Oddelení veritelia majú privilegovanú pozíciu aj v konkurznom konaní. Výnosy z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mali použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov. Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddeleného veriteľa, tieto sa spoja v druhej skupine s pohľadávkami ostatných veriteľov. V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerne. |
| --- | --- |

10.

Oddelení veritelia majú privilegovanú pozíciu aj v konkurznom konaní. Výnosy z predaja zabezpečených aktív v konkurznom konaní by sa mali použiť výhradne na splatenie pohľadávok oddelených veriteľov. Ak z tohto predaja nemožno pokryť všetky pohľadávky oddeleného veriteľa, tieto sa spoja v druhej skupine s pohľadávkami ostatných veriteľov. V druhej skupine sa veritelia uspokojujú pomerne.

| 11. | Podľa zákona o konkurze, spoločnosť, ktorá sa uchádza o vyrovnanie s veriteľmi, musí súdu predložiť zoznam opatrení týkajúcich sa reorganizácie spoločnosti a ďalšieho financovania činnosti spoločnosti po tomto vyrovnaní. Podľa slovenských orgánov, tieto informácie sú určené súdu vykonávajúcemu dohľad a daňový úrad v pozícii orgánu poskytujúceho pomoc nemá žiadnu možnosť posúdenia plánu alebo monitorovania jeho implementácie. |
| --- | --- |

11.

Podľa zákona o konkurze, spoločnosť, ktorá sa uchádza o vyrovnanie s veriteľmi, musí súdu predložiť zoznam opatrení týkajúcich sa reorganizácie spoločnosti a ďalšieho financovania činnosti spoločnosti po tomto vyrovnaní. Podľa slovenských orgánov, tieto informácie sú určené súdu vykonávajúcemu dohľad a daňový úrad v pozícii orgánu poskytujúceho pomoc nemá žiadnu možnosť posúdenia plánu alebo monitorovania jeho implementácie.

| 12. | Zákon č. 511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len ‚zákon o správe daní‘) upravuje daňové exekučné konanie, účelom ktorého je vymôcť daňové pohľadávky štátu prostredníctvom napríklad predaja nehnuteľnosti, hnuteľných aktív alebo spoločnosti ako celku. |
| --- | --- |

12.

Zákon č. 511/92 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov (ďalej len ‚zákon o správe daní‘) upravuje daňové exekučné konanie, účelom ktorého je vymôcť daňové pohľadávky štátu prostredníctvom napríklad predaja nehnuteľnosti, hnuteľných aktív alebo spoločnosti ako celku.

3.   Opis opatrenia

| 13. | Spoločnosť Konas požiadala súd o povolenie vyrovnacieho konania 15. júla 2003, čo súd vykonal uznesením z 25. marca 2004. Veritelia sa stretli 8. júna 2004 a vyjadrili súhlas s reštrukturalizáciou svojich pohľadávok v súlade s návrhom spoločnosti Konas. Súd potvrdil dohodu veriteľov uznesením z 25. júna 2004, ktoré nadobudlo účinnosť 2. augusta 2004. Vyrovnacie konanie súd oficiálne ukončil uznesením z 20. októbra 2004. Podľa slovenských orgánov, posledné uvedené uznesenie je konečným rozhodnutím podľa vnútroštátnych právnych predpisov. Daňový úrad však pozastavil výkon odpisu až do skončenia konania pred Komisiou. |
| --- | --- |

13.

Spoločnosť Konas požiadala súd o povolenie vyrovnacieho konania 15. júla 2003, čo súd vykonal uznesením z 25. marca 2004. Veritelia sa stretli 8. júna 2004 a vyjadrili súhlas s reštrukturalizáciou svojich pohľadávok v súlade s návrhom spoločnosti Konas. Súd potvrdil dohodu veriteľov uznesením z 25. júna 2004, ktoré nadobudlo účinnosť 2. augusta 2004. Vyrovnacie konanie súd oficiálne ukončil uznesením z 20. októbra 2004. Podľa slovenských orgánov, posledné uvedené uznesenie je konečným rozhodnutím podľa vnútroštátnych právnych predpisov. Daňový úrad však pozastavil výkon odpisu až do skončenia konania pred Komisiou.

| 14. | Veritelia sa dohodli so spoločnosťou Konas na tomto vyrovnaní: 13,3 % dlhu splatí spoločnosť Konas do 90 dní od nadobudnutia účinnosti dohody veriteľov a zvyšných 86,7 % dlhu odpíšu veritelia. Nároky všetkých veriteľov boli teda uspokojené za rovnakých podmienok. Daňový úrad ako jediný verejný veriteľ súhlasil s odpísaním sumy 9 730 739 SKK (243 000 EUR). Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke. |
| --- | --- |

14.

Veritelia sa dohodli so spoločnosťou Konas na tomto vyrovnaní: 13,3 % dlhu splatí spoločnosť Konas do 90 dní od nadobudnutia účinnosti dohody veriteľov a zvyšných 86,7 % dlhu odpíšu veritelia. Nároky všetkých veriteľov boli teda uspokojené za rovnakých podmienok. Daňový úrad ako jediný verejný veriteľ súhlasil s odpísaním sumy 9 730 739 SKK (243 000 EUR). Konkrétne sumy pre jednotlivých veriteľov sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.

Tabuľka 1

Vyrovnanie dlhu spoločnosti Konas [v SKK]

| Veriteľ | Dlh pred vyrovnaním | Dlh po vyrovnaní (2) | Odpísané sumy |
| --- | --- | --- | --- |
| Verejný | Daňový úrad | 11 223 459 | 1 492 720 | 9 730 739 |
| Súkromný | 4 veritelia | 827 437 | 110 049 | 717 388 |
| CELKOM | | 12 050 896 | 1 602 769 | 10 448 127 |

Veriteľ

Dlh pred vyrovnaním

Dlh po vyrovnaní (2)

Odpísané sumy

Verejný

Daňový úrad

11 223 459

1 492 720

9 730 739

Súkromný

4 veritelia

827 437

110 049

717 388

CELKOM

12 050 896

1 602 769

10 448 127

| 15. | Slovenské orgány potvrdili, že spoločnosť Konas si splnila svoje zostavajúce záväzky tak voči verejnému ako aj súkromným veriteľom v lehote uvedenej v dohode veriteľov. |
| --- | --- |

15.

Slovenské orgány potvrdili, že spoločnosť Konas si splnila svoje zostavajúce záväzky tak voči verejnému ako aj súkromným veriteľom v lehote uvedenej v dohode veriteľov.

| 16. | Dlh voči daňovému úradu na dani z pridanej hodnoty, ktorý bol predmetom uvedeného vyrovnacieho konania, vznikol za obdobie medzi tretím štvrťrokom roku 1995 a koncom roku 1997 a za obdobie niekoľkých mesiacov v rokoch 1998 a 1999. Tento dlh dosiahol výšku 11 223 459 SKK (280 586 EUR). |
| --- | --- |

16.

Dlh voči daňovému úradu na dani z pridanej hodnoty, ktorý bol predmetom uvedeného vyrovnacieho konania, vznikol za obdobie medzi tretím štvrťrokom roku 1995 a koncom roku 1997 a za obdobie niekoľkých mesiacov v rokoch 1998 a 1999. Tento dlh dosiahol výšku 11 223 459 SKK (280 586 EUR).

| 17. | Podľa slovenských orgánov, daňový úrad vydal osem exekučných príkazov v období rokov 1998 a 2000, a tým si uplatnil svoje právomoci podľa zákona o správe daní. V apríli v roku 2004 vydal daňový úrad výkaz nedoplatkov spoločnosti Konas v čase vyrovnacieho konania. |
| --- | --- |

17.

Podľa slovenských orgánov, daňový úrad vydal osem exekučných príkazov v období rokov 1998 a 2000, a tým si uplatnil svoje právomoci podľa zákona o správe daní. V apríli v roku 2004 vydal daňový úrad výkaz nedoplatkov spoločnosti Konas v čase vyrovnacieho konania.

| 18. | Pohľadávky daňového úradu vo výške 10 147 939 SKK (253 698 EUR) boli zabezpečené záložným právom na aktíva príjemcu. Vďaka tejto záruke bol daňový úrad jediným oddeleným veriteľom vo vyrovnacom konaní, a teda hlasoval oddelene od ostatných veriteľov. Pohľadávky súkromných veriteľov neboli zabezpečené. |
| --- | --- |

18.

Pohľadávky daňového úradu vo výške 10 147 939 SKK (253 698 EUR) boli zabezpečené záložným právom na aktíva príjemcu. Vďaka tejto záruke bol daňový úrad jediným oddeleným veriteľom vo vyrovnacom konaní, a teda hlasoval oddelene od ostatných veriteľov. Pohľadávky súkromných veriteľov neboli zabezpečené.

4.   Reštrukturalizácia

| 19. | So žiadosťou o vyrovnacie konanie adresovanou príslušnému súdu predložila spoločnosť Konas taktiež plán, ktorý pozostával z dvoch častí: finančnej analýzy spoločnosti a organizačných opatrení a opatrení na obnovenie finančnej stability spoločnosti. |
| --- | --- |

19.

So žiadosťou o vyrovnacie konanie adresovanou príslušnému súdu predložila spoločnosť Konas taktiež plán, ktorý pozostával z dvoch častí: finančnej analýzy spoločnosti a organizačných opatrení a opatrení na obnovenie finančnej stability spoločnosti.

| 20. | Spoločnosť najprv opísala vo svojom pláne svoju finančnú situáciu tvrdiac, že hoci je stále spoločnosťou v úpadku, jej finančná situácia je stabilizovaná. Spoločnosť potom dospela k záveru, že jej krátkodobé pohľadávky a hotovosť budú dostatočné na pokrytie dlhu zostavajúceho po vyrovnaní. Spoločnosť opísala svoje organizačné činnosti takto: vytváranie rezerv vo výške, ktorá sa rovná dlhu zostavajúcemu po vyrovnaní, riadenie hotovostného toku počas vyrovnacieho konania s cieľom zabrániť neefektívnym výdavkom najmä za energiu a materiál, pravidelná platba daní a iných verejných záväzkov, zintenzívnenie marketingových aktivít, zvýšenie predaja najrentabilnejším zákazníkom, prehodnotenie úrovne zamestnanosti, obmedzenie výdavkov na sociálne účely počas vyrovnacieho konania, lepšie využívanie existujúcich zariadení, pokles spotreby energie a zníženie nákladov. |
| --- | --- |

20.

Spoločnosť najprv opísala vo svojom pláne svoju finančnú situáciu tvrdiac, že hoci je stále spoločnosťou v úpadku, jej finančná situácia je stabilizovaná. Spoločnosť potom dospela k záveru, že jej krátkodobé pohľadávky a hotovosť budú dostatočné na pokrytie dlhu zostavajúceho po vyrovnaní. Spoločnosť opísala svoje organizačné činnosti takto: vytváranie rezerv vo výške, ktorá sa rovná dlhu zostavajúcemu po vyrovnaní, riadenie hotovostného toku počas vyrovnacieho konania s cieľom zabrániť neefektívnym výdavkom najmä za energiu a materiál, pravidelná platba daní a iných verejných záväzkov, zintenzívnenie marketingových aktivít, zvýšenie predaja najrentabilnejším zákazníkom, prehodnotenie úrovne zamestnanosti, obmedzenie výdavkov na sociálne účely počas vyrovnacieho konania, lepšie využívanie existujúcich zariadení, pokles spotreby energie a zníženie nákladov.

| 21. | Náklady na reštrukturalizáciu sa rovnajú výške dlhu, ktorý spoločnosť potrebuje reštrukturalizovať prostredníctvom vyrovnania so svojimi veriteľmi, čo predstavuje sumu 12 050 896 SKK (301 272 EUR) (3). Nezaplatený dlh spoločnosti Konas je 1 602 769 SKK (40 069 EUR). Konas uvádza ako zdroje jeho financovania krátkodobé pohľadávky (1 323 259 SKK alebo 33 081 EUR) a disponibilnú hotovosť (2 246 419 SKK alebo 56 160 EUR). |
| --- | --- |

21.

Náklady na reštrukturalizáciu sa rovnajú výške dlhu, ktorý spoločnosť potrebuje reštrukturalizovať prostredníctvom vyrovnania so svojimi veriteľmi, čo predstavuje sumu 12 050 896 SKK (301 272 EUR) (3). Nezaplatený dlh spoločnosti Konas je 1 602 769 SKK (40 069 EUR). Konas uvádza ako zdroje jeho financovania krátkodobé pohľadávky (1 323 259 SKK alebo 33 081 EUR) a disponibilnú hotovosť (2 246 419 SKK alebo 56 160 EUR).

III.   HODNOTENIE

1.   Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| 22. | V článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa uvádza, že akákoľvek pomoc poskytnutá zo strany členského štátu alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, sa považuje za nezlúčiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

22.

V článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa uvádza, že akákoľvek pomoc poskytnutá zo strany členského štátu alebo zo štátnych prostriedkov v akejkoľvek forme, ktorá narušuje alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, sa považuje za nezlúčiteľnú so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| 23. | Odpis verejného dlhu predstavuje použitie štátnych prostriedkov (ušlé daňové príjmy). Keďže pomoc je určená jednej konkrétnej spoločnosti, kritérium selektívnosti je splnené. Spoločnosť pôsobí v oblasti výroby priemyselných strojov a zariadení, v ktorej existuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

23.

Odpis verejného dlhu predstavuje použitie štátnych prostriedkov (ušlé daňové príjmy). Keďže pomoc je určená jednej konkrétnej spoločnosti, kritérium selektívnosti je splnené. Spoločnosť pôsobí v oblasti výroby priemyselných strojov a zariadení, v ktorej existuje obchod medzi členskými štátmi.

| 24. | Zostáva určiť, či sporné opatrenie narúša hospodársku súťaž tým, že príjemcovi poskytuje podporu, ktorú by na súkromnom trhu nedostal. Inými slovami, Komisia musí určiť, či sa štát vo vyrovnacom konaní správal ako súkromný veriteľ. |
| --- | --- |

24.

Zostáva určiť, či sporné opatrenie narúša hospodársku súťaž tým, že príjemcovi poskytuje podporu, ktorú by na súkromnom trhu nedostal. Inými slovami, Komisia musí určiť, či sa štát vo vyrovnacom konaní správal ako súkromný veriteľ.

| 25. | V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že Slovensko nepopiera, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

25.

V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že Slovensko nepopiera, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc.

| 26. | Komisia posúdila, či daňový úrad konal v tomto prípade ako by konal súkromný veriteľ v porovnateľnej pozícii (tzv. ‚test súkromného veriteľa‘). Konanie verejného orgánu musí byť porovnané s hypotetickým správaním hypotetického súkromného veriteľa, ktorého jediným cieľom by bolo dosiahnuť splatenie jednotlivých súm, preňho za daných podmienok čo najvýhodnejšie, pokiaľ ide o stupeň uspokojenia a časový rámec (4). |
| --- | --- |

26.

Komisia posúdila, či daňový úrad konal v tomto prípade ako by konal súkromný veriteľ v porovnateľnej pozícii (tzv. ‚test súkromného veriteľa‘). Konanie verejného orgánu musí byť porovnané s hypotetickým správaním hypotetického súkromného veriteľa, ktorého jediným cieľom by bolo dosiahnuť splatenie jednotlivých súm, preňho za daných podmienok čo najvýhodnejšie, pokiaľ ide o stupeň uspokojenia a časový rámec (4).

| 27. | V prvom rade je potrebné porovnať výsledky pokiaľ ide o splatenie pohľadávok, ktoré štát dosiahol pri vyrovnaní so svojim dlžníkom, na jednej strane, a ktoré by štát mohol získať v konkurznom konaní alebo inom správnom alebo občianskom súdnom konaní podľa vnútroštátnych právnych predpisov (ako daňová exekúcia), na strane druhej. Po druhé, konanie ostatných veriteľov sa vezme do úvahy, pokiaľ je ich právna pozícia porovnateľná s pozíciou, akú má verejný veriteľ. Skutočnosť, že súkromní veritelia v danom prípade konajú rovnako ako verejný veriteľ, nevedie automaticky k záveru, že boli splnené kritériá testu súkromného veriteľa. |
| --- | --- |

27.

V prvom rade je potrebné porovnať výsledky pokiaľ ide o splatenie pohľadávok, ktoré štát dosiahol pri vyrovnaní so svojim dlžníkom, na jednej strane, a ktoré by štát mohol získať v konkurznom konaní alebo inom správnom alebo občianskom súdnom konaní podľa vnútroštátnych právnych predpisov (ako daňová exekúcia), na strane druhej. Po druhé, konanie ostatných veriteľov sa vezme do úvahy, pokiaľ je ich právna pozícia porovnateľná s pozíciou, akú má verejný veriteľ. Skutočnosť, že súkromní veritelia v danom prípade konajú rovnako ako verejný veriteľ, nevedie automaticky k záveru, že boli splnené kritériá testu súkromného veriteľa.

| 28. | Pokiaľ ide o prvé kritérium, konštatuje sa, že pohľadávky daňového úradu vo výške 10 147 939 SKK (253 698 EUR) boli spojené so záložným právom na aktíva príjemcu. Táto čiastka zodpovedá 90 % celkových pohľadávok daňového úradu voči spoločnosti Konas. V konkurznom konaní by tieto zábezpeky zaručili daňovému úradu pozíciu oddeleného veriteľa, čo by znamenalo, že výnosy z predaja z takýchto zabezpečených aktív by mohli byť použité výlučne na pokrytie jeho zabezpečených pohľadávok. |
| --- | --- |

28.

Pokiaľ ide o prvé kritérium, konštatuje sa, že pohľadávky daňového úradu vo výške 10 147 939 SKK (253 698 EUR) boli spojené so záložným právom na aktíva príjemcu. Táto čiastka zodpovedá 90 % celkových pohľadávok daňového úradu voči spoločnosti Konas. V konkurznom konaní by tieto zábezpeky zaručili daňovému úradu pozíciu oddeleného veriteľa, čo by znamenalo, že výnosy z predaja z takýchto zabezpečených aktív by mohli byť použité výlučne na pokrytie jeho zabezpečených pohľadávok.

| 29. | Zvyšok pohľadávok daňového úradu by bol uspokojený spolu s pohľadávkami súkromných veriteľov z toho, čo by zostalo z aktív spoločnosti po predaji zabezpečených aktív. Nároky veriteľov v druhej skupine sa uspokojujú pomerne. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že zatiaľ čo pohľadávky daňového úradu predstavovali čiastku 11 223 459 SKK (280 586 EUR), súhrn pohľadávok štyroch súkromných veriteľov predstavoval čiastku 827 437 SKK (20 685 EUR), čo zodpovedá 7 % celkového dlhu spoločnosti Konas. Vzhľadom na tento pomer a keďže by výnosy z ďalších predajov boli rozdelené pomerne, daňový úrad by získal v absolútnych hodnotách najviac aj v druhej skupine veriteľov. Uspokojenie súkromných veriteľov v druhej skupine by bolo minimálne. |
| --- | --- |

29.

Zvyšok pohľadávok daňového úradu by bol uspokojený spolu s pohľadávkami súkromných veriteľov z toho, čo by zostalo z aktív spoločnosti po predaji zabezpečených aktív. Nároky veriteľov v druhej skupine sa uspokojujú pomerne. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že zatiaľ čo pohľadávky daňového úradu predstavovali čiastku 11 223 459 SKK (280 586 EUR), súhrn pohľadávok štyroch súkromných veriteľov predstavoval čiastku 827 437 SKK (20 685 EUR), čo zodpovedá 7 % celkového dlhu spoločnosti Konas. Vzhľadom na tento pomer a keďže by výnosy z ďalších predajov boli rozdelené pomerne, daňový úrad by získal v absolútnych hodnotách najviac aj v druhej skupine veriteľov. Uspokojenie súkromných veriteľov v druhej skupine by bolo minimálne.

| 30. | Daňový úrad mohol zabrániť po začatí vyrovnancieho konania schváleniu dohody veriteľov tým, že by bol odmietol hlasovať v jej prospech ( privilégium veta oddeleného veriteľa). Vyrovnacie konanie by tým bolo ukončené a daňový úrad by mohol podať návrh na začatie konkurzného konania. |
| --- | --- |

30.

Daňový úrad mohol zabrániť po začatí vyrovnancieho konania schváleniu dohody veriteľov tým, že by bol odmietol hlasovať v jej prospech ( privilégium veta oddeleného veriteľa). Vyrovnacie konanie by tým bolo ukončené a daňový úrad by mohol podať návrh na začatie konkurzného konania.

| 31. | Komisia ďalej poznamenáva, že v období od roku 2001 do roku 2003, keď spoločnosť Konas požiadala súd o povolenie vyrovnacieho konania, daňový úrad nevydal v rámci svojej právomoci podľa zákona o správe daní žiaden exekučný príkaz. Dlh, ktorý bol predmetom dohody veriteľov, datoval až do tretieho štvrťroku roku 1995. Podľa zavedenej judikatúry, už samotná priebežná absencia vymáhania práva zo strany štátu, týkajúceho sa daňových záväzkov a záväzkov zo sociálneho zabezpečenia, môže byť sama o sebe výhodou zmierňujúcou záťaž, ktorú by mal príjemca bežne znášať (5). V tomto prípade Komisia považuje priebežné nevymáhanie daňových záväzkov spoločnosti Konas za jeden z prvkov analýzy, či bol splnený test súkromného veriteľa. |
| --- | --- |

31.

Komisia ďalej poznamenáva, že v období od roku 2001 do roku 2003, keď spoločnosť Konas požiadala súd o povolenie vyrovnacieho konania, daňový úrad nevydal v rámci svojej právomoci podľa zákona o správe daní žiaden exekučný príkaz. Dlh, ktorý bol predmetom dohody veriteľov, datoval až do tretieho štvrťroku roku 1995. Podľa zavedenej judikatúry, už samotná priebežná absencia vymáhania práva zo strany štátu, týkajúceho sa daňových záväzkov a záväzkov zo sociálneho zabezpečenia, môže byť sama o sebe výhodou zmierňujúcou záťaž, ktorú by mal príjemca bežne znášať (5). V tomto prípade Komisia považuje priebežné nevymáhanie daňových záväzkov spoločnosti Konas za jeden z prvkov analýzy, či bol splnený test súkromného veriteľa.

| 32. | Pokiaľ ide o druhé kritérium, aj keď Komisia uznáva, že verejní ako aj súkromní veritelia sa dohodli na reštrukturalizácii svojich pohľadávok za rovnakých podmienok (rovnaké percento odpísaného dlhu, splatenie v rovnakom časovom období), je taktiež zrejmé, že právna pozícia daňového úradu voči spoločnosti Konas bola výhodnejšia. Daňový úrad vlastnil zabezpečené pohľadávky a mal možnosť začať daňovú exekúciu podľa zákona o správe daní. Ako sa uvádza vyššie v bode 29, uspokojenie obchodných pohľadávok súkromných veriteľov by bolo v konkurznom konaní veľmi obmedzené. |
| --- | --- |

32.

Pokiaľ ide o druhé kritérium, aj keď Komisia uznáva, že verejní ako aj súkromní veritelia sa dohodli na reštrukturalizácii svojich pohľadávok za rovnakých podmienok (rovnaké percento odpísaného dlhu, splatenie v rovnakom časovom období), je taktiež zrejmé, že právna pozícia daňového úradu voči spoločnosti Konas bola výhodnejšia. Daňový úrad vlastnil zabezpečené pohľadávky a mal možnosť začať daňovú exekúciu podľa zákona o správe daní. Ako sa uvádza vyššie v bode 29, uspokojenie obchodných pohľadávok súkromných veriteľov by bolo v konkurznom konaní veľmi obmedzené.

| 33. | Slovenské orgány v predložených podkladoch výslovne spomenuli, že regionálne aspekty boli jedným z kritérií daňového úradu pre to, aby súhlasil s vyrovnaním navrhovaným spoločnosťou Konas. Súkromný veriteľ by sa však snažil len o čo najvyššie uspokojenie svojich pohľadávok a nebral by do úvahy motivácie tohto typu, ktoré patria k výkonu funkcií štátu (regionálna, kohézna, sociálna politika atď.). |
| --- | --- |

33.

Slovenské orgány v predložených podkladoch výslovne spomenuli, že regionálne aspekty boli jedným z kritérií daňového úradu pre to, aby súhlasil s vyrovnaním navrhovaným spoločnosťou Konas. Súkromný veriteľ by sa však snažil len o čo najvyššie uspokojenie svojich pohľadávok a nebral by do úvahy motivácie tohto typu, ktoré patria k výkonu funkcií štátu (regionálna, kohézna, sociálna politika atď.).

| 34. | Na základe uvedeného, Komisia dospela k záveru, že daňový úrad nekonal ako súkromný veriteľ. Kritériá testu súkromného veriteľa teda nie sú splnené. Odpis dlhu daňovým úradom preto predstavuje výhodu, ktorú by spoločnosť Konas nebola získala na trhu, a ktorá teda spôsobuje narušenie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

34.

Na základe uvedeného, Komisia dospela k záveru, že daňový úrad nekonal ako súkromný veriteľ. Kritériá testu súkromného veriteľa teda nie sú splnené. Odpis dlhu daňovým úradom preto predstavuje výhodu, ktorú by spoločnosť Konas nebola získala na trhu, a ktorá teda spôsobuje narušenie hospodárskej súťaže.

| 35. | Komisia preto uzatvára, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

35.

Komisia preto uzatvára, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

2.   Výnimka podľa článku 87 ods. 2 a 3 Zmluvy o ES

| 36. | Primárnym cieľom predmetného opatrenia je pomôcť spoločnosti v ťažkostiach. V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky. |
| --- | --- |

36.

Primárnym cieľom predmetného opatrenia je pomôcť spoločnosti v ťažkostiach. V takýchto prípadoch možno uplatniť výnimku článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ktorá umožňuje povoliť štátnu pomoc na podporu rozvoja niektorých hospodárskych sektorov, ak táto pomoc negatívne neovplyvňuje podmienky obchodovania do takej miery, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, a ak sú splnené príslušné podmienky.

| 37. | Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti upravuje usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (6) (ďalej len ‚nové usmernenia‘), ktoré nahrádzajú predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 (7) (ďalej len ‚usmernenia z roku 1999‘). |
| --- | --- |

37.

Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu spoločností v ťažkostiach sa v súčasnosti upravuje usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (6) (ďalej len ‚nové usmernenia‘), ktoré nahrádzajú predchádzajúce znenie prijaté v roku 1999 (7) (ďalej len ‚usmernenia z roku 1999‘).

| 38. | Prechodné ustanovenia nových usmernení stanovujú, že nové usmernenia sa uplatňujú na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je niektorá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104, prvý pododsek). Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernení platných v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104, druhý pododsek). |
| --- | --- |

38.

Prechodné ustanovenia nových usmernení stanovujú, že nové usmernenia sa uplatňujú na hodnotenie akejkoľvek pomoci na záchranu alebo reštrukturalizáciu poskytnutej bez povolenia Komisie (nezákonná pomoc), ak je niektorá časť pomoci alebo celá pomoc poskytnutá po 1. októbri 2004, teda po dni uverejnenia nového usmernenia v Úradnom vestníku Európskej únie (bod 104, prvý pododsek). Ak však bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004, zisťovanie sa vedie na základe usmernení platných v čase, keď bola pomoc poskytnutá (bod 104, druhý pododsek).

| 39. | Komisia poznamenáva, že schválenie vyrovnania daňovým úradom nadobudlo účinnosť 2. augusta 2004 (8). Je irelevantné, že ďalšie procesné kroky, akými sú deklaratórne uznesenie súdu, ktorým sa formálne ukončí vyrovnacie konanie alebo potreba daňového úradu skutočne realizovať odpísanie dlhu vo svojich účtovných záznamoch, sú predpísané vnútroštátnymi právnymi predpismi. Tieto predstavujú úkony vykonávajúce rozhodnutie štátu poskytnúť štátnu pomoc (inými slovami, platbu). V zmysle tohto bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004. Uplatňujú sa teda usmernenia z roku 1999, uplatňované v čase, keď bola pomoc poskytnutá. |
| --- | --- |

39.

Komisia poznamenáva, že schválenie vyrovnania daňovým úradom nadobudlo účinnosť 2. augusta 2004 (8). Je irelevantné, že ďalšie procesné kroky, akými sú deklaratórne uznesenie súdu, ktorým sa formálne ukončí vyrovnacie konanie alebo potreba daňového úradu skutočne realizovať odpísanie dlhu vo svojich účtovných záznamoch, sú predpísané vnútroštátnymi právnymi predpismi. Tieto predstavujú úkony vykonávajúce rozhodnutie štátu poskytnúť štátnu pomoc (inými slovami, platbu). V zmysle tohto bola pomoc nezákonne poskytnutá pred 1. októbrom 2004. Uplatňujú sa teda usmernenia z roku 1999, uplatňované v čase, keď bola pomoc poskytnutá.

| 40. | Vo svojom hodnotení Komisia berie do úvahy, že príjemca, ktorý spĺňa kritéria uvedené v prílohe I nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (9), je malým podnikom. |
| --- | --- |

40.

Vo svojom hodnotení Komisia berie do úvahy, že príjemca, ktorý spĺňa kritéria uvedené v prílohe I nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (9), je malým podnikom.

2.1.   Oprávnenosť podniku

| 41. | Podľa bodu 5 písm. c) usmernenia z roku 1999 sa podnik pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa vnútroštátnych právnych predpisov spĺňa kritéria na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

41.

Podľa bodu 5 písm. c) usmernenia z roku 1999 sa podnik pokladá za podnik v ťažkostiach, ak podľa vnútroštátnych právnych predpisov spĺňa kritéria na to, aby sa stal predmetom konania vo veci kolektívnej platobnej neschopnosti.

| 42. | Spoločnosť Konas bola predmetom vyrovnacieho konania, ktoré je prístupné platobne neschopným spoločnostiam v súlade s definíciou zákona o konkurze. Konas je preto oprávnená na reštrukturalizačnú pomoc. |
| --- | --- |

42.

Spoločnosť Konas bola predmetom vyrovnacieho konania, ktoré je prístupné platobne neschopným spoločnostiam v súlade s definíciou zákona o konkurze. Konas je preto oprávnená na reštrukturalizačnú pomoc.

2.2.   Reštrukturalizačný plán

| 43. | Podľa usmernení z roku 1999, poskytnutie reštrukturalizačnej pomoci musí byť prepojené a podmienené implementáciou zrealizovateľného a koherentného reštrukturalizačného plánu na obnovenie dlhodobej životaschopnosti podniku. Členský štát sa zaväzuje k tomuto plánu, ktorý musí byť schválený Komisiou. Neschopnosť firmy zrealizovať plán sa považuje za zneužitie pomoci. |
| --- | --- |

43.

Podľa usmernení z roku 1999, poskytnutie reštrukturalizačnej pomoci musí byť prepojené a podmienené implementáciou zrealizovateľného a koherentného reštrukturalizačného plánu na obnovenie dlhodobej životaschopnosti podniku. Členský štát sa zaväzuje k tomuto plánu, ktorý musí byť schválený Komisiou. Neschopnosť firmy zrealizovať plán sa považuje za zneužitie pomoci.

| 44. | Reštrukturalizačný plán musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť príjemcu v prijateľnom časovom rámci a na základe realistických predpokladov pokiaľ ide o budúce podmienky prevádzky. Plán by mal opísať okolnosti, ktoré viedli spoločnosť do ťažkostí a uviesť primerané opatrenia na riešenie týchto ťažkostí. Reštrukturalizačné operácie nemôžu byť obmedzené na finančnú pomoc určenú na vyrovnanie dlhov a minulých strát bez toho, aby sa zaoberali dôvodmi spôsobujúcimi tieto ťažkosti. |
| --- | --- |

44.

Reštrukturalizačný plán musí obnoviť dlhodobú životaschopnosť príjemcu v prijateľnom časovom rámci a na základe realistických predpokladov pokiaľ ide o budúce podmienky prevádzky. Plán by mal opísať okolnosti, ktoré viedli spoločnosť do ťažkostí a uviesť primerané opatrenia na riešenie týchto ťažkostí. Reštrukturalizačné operácie nemôžu byť obmedzené na finančnú pomoc určenú na vyrovnanie dlhov a minulých strát bez toho, aby sa zaoberali dôvodmi spôsobujúcimi tieto ťažkosti.

| 45. | Pre spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v podporovaných oblastiach a malé a stredné podniky, usmernenia z roku 1999 ustanovujú, že podmienky na schvaľovanie pomoci môžu byť menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení a obsah monitorovacích správ. Tieto ukazovatele však nezbavujú takéto spoločnosti potreby vypracovania reštrukturalizačného plánu a členské štáty povinnosti poskytnúť reštrukturalizačnú pomoc len za podmienky implementácie reštrukturalizačného plánu. |
| --- | --- |

45.

Pre spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v podporovaných oblastiach a malé a stredné podniky, usmernenia z roku 1999 ustanovujú, že podmienky na schvaľovanie pomoci môžu byť menej prísne, pokiaľ ide o uplatňovanie kompenzačných opatrení a obsah monitorovacích správ. Tieto ukazovatele však nezbavujú takéto spoločnosti potreby vypracovania reštrukturalizačného plánu a členské štáty povinnosti poskytnúť reštrukturalizačnú pomoc len za podmienky implementácie reštrukturalizačného plánu.

| 46. | V tomto prípade Komisia konštatuje, že plán spoločnosti Konas bol vypracovaný podľa zákona o konkurze a nie podľa usmernení z roku 1999. Daňový úrad ako orgán poskytujúci pomoc nemal možnosť posúdiť plán alebo podmieniť odpísanie svojich pohľadávok jeho implementáciou, ktorá by bola náležite monitorovaná. Javí sa preto, že formálne požiadavky usmernení z roku 1999 neboli rešpektované. |
| --- | --- |

46.

V tomto prípade Komisia konštatuje, že plán spoločnosti Konas bol vypracovaný podľa zákona o konkurze a nie podľa usmernení z roku 1999. Daňový úrad ako orgán poskytujúci pomoc nemal možnosť posúdiť plán alebo podmieniť odpísanie svojich pohľadávok jeho implementáciou, ktorá by bola náležite monitorovaná. Javí sa preto, že formálne požiadavky usmernení z roku 1999 neboli rešpektované.

| 47. | Komisia však aj napriek tomu preštudovala obsah navrhovaného plánu a konštatuje, že tu chýbajú prvky reštrukturalizačného plánu opísané v usmerneniach z roku 1999. Spoločnosť Konas opísala svoju súčasnú finančnú situáciu veľmi stručne, len do tej miery, aby preukázala, že bude schopná po vyrovnaní pokryť zvyšok svojho dlhu, a tým stratí znaky úpadku. Dôvody ťažkostí spoločnosti neboli analyzované. |
| --- | --- |

47.

Komisia však aj napriek tomu preštudovala obsah navrhovaného plánu a konštatuje, že tu chýbajú prvky reštrukturalizačného plánu opísané v usmerneniach z roku 1999. Spoločnosť Konas opísala svoju súčasnú finančnú situáciu veľmi stručne, len do tej miery, aby preukázala, že bude schopná po vyrovnaní pokryť zvyšok svojho dlhu, a tým stratí znaky úpadku. Dôvody ťažkostí spoločnosti neboli analyzované.

| 48. | Plán opisuje veľmi stručne a všeobecne ciele spoločnosti Konas, ako napríklad zníženie nákladov a zintenzívnenie marketingových aktivít bez toho, aby bol však bližšie uvedený spôsob, akým sa tieto ciele majú dosiahnuť. Jediným konkrétnym opatrením je finančná reštrukturalizácia. Plán neobsahuje žiadnu predpoveď trhovej situácie ani výhľady spoločnosti. |
| --- | --- |

48.

Plán opisuje veľmi stručne a všeobecne ciele spoločnosti Konas, ako napríklad zníženie nákladov a zintenzívnenie marketingových aktivít bez toho, aby bol však bližšie uvedený spôsob, akým sa tieto ciele majú dosiahnuť. Jediným konkrétnym opatrením je finančná reštrukturalizácia. Plán neobsahuje žiadnu predpoveď trhovej situácie ani výhľady spoločnosti.

| 49. | Na základe týchto ukazovateľov Komisia pochybuje, že plán navrhnutý spoločnosťou Konas je skutočným reštrukturalizačným plánom, aký je požadovaný v usmerneniach z roku 1999, uplatnenie ktorého by bolo podmienkou pre poskytnutie pomoci a ktorý by poskytol dostatočné záruky, že sa spoločnosť stane po vyrovnaní dlhodobo životaschopnou. Komisia má preto pochybnosti, že predmetné opatrenie nepredstavuje len prevádzkovú pomoc, oslobodzujúcu spoločnosť od nahromadeného verejného dlhu bez toho, aby sa realizovali akékoľvek konkrétne opatrenia, ktoré by zabezpečili obnovenie dlhodobej životaschopnosti. Takáto pomoc by bola nezlúčiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

49.

Na základe týchto ukazovateľov Komisia pochybuje, že plán navrhnutý spoločnosťou Konas je skutočným reštrukturalizačným plánom, aký je požadovaný v usmerneniach z roku 1999, uplatnenie ktorého by bolo podmienkou pre poskytnutie pomoci a ktorý by poskytol dostatočné záruky, že sa spoločnosť stane po vyrovnaní dlhodobo životaschopnou. Komisia má preto pochybnosti, že predmetné opatrenie nepredstavuje len prevádzkovú pomoc, oslobodzujúcu spoločnosť od nahromadeného verejného dlhu bez toho, aby sa realizovali akékoľvek konkrétne opatrenia, ktoré by zabezpečili obnovenie dlhodobej životaschopnosti. Takáto pomoc by bola nezlúčiteľná so spoločným trhom.

2.3.   Pomoc obmedzená na minimum

| 50. | Keďže chýba skutočný reštrukturalizačný plán, ktorý by obsahoval finančné predpovede spoločnosti, Komisia nemôže posúdiť, či bola pomoc obmedzená na minimum nevyhnutné na uskutočnenie reštrukturalizácie (bod 40 usmernení z roku 1999. S cieľom obmedziť rušivý účinok, výška pomoci musí byť taká, aby spoločnosť nezískala hotovosť navyše, ktorá by mohla byť použitá na činnosti, ktoré nie sú spojené s reštrukturalizačným procesom. |
| --- | --- |

50.

Keďže chýba skutočný reštrukturalizačný plán, ktorý by obsahoval finančné predpovede spoločnosti, Komisia nemôže posúdiť, či bola pomoc obmedzená na minimum nevyhnutné na uskutočnenie reštrukturalizácie (bod 40 usmernení z roku 1999. S cieľom obmedziť rušivý účinok, výška pomoci musí byť taká, aby spoločnosť nezískala hotovosť navyše, ktorá by mohla byť použitá na činnosti, ktoré nie sú spojené s reštrukturalizačným procesom.

| 51. | Cieľom finančnej reštrukturalizácie je eliminácia dlhu, ktorý presahuje to, čo spoločnosť môže bežne znášať. V tomto prípade sa však javí, že dlh bol vyrovnaný v plnej miere, čo vytvára pre spoločnosť dodatočnú flexibilitu vyrovnávajúcu sa poskytnutiu hotovosti. |
| --- | --- |

51.

Cieľom finančnej reštrukturalizácie je eliminácia dlhu, ktorý presahuje to, čo spoločnosť môže bežne znášať. V tomto prípade sa však javí, že dlh bol vyrovnaný v plnej miere, čo vytvára pre spoločnosť dodatočnú flexibilitu vyrovnávajúcu sa poskytnutiu hotovosti.

| 52. | Okrem toho, podľa svojho plánu spoločnosť Konas, v čase keď požiadala príslušný súd o začatie vyrovnacieho konania, disponovala v júli 2003 hotovosťou vo výške približne asi 2,2 milióna SKK. Podľa súvahy k 31. marcu 2004, dostupná hotovosť bola asi 3,9 milióna SKK. Nezaplatený dlh po vyrovnaní bol asi 1,6 milióna SKK. Slovenské orgány nepreukázali, že spoločnosti po zaplatení dlžnej čiastky nezostala hotovosť navyše, inými slovami, že odpísanie verejného dlhu bolo limitované na nevyhnutné minimum a že spoločnosť Konas nemohla prispieť k reštrukturalizácii vo vyššej miere zo svojich vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

52.

Okrem toho, podľa svojho plánu spoločnosť Konas, v čase keď požiadala príslušný súd o začatie vyrovnacieho konania, disponovala v júli 2003 hotovosťou vo výške približne asi 2,2 milióna SKK. Podľa súvahy k 31. marcu 2004, dostupná hotovosť bola asi 3,9 milióna SKK. Nezaplatený dlh po vyrovnaní bol asi 1,6 milióna SKK. Slovenské orgány nepreukázali, že spoločnosti po zaplatení dlžnej čiastky nezostala hotovosť navyše, inými slovami, že odpísanie verejného dlhu bolo limitované na nevyhnutné minimum a že spoločnosť Konas nemohla prispieť k reštrukturalizácii vo vyššej miere zo svojich vlastných zdrojov.

| 53. | Komisia má preto pochybnosti, či bola pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum. |
| --- | --- |

53.

Komisia má preto pochybnosti, či bola pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum.

2.4.   Záver

| 54. | Na základe uvedeného a informácií dostupných v tomto štádiu má Komisia pochybnosti, či je sporné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom ako reštrukturalizačná pomoc. Okrem toho sa zdá, že nie je možné uplatniť žiadnu inú výnimku v zmysle Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

54.

Na základe uvedeného a informácií dostupných v tomto štádiu má Komisia pochybnosti, či je sporné opatrenie zlučiteľné so spoločným trhom ako reštrukturalizačná pomoc. Okrem toho sa zdá, že nie je možné uplatniť žiadnu inú výnimku v zmysle Zmluvy o ES.

3.   Rozhodnutie

| 55. | Vzhľadom na uvedené sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci sporného opatrenia týkajúceho sa štátnej pomoci z dôvodu pochybností, či je kompatibilné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

55.

Vzhľadom na uvedené sa Komisia rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES vo veci sporného opatrenia týkajúceho sa štátnej pomoci z dôvodu pochybností, či je kompatibilné so spoločným trhom.

| 56. | Komisia žiada Slovensko o predloženie svojich pripomienok, ktoré môžu pomôcť hodnoteniu prípadu, do jedného mesiaca od dátumu prijatia tohto listu. |
| --- | --- |

56.

Komisia žiada Slovensko o predloženie svojich pripomienok, ktoré môžu pomôcť hodnoteniu prípadu, do jedného mesiaca od dátumu prijatia tohto listu.

| 57. | Komisia rovnako žiada slovenské orgány ihneď zaslať kópiu tohto listu príjemcovi pomoci. |
| --- | --- |

57.

Komisia rovnako žiada slovenské orgány ihneď zaslať kópiu tohto listu príjemcovi pomoci.

| 58. | Komisia pripomína Slovensku, že konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, ktoré stanovuje, že od príjemcu možno vymáhať každú nezákonnú pomoc. V tejto súvislosti Komisia žiada Slovensko, aby sa zdržalo výkonu ďalších procesných krokov, ktoré by boli právne potrebné podľa vnútroštátnych právnych predpisov na zrealizovanie odpisu. |
| --- | --- |

58.

Komisia pripomína Slovensku, že konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, ktoré stanovuje, že od príjemcu možno vymáhať každú nezákonnú pomoc. V tejto súvislosti Komisia žiada Slovensko, aby sa zdržalo výkonu ďalších procesných krokov, ktoré by boli právne potrebné podľa vnútroštátnych právnych predpisov na zrealizovanie odpisu.

| 59. | Komisia ďalej pripomína, že uverejnením tohto listu a jeho zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie bude informovať zainteresované strany. Komisia bude informovať zainteresované strany v krajinách EFTA, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v prílohe EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj dozorný orgán EFTA zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia takto vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu tohto uverejnenia.“ |
| --- | --- |

59.

Komisia ďalej pripomína, že uverejnením tohto listu a jeho zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie bude informovať zainteresované strany. Komisia bude informovať zainteresované strany v krajinách EFTA, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v prílohe EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj dozorný orgán EFTA zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia takto vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu tohto uverejnenia.“

---

(1)  Použitý výmenný kurz je len približný (1 EUR = 40 SKK) a údaje v eurách slúžia len na informáciu.

1

(2)  Suma, ktorú je spoločnosť Konas povinná splatiť svojim veriteľom.

2

(3)  Reštrukturalizačný plán pripravený v júli 2003 uvádza mierne nižšiu sumu dlhu vo výške 9 683 198 SKK (242 079 EUR). Údaje posúdené Komisiou sú konečnými údajmi, ktoré sú uvedené súdom vykonávajúcim dohľad v rozhodnutí, ktoré potvrdzuje dohodu veriteľov (25. júna 2004, čo je rok po predložení žiadosti o vyrovnanie s veriteľmi).

3

(4)  Test súkromného veriteľa je potrebné odlišovať od tzv. testu súkromného investora. Pozri napríklad prípad C-342/96, Španielsko versus Komisia, § 46.

4

Španielsko versus Komisia

(5)  Prípad C-256/97, DM Transport.

5

DM Transport.

(6)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

6

(7)  Ú. v ES C 288, 9.10.1999, s. 2.

7

(8)  Posledný dátum, kedy možno pomoc pokladať za poskytnutú. Možné sú aj skoršie dátumy (pozri bod 13), najmä dátum, keď daňový úrad súhlasil s navrhovaným vyrovnaním (8. jún 2004), čím sa ale nemení hodnotenie.

8

(9)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33.

9

---

Evropska centralna banka

| 20.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/31

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 9. decembra 2005

na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov

(CON/2005/53)

(2005/C 323/10)

| 1. | Evropska centralna banka (ECB) je dne 20. oktobra 2005 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (1) (v nadaljevanju: „predlagana direktiva“). |
| --- | --- |

1.

Evropska centralna banka (ECB) je dne 20. oktobra 2005 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2004/39/ES o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih rokov (1) (v nadaljevanju: „predlagana direktiva“).

| 2. | Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz prve alinee člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki so povezane z delovanjem in združevanjem finančnih trgov v EU in ki bi morda lahko vplivale na finančno stabilnost. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB. |
| --- | --- |

2.

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz prve alinee člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki so povezane z delovanjem in združevanjem finančnih trgov v EU in ki bi morda lahko vplivale na finančno stabilnost. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

| 3. | ECB pozdravlja podaljšanje roka, do katerega morajo države članice prenesti Direktivo 2004/39/ES (2) v nacionalno zakonodajo, za šest mesecev do oktobra 2006 in dodelitev dodatnih šestih mesecev po prenosu za učinkovito izvajanje Direktive 2004/39/ES, saj gre za ukrepa, ki sta se izkazala kot potrebna za države članice in za investicijske družbe. ECB poleg tega razume, da Svet in Evropski parlament trenutno preučujeta možnost podaljšanja rokov za dodatne tri do devet mesecev. ECB tudi temu podaljšanju ne bi nasprotovala. |
| --- | --- |

3.

ECB pozdravlja podaljšanje roka, do katerega morajo države članice prenesti Direktivo 2004/39/ES (2) v nacionalno zakonodajo, za šest mesecev do oktobra 2006 in dodelitev dodatnih šestih mesecev po prenosu za učinkovito izvajanje Direktive 2004/39/ES, saj gre za ukrepa, ki sta se izkazala kot potrebna za države članice in za investicijske družbe. ECB poleg tega razume, da Svet in Evropski parlament trenutno preučujeta možnost podaljšanja rokov za dodatne tri do devet mesecev. ECB tudi temu podaljšanju ne bi nasprotovala.

V Frankfurtu na Majni, 9. decembra 2005

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  (KOM(2005) 253 končno).

1

(2)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah Direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

2

---