# Eiropas Savienības C 291/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 291 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 23. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 291

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 23. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2005/C 291/1 | Īpašais ziņojums Nr. 5/2005: Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē, ar iestāžu atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2005/C 291/1

Īpašais ziņojums Nr. 5/2005: Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē, ar iestāžu atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 23.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 291/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 291/1

---

Īpašais ziņojums Nr. 5/2005

Mutiskās tulkošanas izdevumi Parlamentā, Komisijā un Padomē, ar iestāžu atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/C 000/01)

SATURS

| I-VIII | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I-VIII

| 1.-12. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-12.

| 13.-14. | REVĪZIJAS MĒRĶIS UN APJOMS |
| --- | --- |

13.-14.

| 15.-81. | APSVĒRUMI |
| --- | --- |

15.-81.

| 15.-29. | Procedūras, ko piemēro, lai izvairītos no liekiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem |
| --- | --- |

15.-29.

| 16.-21. | Parlaments |
| --- | --- |

16.-21.

| 22.-24. | Komisija |
| --- | --- |

22.-24.

| 25.-29. | Padome |
| --- | --- |

25.-29.

| 30.-32. | Spēja nodrošināt visus vajadzīgos mutiskās tulkošanas pakalpojumus |
| --- | --- |

30.-32.

| 33.-71. | Mutiskās tulkošanas izmaksas |
| --- | --- |

33.-71.

| 33.-38. | Izmaksu aprēķini |
| --- | --- |

33.-38.

| 39.-41. | Mutiskās tulkošanas izmaksu analīze |
| --- | --- |

39.-41.

| 42.-58. | Citi mutiskās tulkošanas izmaksas ietekmējoši jautājumi |
| --- | --- |

42.-58.

| 59.-71. | Īpaši apsvērumi par ārštata mutiskās tulkošanas izdevumiem |
| --- | --- |

59.-71.

| 72.-81. | Mutiskās tulkošanas kvalitāte |
| --- | --- |

72.-81.

| 72. | Parlaments |
| --- | --- |

72.

| 73.-81. | Komisija un Padome |
| --- | --- |

73.-81.

| 82.-95. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

82.-95.

| 82. | Procedūras, ko piemēro, lai izvairītos no liekiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem |
| --- | --- |

82.

| 83.-84. | Spēja nodrošināt visus vajadzīgos mutiskās tulkošanas pakalpojumus |
| --- | --- |

83.-84.

| 85.-92. | Mutiskās tulkošanas izmaksas |
| --- | --- |

85.-92.

| 93. | Mutiskās tulkošanas kvalitāte |
| --- | --- |

93.

| 94.-95. | Iespējamā notikumu attīstība |
| --- | --- |

94.-95.

I PIELIKUMS: Īpašie noteikumi, ko piemēro Parlamentā, Komisijā un Padomē

II PIELIKUMS: Palātas izstrādātā izmaksu aprēķina metode

Iestāžu atbildes

KOPSAVILKUMS

| I. | ES iestādēs divdesmit vienai valodai ir oficiālas un darba valodas statuss. Parlaments, Komisija un Padome ir iestādes, kuru darbības specifikas dēļ ir vajadzīgs vislielākais mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjoms. Parlamentam ir sava mutiskās tulkošanas nodaļa. Vajadzību pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem Padomē un Komisijā apmierina Komisijas Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (Mutiskās tulkošanas ĢD). |
| --- | --- |

I.

ES iestādēs divdesmit vienai valodai ir oficiālas un darba valodas statuss. Parlaments, Komisija un Padome ir iestādes, kuru darbības specifikas dēļ ir vajadzīgs vislielākais mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjoms. Parlamentam ir sava mutiskās tulkošanas nodaļa. Vajadzību pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem Padomē un Komisijā apmierina Komisijas Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (Mutiskās tulkošanas ĢD).

| II. | Tā kā gada laikā pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem ir atšķirīgs, ES iestādes nodarbina ne tikai pastāvīgos štata tulkus (ierēdņus), bet arī ārštata tulkus kā palīgdarbiniekus (turpmāk saukti par “ĀKT” jeb “ārštata konferenču tulkiem”). |
| --- | --- |

II.

Tā kā gada laikā pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem ir atšķirīgs, ES iestādes nodarbina ne tikai pastāvīgos štata tulkus (ierēdņus), bet arī ārštata tulkus kā palīgdarbiniekus (turpmāk saukti par “ĀKT” jeb “ārštata konferenču tulkiem”).

| III. | Palātas veiktās revīzijas mērķis ir novērtēt, vai Parlamentā, Komisijā un Padomē mutiskās tulkošanas pakalpojumu finanšu pārvaldība ir racionāla. Revīzijas mērķis, jo īpaši, bija noteikt, vai šīm iestādēm ir pienācīgi instrumenti un procedūras, lai nodrošinātu, ka:






  — | sniegtie mutiskās tulkošanas pakalpojumi nepārsniedz faktisko vajadzību pēc tiem, |
| --- | --- | --- |

III.

Palātas veiktās revīzijas mērķis ir novērtēt, vai Parlamentā, Komisijā un Padomē mutiskās tulkošanas pakalpojumu finanšu pārvaldība ir racionāla. Revīzijas mērķis, jo īpaši, bija noteikt, vai šīm iestādēm ir pienācīgi instrumenti un procedūras, lai nodrošinātu, ka:

—

sniegtie mutiskās tulkošanas pakalpojumi nepārsniedz faktisko vajadzību pēc tiem,

| — | visi vajadzīgie mutiskās tulkošanas pakalpojumi var tikt nodrošināti, |
| --- | --- |

—

visi vajadzīgie mutiskās tulkošanas pakalpojumi var tikt nodrošināti,

| — | mutiskās tulkošanas pakalpojumi tiek sniegti par viszemāko iespējamo cenu, |
| --- | --- |

—

mutiskās tulkošanas pakalpojumi tiek sniegti par viszemāko iespējamo cenu,

| — | mutiskās tulkošanas kvalitāte ir augsta. |
| --- | --- |

—

mutiskās tulkošanas kvalitāte ir augsta.

| IV. | Revīzija parādīja, ka mutiskās tulkošanas kvalitāte atbilst vajadzībām un tam, ko sagaida tās lietotāji, bet ir jāveic vairāki pasākumi, lai samazinātu mutiskās tulkošanas izmaksas un izvairītos no pieprasītu, taču neizmantotu mutisko tulkošanas pakalpojumu sniegšanas. |
| --- | --- |

IV.

Revīzija parādīja, ka mutiskās tulkošanas kvalitāte atbilst vajadzībām un tam, ko sagaida tās lietotāji, bet ir jāveic vairāki pasākumi, lai samazinātu mutiskās tulkošanas izmaksas un izvairītos no pieprasītu, taču neizmantotu mutisko tulkošanas pakalpojumu sniegšanas.

| V. | Iestādes ir pieņēmušas dažādas pieejas, lai izpildītu pieprasījumus pēc mutiskās tulkošanas. Mutiskās tulkošanas ĢD kopā ar Komisijas ģenerāldirektorātu, kas lūdz nodrošināt mutisko tulkošanu, pārbauda, vai tiešām jānodrošina mutiskā tulkošana un izlemj par izpildāmajiem pieprasījumiem, bet Parlamentā šādas pārbaudes netiek veiktas, un visi pieprasījumi, kas formāli atbilst noteikumiem, tiek izpildīti, ja vien ir pieejami mutiskās tulkošanas resursi. Padome 2004. gadā pieņēma jaunu kārtību, kas nodrošina skaidrus labumus, lai ierobežotu lūgumus pēc mutiskās tulkošanas. |
| --- | --- |

V.

Iestādes ir pieņēmušas dažādas pieejas, lai izpildītu pieprasījumus pēc mutiskās tulkošanas. Mutiskās tulkošanas ĢD kopā ar Komisijas ģenerāldirektorātu, kas lūdz nodrošināt mutisko tulkošanu, pārbauda, vai tiešām jānodrošina mutiskā tulkošana un izlemj par izpildāmajiem pieprasījumiem, bet Parlamentā šādas pārbaudes netiek veiktas, un visi pieprasījumi, kas formāli atbilst noteikumiem, tiek izpildīti, ja vien ir pieejami mutiskās tulkošanas resursi. Padome 2004. gadā pieņēma jaunu kārtību, kas nodrošina skaidrus labumus, lai ierobežotu lūgumus pēc mutiskās tulkošanas.

| VI. | Palātas veiktie aprēķini liecina par to, ka 2003. gadā mutiskās tulkošanas kopējās izmaksas Parlamentā bija aptuveni 57 miljoni EUR un 106 miljoni EUR Komisijā, Padomē, komitejās un dažās aģentūrās. Vidējās izmaksas par viena tulka tulkošanas dienu bija EUR 1 476 Parlamentā un EUR 1 046 Komisijā un Padomē. |
| --- | --- |

VI.

Palātas veiktie aprēķini liecina par to, ka 2003. gadā mutiskās tulkošanas kopējās izmaksas Parlamentā bija aptuveni 57 miljoni EUR un 106 miljoni EUR Komisijā, Padomē, komitejās un dažās aģentūrās. Vidējās izmaksas par viena tulka tulkošanas dienu bija EUR 1 476 Parlamentā un EUR 1 046 Komisijā un Padomē.

| VII. | Lai gan iestādes ir veiksmīgi ierobežojušas mutisko tulkošanu, varētu gūt papildu ietaupījumus, ja izvairītos no vēlīnas sanāksmju atcelšanas, “pēdējā brīdī” iesniegtiem mutiskās tulkošanas pieprasījumiem, nevienmērīga sanāksmju sadalījuma nedēļā un gadā un lielām ceļošanas izmaksām ĀKT. Tā kā šie faktori ir lielākoties ārpus mutiskās tulkošanas nodaļu kontroles, ietaupījumi būtu iespējami, ja sanāksmju organizatori rīkotos pārdomātāk. |
| --- | --- |

VII.

Lai gan iestādes ir veiksmīgi ierobežojušas mutisko tulkošanu, varētu gūt papildu ietaupījumus, ja izvairītos no vēlīnas sanāksmju atcelšanas, “pēdējā brīdī” iesniegtiem mutiskās tulkošanas pieprasījumiem, nevienmērīga sanāksmju sadalījuma nedēļā un gadā un lielām ceļošanas izmaksām ĀKT. Tā kā šie faktori ir lielākoties ārpus mutiskās tulkošanas nodaļu kontroles, ietaupījumi būtu iespējami, ja sanāksmju organizatori rīkotos pārdomātāk.

| VIII. | Sesiju ziņojumi, kuros norādītas valodas, kādas izmantotas sanāksmēs, ir ļoti noderīgi, lai novērtētu, vai nodrošinātie mutiskās tulkošanas pasākumi atbilst sanāksmju dalībnieku vajadzībām, taču daudzos gadījumos tie nav sagatavoti. Padomes sniegtie ziņojumi par atcelto sanāksmju izmaksām ir uzskatāmi par labu praksi, un tā būtu jāievieš arī citās iestādēs. |
| --- | --- |

VIII.

Sesiju ziņojumi, kuros norādītas valodas, kādas izmantotas sanāksmēs, ir ļoti noderīgi, lai novērtētu, vai nodrošinātie mutiskās tulkošanas pasākumi atbilst sanāksmju dalībnieku vajadzībām, taču daudzos gadījumos tie nav sagatavoti. Padomes sniegtie ziņojumi par atcelto sanāksmju izmaksām ir uzskatāmi par labu praksi, un tā būtu jāievieš arī citās iestādēs.

IEVADS

| 1. | Saskaņā ar EK dibināšanas līguma 290. pantu Padome ir pilnvarota vienpusēji pieņemt noteikumus par valodu lietojumu Kopienas iestādēs. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar EK dibināšanas līguma 290. pantu Padome ir pilnvarota vienpusēji pieņemt noteikumus par valodu lietojumu Kopienas iestādēs.

| 2. | Saskaņā ar Regulu Nr. 1, kas tiek atjaunināta ik pēc jaunas valsts pievienošanās Eiropas Savienībai, Padome ir piešķīrusi 21 valodai (čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, īru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu un zviedru) oficiālas un darba valodas statusu iestādēs (1). |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar Regulu Nr. 1, kas tiek atjaunināta ik pēc jaunas valsts pievienošanās Eiropas Savienībai, Padome ir piešķīrusi 21 valodai (čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, īru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu un zviedru) oficiālas un darba valodas statusu iestādēs (1).

| 3. | Pamatojoties uz Regulu Nr. 1, mutiskās tulkošanas pakalpojumi ir vajadzīgi, kad sanāksmē izmanto vairākas darba valodas. |
| --- | --- |

3.

Pamatojoties uz Regulu Nr. 1, mutiskās tulkošanas pakalpojumi ir vajadzīgi, kad sanāksmē izmanto vairākas darba valodas.

| 4. | Parlaments, Komisija un Padome ir iestādes, kuru darbības specifikas dēļ ir jānodrošina vislielākais mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjoms. Parlamentā 2003. gadā mutiskās tulkošanas galīgās izmaksas bija aptuveni 57 miljoni EUR, bet Komisijas, Padomes, komiteju un dažu aģentūru kopējās galīgās mutiskās tulkošanas izmaksas bija apmēram 106 miljoni EUR. |
| --- | --- |

4.

Parlaments, Komisija un Padome ir iestādes, kuru darbības specifikas dēļ ir jānodrošina vislielākais mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjoms. Parlamentā 2003. gadā mutiskās tulkošanas galīgās izmaksas bija aptuveni 57 miljoni EUR, bet Komisijas, Padomes, komiteju un dažu aģentūru kopējās galīgās mutiskās tulkošanas izmaksas bija apmēram 106 miljoni EUR.

| 5. | Parlamenta Mutiskās tulkošanas direktorāts nodrošina visus vajadzīgos mutiskās tulkošanas pakalpojumus Parlamentam (sanāksmēm Briselē, Strasbūrā vai citur), Ombudam, Komisijai Luksemburgā un Revīzijas palātai. Pēc revīzijas pabeigšanas atsevišķās dienās Parlaments nodrošina mutiskās tulkošanas pakalpojumus arī Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

5.

Parlamenta Mutiskās tulkošanas direktorāts nodrošina visus vajadzīgos mutiskās tulkošanas pakalpojumus Parlamentam (sanāksmēm Briselē, Strasbūrā vai citur), Ombudam, Komisijai Luksemburgā un Revīzijas palātai. Pēc revīzijas pabeigšanas atsevišķās dienās Parlaments nodrošina mutiskās tulkošanas pakalpojumus arī Reģionu komitejai.

| 6. | Komisijas Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (Mutiskās tulkošanas ĢD) nodrošina Komisijai vajadzīgos mutiskās tulkošanas pakalpojumus (aptuveni 40 % no visām mutiskās tulkošanas dienām), izņemot sanāksmes Luksemburgā, kā arī mutiskās tulkošanas pakalpojumus Padomei (vairāk nekā 50 % no visām mutiskās tulkošanas dienām), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas Investīciju bankai un dažām Eiropas Savienības aģentūrām. |
| --- | --- |

6.

Komisijas Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (Mutiskās tulkošanas ĢD) nodrošina Komisijai vajadzīgos mutiskās tulkošanas pakalpojumus (aptuveni 40 % no visām mutiskās tulkošanas dienām), izņemot sanāksmes Luksemburgā, kā arī mutiskās tulkošanas pakalpojumus Padomei (vairāk nekā 50 % no visām mutiskās tulkošanas dienām), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas Investīciju bankai un dažām Eiropas Savienības aģentūrām.

| 7. | Padomei ir maza konferenču struktūrvienība, kas organizē sanāksmes un pasūta Mutiskās tulkošanas ĢD mutiskās tulkošanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

7.

Padomei ir maza konferenču struktūrvienība, kas organizē sanāksmes un pasūta Mutiskās tulkošanas ĢD mutiskās tulkošanas pakalpojumus.

| 8. | Tā kā gada laikā pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem atšķiras atkarībā no sanāksmju biežuma un pieprasītajām valodu kombinācijām, Eiropas Savienības iestādes nodarbina ne tikai pastāvīgos štata tulkus (ierēdņus) (2), bet arī ārštata tulkus kā palīgdarbiniekus (turpmāk tekstā – “ĀKT” (3) jeb “ārštata konferenču tulki”). Darba apstākļus, atalgojumu un izdevumu kompensāciju ĀKT nosaka Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un nolīgums, kas noslēgts starp Starptautisko konferenču tulku asociāciju (IACI) – lielāko profesionālo tulku apvienību – un trīs ES iestādēm, kas nodarbina tulkus, proti, Komisiju, Parlamentu un Kopienu Tiesu; pastāvīgo štata tulku gadījumā iepriekš minēto nosaka Civildienesta noteikumi (4). |
| --- | --- |

8.

Tā kā gada laikā pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem atšķiras atkarībā no sanāksmju biežuma un pieprasītajām valodu kombinācijām, Eiropas Savienības iestādes nodarbina ne tikai pastāvīgos štata tulkus (ierēdņus) (2), bet arī ārštata tulkus kā palīgdarbiniekus (turpmāk tekstā – “ĀKT” (3) jeb “ārštata konferenču tulki”). Darba apstākļus, atalgojumu un izdevumu kompensāciju ĀKT nosaka Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un nolīgums, kas noslēgts starp Starptautisko konferenču tulku asociāciju (IACI) – lielāko profesionālo tulku apvienību – un trīs ES iestādēm, kas nodarbina tulkus, proti, Komisiju, Parlamentu un Kopienu Tiesu; pastāvīgo štata tulku gadījumā iepriekš minēto nosaka Civildienesta noteikumi (4).

| 9. | Kopumā 2003. gadā Eiropas iestādēs tika nodrošinātas aptuveni 150 000 mutiskās tulkošanas dienu. No šīs kopsummas Padomē – 39 %, Komisijā Briselē – 26 %, Komisijā Luksemburgā – 4 % un Parlamentā – 21 %. Citās Eiropas Savienības iestādēs un organizācijās (Kopienu Tiesa, Revīzijas palāta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Eiropas Investīciju banka, aģentūras u. c.) – atlikušie 10 %. No pakalpojuma sniedzējiem Mutiskās tulkošanas ĢD nodrošina aptuveni 70 % no visiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, Parlaments – 27 % (5) un Kopienu Tiesa – 3 %.
  1. tabula
  ES iestādēm nodrošināto mutiskās tulkošanas dienu apjoms (indeksācijas nolūkos 1998. g. = 100) (6), tostarp jauno ES dalībvalstu valodās | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Padome | 100 | 96,8 | 96,3 | 105,6 | 109,1 | 103,9 | 89,9 |
| Komisija | 100 | 101,5 | 100,4 | 94,7 | 85,8 | 85,1 | 85,1 |
| Mutiskās tulkošanas ĢD citās iestādēs | 100 | 95,2 | 102,7 | 112,3 | 91,0 | 88,8 | 95,8 |
| Mutiskās tulkošanas ĢD | 100 | 98,5 | 98,5 | 101,8 | 98,2 | 95,0 | 88,9 |
| Parlaments | 100 | 85,0 | 92,7 | 97,8 | 97,7 | 97,2 | 103,1 |
| Kopā | 100 | 93,8 | 96,5 | 100,4 | 98,0 | 95,8 | 93,9 |

9.

Kopumā 2003. gadā Eiropas iestādēs tika nodrošinātas aptuveni 150 000 mutiskās tulkošanas dienu. No šīs kopsummas Padomē – 39 %, Komisijā Briselē – 26 %, Komisijā Luksemburgā – 4 % un Parlamentā – 21 %. Citās Eiropas Savienības iestādēs un organizācijās (Kopienu Tiesa, Revīzijas palāta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, Eiropas Investīciju banka, aģentūras u. c.) – atlikušie 10 %. No pakalpojuma sniedzējiem Mutiskās tulkošanas ĢD nodrošina aptuveni 70 % no visiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, Parlaments – 27 % (5) un Kopienu Tiesa – 3 %.

1. tabula

ES iestādēm nodrošināto mutiskās tulkošanas dienu apjoms (indeksācijas nolūkos 1998. g. = 100) (6), tostarp jauno ES dalībvalstu valodās

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Padome

100

96,8

96,3

105,6

109,1

103,9

89,9

Komisija

100

101,5

100,4

94,7

85,8

85,1

85,1

Mutiskās tulkošanas ĢD citās iestādēs

100

95,2

102,7

112,3

91,0

88,8

95,8

Mutiskās tulkošanas ĢD

100

98,5

98,5

101,8

98,2

95,0

88,9

Parlaments

100

85,0

92,7

97,8

97,7

97,2

103,1

Kopā

100

93,8

96,5

100,4

98,0

95,8

93,9

| 10. | Kā redzams 1. tabulā, pēdējos gados ES iestādēm ir izdevies samazināt tām sniegtos mutiskās tulkošanas pakalpojumus. Padome bija vienīgā no trīs lielajām iestādēm, kur mutiskās tulkošanas dienu skaits palielinājās laikposmā no 1998. līdz 2003. gadam, bet jaunā “on request” sistēma, ko ieviesa 2004. gada 1. maijā, šķiet ir mainījusi šo tendenci (sk. 27. punktu). Tomēr 2004. gads bija pārejas gads un tādēļ, iespējams, nav reprezentatīvs. |
| --- | --- |

10.

Kā redzams 1. tabulā, pēdējos gados ES iestādēm ir izdevies samazināt tām sniegtos mutiskās tulkošanas pakalpojumus. Padome bija vienīgā no trīs lielajām iestādēm, kur mutiskās tulkošanas dienu skaits palielinājās laikposmā no 1998. līdz 2003. gadam, bet jaunā “on request” sistēma, ko ieviesa 2004. gada 1. maijā, šķiet ir mainījusi šo tendenci (sk. 27. punktu). Tomēr 2004. gads bija pārejas gads un tādēļ, iespējams, nav reprezentatīvs.

| 11. | Laikposmā no 1998. līdz 2003. gadam mutiskās tulkošanas pakalpojumu izmantošanas attīstība Padomē ir skaidrojama ne tikai ar sanāksmju skaita pieaugumu, bet arī ar šīs iestādes sanāksmēs izmantojamo aktīvo un pasīvo valodu (7) skaita palielināšanos. |
| --- | --- |

11.

Laikposmā no 1998. līdz 2003. gadam mutiskās tulkošanas pakalpojumu izmantošanas attīstība Padomē ir skaidrojama ne tikai ar sanāksmju skaita pieaugumu, bet arī ar šīs iestādes sanāksmēs izmantojamo aktīvo un pasīvo valodu (7) skaita palielināšanos.

| 12. | Regulas Nr. 1 6. pantā ir noteikts, ka “Kopienas iestādes savos reglamentos var noteikt, kuras valodas ir lietojamas īpašos gadījumos”. Šis noteikums paver iespēju pielāgot valodu lietojumu katras iestādes īpašajām vajadzībām. Kā norādīts I pielikumā, iestādes šo iespēju ir izmantojušas dažādās pakāpēs. |
| --- | --- |

12.

Regulas Nr. 1 6. pantā ir noteikts, ka “Kopienas iestādes savos reglamentos var noteikt, kuras valodas ir lietojamas īpašos gadījumos”. Šis noteikums paver iespēju pielāgot valodu lietojumu katras iestādes īpašajām vajadzībām. Kā norādīts I pielikumā, iestādes šo iespēju ir izmantojušas dažādās pakāpēs.

REVĪZIJAS MĒRĶIS UN APJOMS

| 13. | Palātas veiktās revīzijas mērķis bija novērtēt finanšu pārvaldības pareizību saistībā ar mutiskās tulkošanas pakalpojumiem Parlamentā, Komisijā un Padomē. Šī revīzija ietvēra 97 % no visiem tulkošanas pakalpojumiem (t. i., visus mutiskās tulkošanas pakalpojumus, izņemot tos, kas sniegti Kopienu Tiesai, kurai ir savs mutiskās tulkošanas dienests). Revīzijā īpaša uzmanība bija pievērsta tam, vai revidētajām iestādēm ir adekvāti instrumenti un procedūras, lai nodrošinātu, ka:






  — | sniegtie mutiskās tulkošanas pakalpojumu nepārsniedz faktiskās vajadzības, |
| --- | --- | --- |

13.

Palātas veiktās revīzijas mērķis bija novērtēt finanšu pārvaldības pareizību saistībā ar mutiskās tulkošanas pakalpojumiem Parlamentā, Komisijā un Padomē. Šī revīzija ietvēra 97 % no visiem tulkošanas pakalpojumiem (t. i., visus mutiskās tulkošanas pakalpojumus, izņemot tos, kas sniegti Kopienu Tiesai, kurai ir savs mutiskās tulkošanas dienests). Revīzijā īpaša uzmanība bija pievērsta tam, vai revidētajām iestādēm ir adekvāti instrumenti un procedūras, lai nodrošinātu, ka:

—

sniegtie mutiskās tulkošanas pakalpojumu nepārsniedz faktiskās vajadzības,

| — | visi vajadzīgie mutiskās tulkošanas pakalpojumi var tikt sniegti, |
| --- | --- |

—

visi vajadzīgie mutiskās tulkošanas pakalpojumi var tikt sniegti,

| — | mutiskās tulkošanas pakalpojumi tiek sniegti par viszemākajām iespējamām izmaksām, |
| --- | --- |

—

mutiskās tulkošanas pakalpojumi tiek sniegti par viszemākajām iespējamām izmaksām,

| — | mutiskā tulkošana ir augstā kvalitātē. |
| --- | --- |

—

mutiskā tulkošana ir augstā kvalitātē.

| 14. | Revīzija aptvēra izdevumus par 2003. finanšu gadu, taču tika ņemtas vērā arī izmaiņas, kas notika 2004. gadā pēc pēdējās ES paplašināšanās. |
| --- | --- |

14.

Revīzija aptvēra izdevumus par 2003. finanšu gadu, taču tika ņemtas vērā arī izmaiņas, kas notika 2004. gadā pēc pēdējās ES paplašināšanās.

APSVĒRUMI

Procedūras, ko piemēro, lai izvairītos no liekiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem

| 15. | Faktiskā valodu izmantošana sanāksmēs parāda, ka dažkārt sniegtie mutiskās tulkošanas pakalpojumi pārsniedz faktiskās vajadzības pēc tiem (atsevišķi sanāksmju dalībnieki priekšroku dod kādai citai plaši izmantotai darba valodai, nevis savai dzimtajai valodai, vai arī sanāksmes dalībnieki neierodas, kā rezultātā tiek lieki nodrošināti atsevišķi mutiskās tulkošanas resursi). Palāta pārbaudīja, kādā apjomā revidētajām iestādēm ir pienācīgas procedūras, lai pēc iespējas precīzāk prognozētu valodu lietojumu sanāksmēs, uzraudzītu to faktisko izmantošanu un novērstu to, ka sanāksmju organizatori pieprasa mutiskās tulkošanas pakalpojumus, kas pārsniedz šādas darba apjoma prognozes. |
| --- | --- |

15.

Faktiskā valodu izmantošana sanāksmēs parāda, ka dažkārt sniegtie mutiskās tulkošanas pakalpojumi pārsniedz faktiskās vajadzības pēc tiem (atsevišķi sanāksmju dalībnieki priekšroku dod kādai citai plaši izmantotai darba valodai, nevis savai dzimtajai valodai, vai arī sanāksmes dalībnieki neierodas, kā rezultātā tiek lieki nodrošināti atsevišķi mutiskās tulkošanas resursi). Palāta pārbaudīja, kādā apjomā revidētajām iestādēm ir pienācīgas procedūras, lai pēc iespējas precīzāk prognozētu valodu lietojumu sanāksmēs, uzraudzītu to faktisko izmantošanu un novērstu to, ka sanāksmju organizatori pieprasa mutiskās tulkošanas pakalpojumus, kas pārsniedz šādas darba apjoma prognozes.

Parlaments

| 16. | Reglaments (sk. I pielikumu), kas nosaka, ka katram deputātam ir iespēja izmantot kādu no oficiālajām valodām pēc viņa/viņas izvēles un ka mutiskā tulkošana tiek nodrošināta citās oficiālajās valodās, uzliek par pienākumu Parlamentam nodrošināt lielu mutiskās tulkošanas resursu pieejamību. |
| --- | --- |

16.

Reglaments (sk. I pielikumu), kas nosaka, ka katram deputātam ir iespēja izmantot kādu no oficiālajām valodām pēc viņa/viņas izvēles un ka mutiskā tulkošana tiek nodrošināta citās oficiālajās valodās, uzliek par pienākumu Parlamentam nodrošināt lielu mutiskās tulkošanas resursu pieejamību.

| 17. | Lai organizētu un kontrolētu mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanu, Eiropas Parlamenta Prezidijs 1999. gadā pieņēma “Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību”, kas atjaunināts 2004. gadā. Šā kodeksa pamatprincips ir panākt to, lai daudzvalodības izmaksas nepārsniegtu pieņemamos budžeta apmērus, vienlaikus saglabājot deputātu līdztiesību, un lai resursi tiktu izmantoti efektīvāk, kā arī lai valodu nodrošinājuma lietotāji vairāk apzinātos savus pienākumus, ņemot vērā faktiskās vajadzības. |
| --- | --- |

17.

Lai organizētu un kontrolētu mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanu, Eiropas Parlamenta Prezidijs 1999. gadā pieņēma “Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību”, kas atjaunināts 2004. gadā. Šā kodeksa pamatprincips ir panākt to, lai daudzvalodības izmaksas nepārsniegtu pieņemamos budžeta apmērus, vienlaikus saglabājot deputātu līdztiesību, un lai resursi tiktu izmantoti efektīvāk, kā arī lai valodu nodrošinājuma lietotāji vairāk apzinātos savus pienākumus, ņemot vērā faktiskās vajadzības.

| 18. | Mutisko tulkošanu var pieprasīt Parlamenta Mutiskās tulkošanas direktorātā tikai to kategoriju sanāksmēm, kas minētas Parlamenta Rīcības kodeksā (Parlamenta plenārsēdes, Parlamenta struktūrvienības, komitejas, delegācijas u. c.). Mutisko tulkošanu nenodrošina deputātiem, kas darbojas individuāli, vai ārējām struktūrvienībām, taču Prezidijs var apstiprināt izņēmuma gadījumus. Mutiskās tulkošanas direktorāts nodrošina pieprasītos mutiskās tulkošanas pakalpojumus atbilstīgi prioritātēm un ierobežojumiem, kas minēti Rīcības kodeksā. |
| --- | --- |

18.

Mutisko tulkošanu var pieprasīt Parlamenta Mutiskās tulkošanas direktorātā tikai to kategoriju sanāksmēm, kas minētas Parlamenta Rīcības kodeksā (Parlamenta plenārsēdes, Parlamenta struktūrvienības, komitejas, delegācijas u. c.). Mutisko tulkošanu nenodrošina deputātiem, kas darbojas individuāli, vai ārējām struktūrvienībām, taču Prezidijs var apstiprināt izņēmuma gadījumus. Mutiskās tulkošanas direktorāts nodrošina pieprasītos mutiskās tulkošanas pakalpojumus atbilstīgi prioritātēm un ierobežojumiem, kas minēti Rīcības kodeksā.

| 19. | Rīcības kodekss pēc grozījumiem 2004. gadā nosaka, ka katrai Parlamenta struktūrvienībai, kurai vajadzīgi mutiskās tulkošanas pakalpojumi (“lietotājs” saskaņā ar Rīcības kodeksā lietoto terminoloģiju), jānosaka un regulāri jāatjaunina mutiskās tulkošanas profils, pamatojoties uz pieprasītajām valodām un tām valodām, kuras faktiski izmanto deputāti. Šis ir ļoti noderīgs instruments, lai nodrošinātu, ka pieprasījumi atbilst faktiskajām vajadzībām. Tomēr, tā kā Eiropas Parlamenta deputātiem nav pienākuma iepriekš apstiprināt savu klātbūtni sanāksmē, nepietiek vien ar mutiskās tulkošanas profilu, lai novērstu nevajadzīgu mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanu, ja deputāti, kuriem bija plānots sniegt konkrētos mutiskās tulkošanas pakalpojumus, sanāksmē faktiski neierodas. |
| --- | --- |

19.

Rīcības kodekss pēc grozījumiem 2004. gadā nosaka, ka katrai Parlamenta struktūrvienībai, kurai vajadzīgi mutiskās tulkošanas pakalpojumi (“lietotājs” saskaņā ar Rīcības kodeksā lietoto terminoloģiju), jānosaka un regulāri jāatjaunina mutiskās tulkošanas profils, pamatojoties uz pieprasītajām valodām un tām valodām, kuras faktiski izmanto deputāti. Šis ir ļoti noderīgs instruments, lai nodrošinātu, ka pieprasījumi atbilst faktiskajām vajadzībām. Tomēr, tā kā Eiropas Parlamenta deputātiem nav pienākuma iepriekš apstiprināt savu klātbūtni sanāksmē, nepietiek vien ar mutiskās tulkošanas profilu, lai novērstu nevajadzīgu mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanu, ja deputāti, kuriem bija plānots sniegt konkrētos mutiskās tulkošanas pakalpojumus, sanāksmē faktiski neierodas.

| 20. | Saskaņā ar Rīcības kodeksu katras sanāksmes beigās tulku komandas vadītājs, vienojoties ar sanāksmes sekretariātu, izveido sarakstu ar valodu nodrošinājumu, kas bija pieprasīts, bet nav izmantots, un iesniedz to Mutiskās tulkošanas direktorātam. Šā saraksta kopiju nosūta sanāksmes sekretariātam. Praksē šī procedūra komiteju un delegāciju sanāksmēs tiek īstenota kopš 2004. gada septembra. |
| --- | --- |

20.

Saskaņā ar Rīcības kodeksu katras sanāksmes beigās tulku komandas vadītājs, vienojoties ar sanāksmes sekretariātu, izveido sarakstu ar valodu nodrošinājumu, kas bija pieprasīts, bet nav izmantots, un iesniedz to Mutiskās tulkošanas direktorātam. Šā saraksta kopiju nosūta sanāksmes sekretariātam. Praksē šī procedūra komiteju un delegāciju sanāksmēs tiek īstenota kopš 2004. gada septembra.

| 21. | Resursi, kas nodrošināti saskaņā ar Reglamentu, pārsniedz faktisko vajadzību pēc šādiem resursiem, ja konkrētajā sanāksmē netiek izmantotas visas paredzētās oficiālās valodas. Parlaments nekad nav veicis pētījumu, lai novērtētu šādu gadījumu biežumu un sekas. |
| --- | --- |

21.

Resursi, kas nodrošināti saskaņā ar Reglamentu, pārsniedz faktisko vajadzību pēc šādiem resursiem, ja konkrētajā sanāksmē netiek izmantotas visas paredzētās oficiālās valodas. Parlaments nekad nav veicis pētījumu, lai novērtētu šādu gadījumu biežumu un sekas.

Komisija

| 22. | Katrā ģenerāldirektorātā (ĢD) administratīvā struktūrvienība apkopo mutiskās tulkošanas pieprasījumus konkrētās sanāksmēs un nosūta tos elektroniski Mutiskās tulkošanas ĢD, izmantojot DOR sistēmu (“Demande d'Organisation de Réunion”). Katrs ĢD ierosina vēlamo valodu konfigurāciju un pēc prioritātes sarindo sanāksmes, kas notiek vienā un tajā pašā dienā. Iekšējās iknedēļas arbitrāžas sanāksmēs Mutiskās tulkošanas ĢD izlemj par to, kurus pieprasījumus ir iespējams izpildīt, ņemot vērā tulku un sanāksmju telpu pieejamību. Turpmākās koordinēšanas sanāksmēs nosaka konkrēto valodu konfigurāciju sanāksmēm, kas notiks pēc sešām nedēļām. Bieži vien Mutiskās tulkošanas ĢD piešķirto aktīvo un/vai pasīvo valodu skaits ir mazāks par sākotnēji pieprasīto valodu skaitu, un tas tiek piešķirts, pamatojoties uz pārrunām starp Mutiskās tulkošanas ĢD un to ģenerāldirektorātu, kas organizē attiecīgo sanāksmi. |
| --- | --- |

22.

Katrā ģenerāldirektorātā (ĢD) administratīvā struktūrvienība apkopo mutiskās tulkošanas pieprasījumus konkrētās sanāksmēs un nosūta tos elektroniski Mutiskās tulkošanas ĢD, izmantojot DOR sistēmu (“Demande d'Organisation de Réunion”). Katrs ĢD ierosina vēlamo valodu konfigurāciju un pēc prioritātes sarindo sanāksmes, kas notiek vienā un tajā pašā dienā. Iekšējās iknedēļas arbitrāžas sanāksmēs Mutiskās tulkošanas ĢD izlemj par to, kurus pieprasījumus ir iespējams izpildīt, ņemot vērā tulku un sanāksmju telpu pieejamību. Turpmākās koordinēšanas sanāksmēs nosaka konkrēto valodu konfigurāciju sanāksmēm, kas notiks pēc sešām nedēļām. Bieži vien Mutiskās tulkošanas ĢD piešķirto aktīvo un/vai pasīvo valodu skaits ir mazāks par sākotnēji pieprasīto valodu skaitu, un tas tiek piešķirts, pamatojoties uz pārrunām starp Mutiskās tulkošanas ĢD un to ģenerāldirektorātu, kas organizē attiecīgo sanāksmi.

| 23. | Mutiskās tulkošanas ĢD tulku komandas vadītājs sagatavo sesijas ziņojumu (“rapport de séance”), kurā viņš/viņa norāda, kādas valodas ir izmantotas sanāksmē. Šādi ziņojumi 2004. gadā tika sagatavoti par 82,5 % no 8 107 sanāksmēm, kurās tika nodrošināta mutiskā tulkošana. Komandu vadītāji 17,7 % gadījumā no visiem ziņojumiem norādīja, ka ir bijusi pieprasīta pasīvā mutiskā tulkošana un tās nodrošinājums ir pārsniedzis faktiskās vajadzības viena vai vairāku šādu iemeslu dēļ: atsevišķas valstu delegācijas nerunāja savā oficiālajā valodā, tās nerunāja vispār vai nepiedalījās sanāksmē. Ziņojumos pieprasītās un nodrošinātās aktīvās mutiskās tulkošanas neizmantošana bija minēta 7,2 % gadījumu. Šādi gadījumi rada situāciju, kad vismaz 1 750 mutiskās tulkošanas dienas (8) tiek apmaksātas, taču tā arī netiek izmantotas, kas savukārt izmaksā aptuveni no 1,5 līdz 2 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

23.

Mutiskās tulkošanas ĢD tulku komandas vadītājs sagatavo sesijas ziņojumu (“rapport de séance”), kurā viņš/viņa norāda, kādas valodas ir izmantotas sanāksmē. Šādi ziņojumi 2004. gadā tika sagatavoti par 82,5 % no 8 107 sanāksmēm, kurās tika nodrošināta mutiskā tulkošana. Komandu vadītāji 17,7 % gadījumā no visiem ziņojumiem norādīja, ka ir bijusi pieprasīta pasīvā mutiskā tulkošana un tās nodrošinājums ir pārsniedzis faktiskās vajadzības viena vai vairāku šādu iemeslu dēļ: atsevišķas valstu delegācijas nerunāja savā oficiālajā valodā, tās nerunāja vispār vai nepiedalījās sanāksmē. Ziņojumos pieprasītās un nodrošinātās aktīvās mutiskās tulkošanas neizmantošana bija minēta 7,2 % gadījumu. Šādi gadījumi rada situāciju, kad vismaz 1 750 mutiskās tulkošanas dienas (8) tiek apmaksātas, taču tā arī netiek izmantotas, kas savukārt izmaksā aptuveni no 1,5 līdz 2 miljoniem EUR.

| 24. | Lai gan pašreizējās procedūrās, kas dod Mutiskās tulkošanas ĢD tiesības pieņemt galīgo lēmumu par atšķirīgiem mutiskās tulkošanas pieprasījumiem no dažādiem ģenerāldirektorātiem, mutiskās tulkošanas dienestam ir grūti izlemt par to, kuras sanāksmes ir steidzamākas vai svarīgākas. Citās starptautiskās iestādēs ir ieviestas sistēmas, kas ir vairāk orientētas uz resursu pārvaldību:






  — | Eiropas Padome ir ieviesusi savstarpējo norēķinu sistēmu, |
| --- | --- | --- |

24.

Lai gan pašreizējās procedūrās, kas dod Mutiskās tulkošanas ĢD tiesības pieņemt galīgo lēmumu par atšķirīgiem mutiskās tulkošanas pieprasījumiem no dažādiem ģenerāldirektorātiem, mutiskās tulkošanas dienestam ir grūti izlemt par to, kuras sanāksmes ir steidzamākas vai svarīgākas. Citās starptautiskās iestādēs ir ieviestas sistēmas, kas ir vairāk orientētas uz resursu pārvaldību:

—

Eiropas Padome ir ieviesusi savstarpējo norēķinu sistēmu,

| — | UNESCO piemēro kvotu sistēmu, tādējādi par tām mutiskās tulkošanas dienām, kas pārsniedz kvotu, tiek ieturēta maksa no sanāksmes pieprasītāja. |
| --- | --- |

—

UNESCO piemēro kvotu sistēmu, tādējādi par tām mutiskās tulkošanas dienām, kas pārsniedz kvotu, tiek ieturēta maksa no sanāksmes pieprasītāja.

No Eiropas Savienības iestādēm Padome ir pieņēmusi 27. punktā minēto sistēmu, kas palielina valstu delegāciju atbildību par izmaksām. Saskaņā ar jauno uz darbībām balstīto pārvaldības sistēmu Mutiskās tulkošanas ĢD varētu apsvērt līdzīgus pasākumus.

Padome

Procedūras, ko piemēroja pirms ES paplašināšanās 2004. gadā

| 25. | Nomenklatūra, ko izmantoja pirms ES paplašināšanās, lai noteiktu valodu konfigurāciju, kas jānodrošina katrā sanāksmē, bija tradicionāla un netika regulāri atjaunināta. Nebija procedūras, lai pārbaudītu, vai sanāksmes dalībniekiem patiešām vajadzēja mutisko tulkošanu dzimtajā valodā un vai viņi izteicās savā dzimtajā valodā. |
| --- | --- |

25.

Nomenklatūra, ko izmantoja pirms ES paplašināšanās, lai noteiktu valodu konfigurāciju, kas jānodrošina katrā sanāksmē, bija tradicionāla un netika regulāri atjaunināta. Nebija procedūras, lai pārbaudītu, vai sanāksmes dalībniekiem patiešām vajadzēja mutisko tulkošanu dzimtajā valodā un vai viņi izteicās savā dzimtajā valodā.

| 26. | Valodu pārlieku lielais piedāvājums tika konstatēts 2001. gadā, aptaujājot 799 Padomes un Komisijas delegātus (9). Lai gan 73 % aptaujāto norādīja, ka viņiem bijusi iespēja izteikties dzimtajā valodā, tikai 59 % atzina, ka ir runājuši šajā valodā. Šis gadījums ir attiecināms uz delegātiem, kuru dzimtā valoda nav plaši izplatīta un kuri brīvi pārvalda kādu plaši zināmu oficiālo valodu. Maz ticams, ka delegātiem, kuri runāja kādā no oficiālajām valodām, bija vajadzīgs mutiskais tulkojums viņu dzimtajā valodā no tās oficiālās valodas, ko viņi izmantoja. Tādēļ ir pamatoti uzskatīt, ka valodas, kurās ir vajadzīga mutiskā tulkošana, ir tādas valodas, kurās faktiski runāja sanāksmē. |
| --- | --- |

26.

Valodu pārlieku lielais piedāvājums tika konstatēts 2001. gadā, aptaujājot 799 Padomes un Komisijas delegātus (9). Lai gan 73 % aptaujāto norādīja, ka viņiem bijusi iespēja izteikties dzimtajā valodā, tikai 59 % atzina, ka ir runājuši šajā valodā. Šis gadījums ir attiecināms uz delegātiem, kuru dzimtā valoda nav plaši izplatīta un kuri brīvi pārvalda kādu plaši zināmu oficiālo valodu. Maz ticams, ka delegātiem, kuri runāja kādā no oficiālajām valodām, bija vajadzīgs mutiskais tulkojums viņu dzimtajā valodā no tās oficiālās valodas, ko viņi izmantoja. Tādēļ ir pamatoti uzskatīt, ka valodas, kurās ir vajadzīga mutiskā tulkošana, ir tādas valodas, kurās faktiski runāja sanāksmē.

Procedūras laikposmam pēc ES paplašināšanās

| 27. | Padomes Ģenerālsekretāra lēmums Nr. 56/04 (10) par valodu lietojumu pēc ES paplašināšanās ir būtiski mainījis to, kā tiek izmantoti mutiskās tulkošanas pakalpojumi. Jaunā sistēma pielāgo valodu lietojumu delegāciju faktiskajām vajadzībām, palielina to atbildību saistībā ar mutiskās tulkošanas izmaksām un mudina dalībvalstis novērst nevajadzīgus mutiskās tulkošanas pieprasījumus, tādējādi arī samazinot mutiskās tulkošanas izmaksas. |
| --- | --- |

27.

Padomes Ģenerālsekretāra lēmums Nr. 56/04 (10) par valodu lietojumu pēc ES paplašināšanās ir būtiski mainījis to, kā tiek izmantoti mutiskās tulkošanas pakalpojumi. Jaunā sistēma pielāgo valodu lietojumu delegāciju faktiskajām vajadzībām, palielina to atbildību saistībā ar mutiskās tulkošanas izmaksām un mudina dalībvalstis novērst nevajadzīgus mutiskās tulkošanas pieprasījumus, tādējādi arī samazinot mutiskās tulkošanas izmaksas.

| 28. | No 2004. gada 1. jūlija mutiskā tulkošana netiek nodrošināta 25 sagatavošanas struktūru (komiteju, grupu un darba grupu) sanāksmēs. Rezultātā vidējais sanāksmju skaits Padomē, kurās tika nodrošināta mutiskā tulkošana, ir samazinājies no 13 līdz 11 sanāksmēm dienā. Pilnīgu 20/20 valodu konfigurāciju finansē no Padomes budžetā paredzētiem līdzekļiem Padomes, Eiropadomes un, lielākais, 20 sagatavošanas struktūru sanāksmēm. |
| --- | --- |

28.

No 2004. gada 1. jūlija mutiskā tulkošana netiek nodrošināta 25 sagatavošanas struktūru (komiteju, grupu un darba grupu) sanāksmēs. Rezultātā vidējais sanāksmju skaits Padomē, kurās tika nodrošināta mutiskā tulkošana, ir samazinājies no 13 līdz 11 sanāksmēm dienā. Pilnīgu 20/20 valodu konfigurāciju finansē no Padomes budžetā paredzētiem līdzekļiem Padomes, Eiropadomes un, lielākais, 20 sagatavošanas struktūru sanāksmēm.

| 29. | Sagatavošanas struktūru gadījumā aktīvu vai pasīvu mutisko tulkošanu nodrošina, ja to pieprasa valsts delegācijas. Lai segtu šīs izmaksas, delegācijas var paredzēt finanšu piešķīrumu 2 miljonu EUR apmērā katrai valodai. Jebkura neizmantotu līdzekļu summa 66 % apmērā tiek pieskaitīta attiecīgās dalībvalsts delegātu ceļošanas izdevumiem paredzētajām budžeta apropriācijām. Valstu delegācijām ir iespēja pielāgot to mutiskās tulkošanas pieprasījumus reizi sešos mēnešos, par to ziņojot divus mēnešus iepriekš. Rezultātā 2004. gada laikā viena vai vairākas valodas tika svītrotas no valodu lietojuma saraksta vairākās sagatavošanas struktūrās. |
| --- | --- |

29.

Sagatavošanas struktūru gadījumā aktīvu vai pasīvu mutisko tulkošanu nodrošina, ja to pieprasa valsts delegācijas. Lai segtu šīs izmaksas, delegācijas var paredzēt finanšu piešķīrumu 2 miljonu EUR apmērā katrai valodai. Jebkura neizmantotu līdzekļu summa 66 % apmērā tiek pieskaitīta attiecīgās dalībvalsts delegātu ceļošanas izdevumiem paredzētajām budžeta apropriācijām. Valstu delegācijām ir iespēja pielāgot to mutiskās tulkošanas pieprasījumus reizi sešos mēnešos, par to ziņojot divus mēnešus iepriekš. Rezultātā 2004. gada laikā viena vai vairākas valodas tika svītrotas no valodu lietojuma saraksta vairākās sagatavošanas struktūrās.

Spēja nodrošināt visus vajadzīgos mutiskās tulkošanas pakalpojumus

| 30. | Mutiskās tulkošanas pieprasījumus attiecībā uz oficiālajām valodām pirms ES paplašināšanās kopumā var izpildīt. Jauno oficiālo valodu gadījumā situācija ir atšķirīga, jo nepietiek tulku, lai apmierinātu Eiropas Savienības īpašās vajadzības valodu jomā (11). |
| --- | --- |

30.

Mutiskās tulkošanas pieprasījumus attiecībā uz oficiālajām valodām pirms ES paplašināšanās kopumā var izpildīt. Jauno oficiālo valodu gadījumā situācija ir atšķirīga, jo nepietiek tulku, lai apmierinātu Eiropas Savienības īpašās vajadzības valodu jomā (11).

| 31. | Eiropas Personāla atlases biroja (EPAB) rīkotie atlases konkursi tulkiem jaunajās ES oficiālajās valodās noslēdzās tikai pēc ES paplašināšanās. Maltiešu valodas gadījumā konkursu neizturēja neviens kandidāts, un arī pārējo jauno oficiālo valodu gadījumā veiksmīgo kandidātu skaits nebija pietiekams, lai apmierinātu ES mutiskās tulkošanas dienestu vajadzības. |
| --- | --- |

31.

Eiropas Personāla atlases biroja (EPAB) rīkotie atlases konkursi tulkiem jaunajās ES oficiālajās valodās noslēdzās tikai pēc ES paplašināšanās. Maltiešu valodas gadījumā konkursu neizturēja neviens kandidāts, un arī pārējo jauno oficiālo valodu gadījumā veiksmīgo kandidātu skaits nebija pietiekams, lai apmierinātu ES mutiskās tulkošanas dienestu vajadzības.

| 32. | Grūtības radās 2004. gadā Padomē, kur pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas dažās jaunajās ES oficiālajās valodās bija pat lielāks nekā citās oficiālajās valodās. Mutiskās tulkošanas ĢD nebija iespējams izpildīt 37 % pieprasījumu sanāksmēm, kas notika no 2004. gada maija līdz decembrim. |
| --- | --- |

32.

Grūtības radās 2004. gadā Padomē, kur pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas dažās jaunajās ES oficiālajās valodās bija pat lielāks nekā citās oficiālajās valodās. Mutiskās tulkošanas ĢD nebija iespējams izpildīt 37 % pieprasījumu sanāksmēm, kas notika no 2004. gada maija līdz decembrim.

Mutiskās tulkošanas izmaksas

Izmaksu aprēķini

Revidēto iestāžu veiktie izmaksu aprēķini

| 33. | Lai pārvaldītu izdevumus saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem – ekonomiskumu, efektivitāti un produktivitāti –, ir jāzina sniegto pakalpojumu pilnās izmaksas, kas kalpotu par pamatu racionālai resursu sadalei. |
| --- | --- |

33.

Lai pārvaldītu izdevumus saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem – ekonomiskumu, efektivitāti un produktivitāti –, ir jāzina sniegto pakalpojumu pilnās izmaksas, kas kalpotu par pamatu racionālai resursu sadalei.

| 34. | Parlaments nav veicis aplēses par ĀKT un pastāvīgo tulku vidējām pilnām izmaksām. Parlaments aprēķina tiešās izmaksas (būtībā atalgojumu un ceļošanas izdevumu atlīdzību) tikai par mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, ko snieguši ĀKT, un nepārskata šos aprēķinus regulāri. |
| --- | --- |

34.

Parlaments nav veicis aplēses par ĀKT un pastāvīgo tulku vidējām pilnām izmaksām. Parlaments aprēķina tiešās izmaksas (būtībā atalgojumu un ceļošanas izdevumu atlīdzību) tikai par mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, ko snieguši ĀKT, un nepārskata šos aprēķinus regulāri.

| 35. | Katru gadu Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķina vidējās tulka pieejamības nodrošināšanas izmaksas (12) pilnai dienai vai pusei dienas. Šie aprēķini tiek izmantoti par pamatu, lai iekasētu mutiskās tulkošanas izdevumus no tām iestādēm un organizācijām (“starpiestāžu norēķini”), kurām Mutiskās tulkošanas ĢD nodrošina mutiskās tulkošanas pakalpojumus. Tā kā atceltie mutiskās tulkošanas pieprasījumi arī tiek uzskatīti par tulku pieejamības nodrošināšanas pieprasījumu, šis koncepts novērtē mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamības nodrošināšanas izmaksas, taču ne faktiski sniegto mutiskās tulkošanas izmaksas. Turklāt tulka pieejamības nodrošināšanas izmaksas atbilstīgi Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķiniem neietver visas pieskaitāmas izmaksas vai pensiju iemaksas par pastāvīgajiem darbiniekiem. Visas personāla pensijas maksā no Komisijas budžeta, un šī metode, šķiet, ir piemērota starpiestāžu izcenojumu noteikšanai, taču nepamatoti samazina mutisko tulku pieejamības nodrošināšanas pieprasījumu pilnās izmaksas. Tas pats attiecas uz Kopienas nodokļiem, ko piemēro pastāvīgo un ārštata tulku atalgojumam, kas būtu jāatskaita no izmaksām, jo tie ir ES budžeta ieņēmumi. |
| --- | --- |

35.

Katru gadu Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķina vidējās tulka pieejamības nodrošināšanas izmaksas (12) pilnai dienai vai pusei dienas. Šie aprēķini tiek izmantoti par pamatu, lai iekasētu mutiskās tulkošanas izdevumus no tām iestādēm un organizācijām (“starpiestāžu norēķini”), kurām Mutiskās tulkošanas ĢD nodrošina mutiskās tulkošanas pakalpojumus. Tā kā atceltie mutiskās tulkošanas pieprasījumi arī tiek uzskatīti par tulku pieejamības nodrošināšanas pieprasījumu, šis koncepts novērtē mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamības nodrošināšanas izmaksas, taču ne faktiski sniegto mutiskās tulkošanas izmaksas. Turklāt tulka pieejamības nodrošināšanas izmaksas atbilstīgi Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķiniem neietver visas pieskaitāmas izmaksas vai pensiju iemaksas par pastāvīgajiem darbiniekiem. Visas personāla pensijas maksā no Komisijas budžeta, un šī metode, šķiet, ir piemērota starpiestāžu izcenojumu noteikšanai, taču nepamatoti samazina mutisko tulku pieejamības nodrošināšanas pieprasījumu pilnās izmaksas. Tas pats attiecas uz Kopienas nodokļiem, ko piemēro pastāvīgo un ārštata tulku atalgojumam, kas būtu jāatskaita no izmaksām, jo tie ir ES budžeta ieņēmumi.

Revīzijas palātas veiktie izmaksu aprēķini

| 36. | Palāta ir izstrādājusi metodi, kas aprakstīta II pielikumā, lai aprēķinātu mutiskās tulkošanas galīgās un pilnās izmaksas attiecībā uz ĀKT un štata tulka nostrādāto mutiskās tulkošanas dienu. Tā pati metode tika izmantota, lai aprēķinātu izmaksas gan Parlamentā, gan Mutiskās tulkošanas ĢD. |
| --- | --- |

36.

Palāta ir izstrādājusi metodi, kas aprakstīta II pielikumā, lai aprēķinātu mutiskās tulkošanas galīgās un pilnās izmaksas attiecībā uz ĀKT un štata tulka nostrādāto mutiskās tulkošanas dienu. Tā pati metode tika izmantota, lai aprēķinātu izmaksas gan Parlamentā, gan Mutiskās tulkošanas ĢD.

| 37. | Revidentu veikto aprēķinu rezultāti par 2003. gadu ir attēloti turpmāk dotajās tabulās.
  2. tabula
  Pastāvīgā tulka nodrošinātās mutiskās tulkošanas dienas izmaksas









  (EUR) |
| --- | --- |
| | Parlaments | Mutiskās tulkošanas ĢD
  (Komisija + Padome) |
| pirms nodokļiem un pensiju iemaksām | pēc nodokļiem un pensiju iemaksām | pirms nodokļiem un pensiju iemaksām | pēc nodokļiem un pensiju iemaksām |
| Tiešās izmaksas (13) | 1 205 | 1 232 | 942 | 970 |
| Netiešās izmaksas (14) | 220 | 227 | 227 | 232 |
| Pilnās izmaksas | 1 425 | 1 459 | 1 169 | 1 202 |

37.

Revidentu veikto aprēķinu rezultāti par 2003. gadu ir attēloti turpmāk dotajās tabulās.

2. tabula

Pastāvīgā tulka nodrošinātās mutiskās tulkošanas dienas izmaksas

(EUR)

Parlaments

Mutiskās tulkošanas ĢD

(Komisija + Padome)

pirms nodokļiem un pensiju iemaksām

pēc nodokļiem un pensiju iemaksām

pirms nodokļiem un pensiju iemaksām

pēc nodokļiem un pensiju iemaksām

Tiešās izmaksas (13)

1 205

1 232

942

970

Netiešās izmaksas (14)

220

227

227

232

Pilnās izmaksas

1 425

1 459

1 169

1 202

3. tabula

Ārštata tulka nodrošinātās mutiskās tulkošanas dienas izmaksas

| (EUR) |
| --- |
| | Parlaments | Mutiskās tulkošanas ĢD
  (Komisija + Padome) |
| pirms nodokļiem | pēc nodokļiem | pirms nodokļiem | pēc nodokļiem |
| Tiešās izmaksas | 1 390 | 1 250 | 839 | 744 |
| Netiešās izmaksas | 245 | 245 | 168 | 171 |
| Pilnās izmaksas | 1 635 | 1 495 | 1 007 | 915 |

(EUR)

Parlaments

Mutiskās tulkošanas ĢD

(Komisija + Padome)

pirms nodokļiem

pēc nodokļiem

pirms nodokļiem

pēc nodokļiem

Tiešās izmaksas

1 390

1 250

839

744

Netiešās izmaksas

245

245

168

171

Pilnās izmaksas

1 635

1 495

1 007

915

4. tabula

Vidēji svērtās un kopējās mutiskās tulkošanas izmaksas, ko nodrošina patstāvīgie un ārštata tulki

| (EUR) |
| --- |
| Viena tulka izmaksas mutiskās tulkošanas dienā | Parlaments | Mutiskās tulkošanas ĢD
  (Komisija + Padome) |
| pirms nodokļiem un pensiju iemaksām | pēc nodokļiem un pensiju iemaksām | pirms nodokļiem un pensiju iemaksām | pēc nodokļiem un pensiju iemaksām |
| Tiešās izmaksas | 1 292 | 1 240 | 886 | 847 |
| Netiešās izmaksas | 232 | 236 | 195 | 199 |
| Mutiskās tulkošanas dienas pilnās izmaksas (15) | 1 523 | 1 476 | 1 081 | 1 046 |
| Kopējais mutiskās tulkošanas dienu skaits (saskaņota metode) | 38 803 | 38 803 | 101 331 | 101 331 |
| Mutiskās tulkošanas kopējās izmaksas | 59,1 milj. | 57,2 milj. | 109,5 milj. | 106,0 milj. |
| Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķinātais TPN gadījumu kopējais skaits | Nav datu | Nav datu | 147 751 | 147 751 |
| Tulka pieejamības nodrošināšanas pilnās izmaksas | Nav datu | Nav datu | 742 | 718 |

(EUR)

Viena tulka izmaksas mutiskās tulkošanas dienā

Parlaments

Mutiskās tulkošanas ĢD

(Komisija + Padome)

pirms nodokļiem un pensiju iemaksām

pēc nodokļiem un pensiju iemaksām

pirms nodokļiem un pensiju iemaksām

pēc nodokļiem un pensiju iemaksām

Tiešās izmaksas

1 292

1 240

886

847

Netiešās izmaksas

232

236

195

199

Mutiskās tulkošanas dienas pilnās izmaksas (15)

1 523

1 476

1 081

1 046

Kopējais mutiskās tulkošanas dienu skaits (saskaņota metode)

38 803

38 803

101 331

101 331

Mutiskās tulkošanas kopējās izmaksas

59,1 milj.

57,2 milj.

109,5 milj.

106,0 milj.

Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķinātais TPN gadījumu kopējais skaits

Nav datu

Nav datu

147 751

147 751

Tulka pieejamības nodrošināšanas pilnās izmaksas

Nav datu

Nav datu

742

718

| 38. | Vienas mutiskās tulkošanas dienas vidējās izmaksas Parlamentā pēc nodokļiem un pensiju iemaksām ir EUR 1 476 un EUR 1 046 – Mutiskās tulkošanas ĢD, pilnas dienas sanāksme ar nepārtrauktu mutiskās tulkošanas nodrošinājumu izmaksā attiecīgi aptuveni EUR 40 000 un EUR 34 500 pirms ES paplašināšanās (11/11 valodu nodrošinājums ar 3 tulkiem katrā valodas kabīnē jeb kopumā – 33 tulki) un attiecīgi aptuveni EUR 88 500 un EUR 63 000 pēc ES paplašināšanās (20/20 valodu nodrošinājums ar 3 tulkiem katrā valodas kabīnē jeb kopumā – 60 tulki). Ja kabīnē ir 4 tulki, kas nav neierasti Parlamenta sanāksmēs, mutiskās tulkošanas izmaksas vienas dienas sanāksmei var sasniegt EUR 118 000 (vai EUR 84 000, ja to nodrošina Mutiskās tulkošanas ĢD). Sanāksme ar 3/3 valodu nodrošinājumu (angļu, franču un vācu valoda kā pasīvā un aktīvā valoda ar kopumā 6 tulkiem) Parlamentā izmaksā tikai EUR 8 900 un EUR 6 300 – Mutiskās tulkošanas ĢD gadījumā. Tas norāda uz to, cik svarīgi ir balstīt mutiskās tulkošanas pieprasījumus uz faktiskajām vajadzībām. |
| --- | --- |

38.

Vienas mutiskās tulkošanas dienas vidējās izmaksas Parlamentā pēc nodokļiem un pensiju iemaksām ir EUR 1 476 un EUR 1 046 – Mutiskās tulkošanas ĢD, pilnas dienas sanāksme ar nepārtrauktu mutiskās tulkošanas nodrošinājumu izmaksā attiecīgi aptuveni EUR 40 000 un EUR 34 500 pirms ES paplašināšanās (11/11 valodu nodrošinājums ar 3 tulkiem katrā valodas kabīnē jeb kopumā – 33 tulki) un attiecīgi aptuveni EUR 88 500 un EUR 63 000 pēc ES paplašināšanās (20/20 valodu nodrošinājums ar 3 tulkiem katrā valodas kabīnē jeb kopumā – 60 tulki). Ja kabīnē ir 4 tulki, kas nav neierasti Parlamenta sanāksmēs, mutiskās tulkošanas izmaksas vienas dienas sanāksmei var sasniegt EUR 118 000 (vai EUR 84 000, ja to nodrošina Mutiskās tulkošanas ĢD). Sanāksme ar 3/3 valodu nodrošinājumu (angļu, franču un vācu valoda kā pasīvā un aktīvā valoda ar kopumā 6 tulkiem) Parlamentā izmaksā tikai EUR 8 900 un EUR 6 300 – Mutiskās tulkošanas ĢD gadījumā. Tas norāda uz to, cik svarīgi ir balstīt mutiskās tulkošanas pieprasījumus uz faktiskajām vajadzībām.

Mutiskās tulkošanas izmaksu analīze

Parlaments

| 39. | Lai gan pastāvīgo un ārštata tulku atalgojuma sistēma ir vienāda abās iestādēs, Parlamentā vienas mutiskās tulkošanas dienas izmaksas ir daudz augstākas nekā Mutiskās tulkošanas ĢD. Palāta konstatēja, ka šī izmaksu starpība ir galvenokārt tādēļ, ka pastāv vairāki šķēršļi, attiecībā uz kuriem vadībai ir maza ietekme, proti:






  a) | pretēji situācijai Briselē Strasbūrā ir ļoti maz vietējo (16) ārštata tulku. Tas palielina ārštata tulku ceļošanas un viesnīcu izdevumus. Šīs izmaksas 2003. gadā veidoja 22 % no visiem maksājumiem ĀKT. Divas trešdaļas no ĀKT, ko Eiropas Parlaments nolīga 2003. gadā, nebija vietējie tulki, salīdzinājumā ar mazāk nekā 40 %, kurus nolīga Mutiskās tulkošanas ĢD; |
| --- | --- | --- |

39.

Lai gan pastāvīgo un ārštata tulku atalgojuma sistēma ir vienāda abās iestādēs, Parlamentā vienas mutiskās tulkošanas dienas izmaksas ir daudz augstākas nekā Mutiskās tulkošanas ĢD. Palāta konstatēja, ka šī izmaksu starpība ir galvenokārt tādēļ, ka pastāv vairāki šķēršļi, attiecībā uz kuriem vadībai ir maza ietekme, proti:

a)

pretēji situācijai Briselē Strasbūrā ir ļoti maz vietējo (16) ārštata tulku. Tas palielina ārštata tulku ceļošanas un viesnīcu izdevumus. Šīs izmaksas 2003. gadā veidoja 22 % no visiem maksājumiem ĀKT. Divas trešdaļas no ĀKT, ko Eiropas Parlaments nolīga 2003. gadā, nebija vietējie tulki, salīdzinājumā ar mazāk nekā 40 %, kurus nolīga Mutiskās tulkošanas ĢD;

| b) | tā kā visi štata tulki atrodas Briselē un 12 nedēļas gadā notiek plenārsēdes Strasbūrā, Parlamentam ir lielākas kopējās ceļošanas izmaksas pastāvīgajiem darbiniekiem nekā Komisijai; |
| --- | --- |

b)

tā kā visi štata tulki atrodas Briselē un 12 nedēļas gadā notiek plenārsēdes Strasbūrā, Parlamentam ir lielākas kopējās ceļošanas izmaksas pastāvīgajiem darbiniekiem nekā Komisijai;

| c) | īsākas darba dienas ar nelielu noslodzi Parlamenta darbā pirmdienās, ceturtdienu pēcpusdienās un jo īpaši piektdienās un daudz lielāks pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem plenārsēžu nedēļās Strasbūrā nekā Briselē, kur noris tikai komiteju vai politisko grupu sanāksmes, nozīmē to, ka daudzi pastāvīgie tulki pavada līdz 32 dienām bez norīkojuma; |
| --- | --- |

c)

īsākas darba dienas ar nelielu noslodzi Parlamenta darbā pirmdienās, ceturtdienu pēcpusdienās un jo īpaši piektdienās un daudz lielāks pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem plenārsēžu nedēļās Strasbūrā nekā Briselē, kur noris tikai komiteju vai politisko grupu sanāksmes, nozīmē to, ka daudzi pastāvīgie tulki pavada līdz 32 dienām bez norīkojuma;

| d) | sanāksmes Parlamentā bieži notiek vēlu vakaros vai naktīs, tādēļ tulkiem ir tiesības uz apmaksātu atpūtas rītu vai dienu un darbā ir jāpieņem citi tulki. Komisijā un, mazākā mērā, Padomē šāda veida sanāksmes notiek izņēmuma kārtā. |
| --- | --- |

d)

sanāksmes Parlamentā bieži notiek vēlu vakaros vai naktīs, tādēļ tulkiem ir tiesības uz apmaksātu atpūtas rītu vai dienu un darbā ir jāpieņem citi tulki. Komisijā un, mazākā mērā, Padomē šāda veida sanāksmes notiek izņēmuma kārtā.

Mutiskās tulkošanas ĢD

| 40. | Mutiskās tulkošanas ĢD nolīgtie ĀKT kopumā izmaksā būtiski mazāk nekā pastāvīgie tulki (sk. arī 59.-62. punktu). Tā kā pastāvīgo tulku nodrošināto tulkošanas dienu skaits laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam samazinājās par 4 %, izmaksu starpība starp abām tulku kategorijām 2003. gadā nenovēršami palielinājās. |
| --- | --- |

40.

Mutiskās tulkošanas ĢD nolīgtie ĀKT kopumā izmaksā būtiski mazāk nekā pastāvīgie tulki (sk. arī 59.-62. punktu). Tā kā pastāvīgo tulku nodrošināto tulkošanas dienu skaits laikposmā no 2002. līdz 2003. gadam samazinājās par 4 %, izmaksu starpība starp abām tulku kategorijām 2003. gadā nenovēršami palielinājās.

| 41. | Lielākā daļa Mutiskās tulkošanas ĢD nolīgto ārštata tulku bija vietējie tulki vai arī ieradās uz sanāksmēm no tuvienes (55 % no ĀKT nolīgtajām dienām 2003. gadā un 59 % – 2004. gadā), tādējādi izmaksas par viesnīcām, piemaksas par ceļa izdevumiem bija nelielas vai tādu vispār nebija. Tā kā šie tulki saņem atalgojumu par nolīgto dienu skaitu, vietējie ārštata tulki izmaksā mazāk nekā pastāvīgie tulki, taču – kā to parādīja pēc Komisijas uzdevuma veiktais pētījums (17) – ārštata tulki, kuri nav vietējie, izmaksā vairāk. |
| --- | --- |

41.

Lielākā daļa Mutiskās tulkošanas ĢD nolīgto ārštata tulku bija vietējie tulki vai arī ieradās uz sanāksmēm no tuvienes (55 % no ĀKT nolīgtajām dienām 2003. gadā un 59 % – 2004. gadā), tādējādi izmaksas par viesnīcām, piemaksas par ceļa izdevumiem bija nelielas vai tādu vispār nebija. Tā kā šie tulki saņem atalgojumu par nolīgto dienu skaitu, vietējie ārštata tulki izmaksā mazāk nekā pastāvīgie tulki, taču – kā to parādīja pēc Komisijas uzdevuma veiktais pētījums (17) – ārštata tulki, kuri nav vietējie, izmaksā vairāk.

Citi mutiskās tulkošanas izmaksas ietekmējoši jautājumi

Parlaments

Vēlīni pieprasījumi un sanāksmju atcelšana

| 42. | Mutiskās tulkošanas pakalpojumi, pieprasot to nodrošināšanu īsi pirms sanāksmes, ir jo īpaši dārgi, jo, iespējams, ir jāsedz ceļošanas izdevumi ĀKT īsiem tulkošanas uzdevumiem (piemēram, vienai atsevišķai sanāksmei), kamēr mutiskās tulkošanas pieprasījumi, kas iesniegti laicīgi, rada iespēju plānot ārštata tulku nodarbināšanu ilgākam laika posmam (piemēram, pilnai darba nedēļai, kuras laikā notiek vairākas sanāksmes). |
| --- | --- |

42.

Mutiskās tulkošanas pakalpojumi, pieprasot to nodrošināšanu īsi pirms sanāksmes, ir jo īpaši dārgi, jo, iespējams, ir jāsedz ceļošanas izdevumi ĀKT īsiem tulkošanas uzdevumiem (piemēram, vienai atsevišķai sanāksmei), kamēr mutiskās tulkošanas pieprasījumi, kas iesniegti laicīgi, rada iespēju plānot ārštata tulku nodarbināšanu ilgākam laika posmam (piemēram, pilnai darba nedēļai, kuras laikā notiek vairākas sanāksmes).

| 43. | Revīzijā tika konstatēts, ka 2003. gadā lielā daļā gadījumu Rīcības kodeksā noteiktie termiņi netika ievēroti: pēc noteiktā termiņa bija 853 pieprasījumi (vidēji 17 pieprasījumi nedēļā) un 650 atcelšanas gadījumi (vidēji 13 atcelšanas gadījumi nedēļā). |
| --- | --- |

43.

Revīzijā tika konstatēts, ka 2003. gadā lielā daļā gadījumu Rīcības kodeksā noteiktie termiņi netika ievēroti: pēc noteiktā termiņa bija 853 pieprasījumi (vidēji 17 pieprasījumi nedēļā) un 650 atcelšanas gadījumi (vidēji 13 atcelšanas gadījumi nedēļā).

| 44. | Vēlīna sanāksmju atcelšana, lai gan dažkārt no tā nav iespējams izvairīties, rada nelietderīgu finanšu resursu izmantošanu, ja norīkotie tulki nevar tikt nodarbināti citās sanāksmēs. Ja tādā gadījumā izmantotie tulki ir ĀKT, viņu atalgojums ir uzskatāms par iestādes līdzekļu pilnīgu zaudējumu; ja tulki ir ierēdņi, viņi varēja būt norīkoti citām sanāksmēm, kuru gadījumā tika nolīgti ĀKT, pieņemot, ka pastāvīgie štata tulki nebija pieejami. GERI (akronīms no “Gestion des Réunions et des Interprètes”) datorsistēma, ko izmanto Parlamentā, ļauj noteikt daļēji noslogoto pieprasīto un piešķirto mutiskās tulkošanas dienu skaitu, kuras tomēr vēlāk nebija vajadzīgas sanāksmju atcelšanas dēļ (18). Dati liecina, ka 2003. gadā kopumā bija 6 298 daļēji noslogotas dienas (2 864 daļēji noslogotas dienas pastāvīgajiem tulkiem un 3 434 daļēji noslogotas dienas ĀKT). Tas ir aptuveni 8 % no nodrošinātajām mutiskās tulkošanas dienām un 7,5 % no pieprasītajām mutiskās tulkošanas dienām. Tā rezultātā aptuveni 4 milj. EUR tika iztērēti par mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, kas bija pieejami, taču netika izmantoti. Labāka plānošana būtu atļāvusi, lai atceltajām sanāksmēm norīkotie pastāvīgie tulki aizvietotu tos ĀKT, kas ir nolīgti citām sanāksmēm (par šo jautājumu sk. 47. punktu). |
| --- | --- |

44.

Vēlīna sanāksmju atcelšana, lai gan dažkārt no tā nav iespējams izvairīties, rada nelietderīgu finanšu resursu izmantošanu, ja norīkotie tulki nevar tikt nodarbināti citās sanāksmēs. Ja tādā gadījumā izmantotie tulki ir ĀKT, viņu atalgojums ir uzskatāms par iestādes līdzekļu pilnīgu zaudējumu; ja tulki ir ierēdņi, viņi varēja būt norīkoti citām sanāksmēm, kuru gadījumā tika nolīgti ĀKT, pieņemot, ka pastāvīgie štata tulki nebija pieejami. GERI (akronīms no “Gestion des Réunions et des Interprètes”) datorsistēma, ko izmanto Parlamentā, ļauj noteikt daļēji noslogoto pieprasīto un piešķirto mutiskās tulkošanas dienu skaitu, kuras tomēr vēlāk nebija vajadzīgas sanāksmju atcelšanas dēļ (18). Dati liecina, ka 2003. gadā kopumā bija 6 298 daļēji noslogotas dienas (2 864 daļēji noslogotas dienas pastāvīgajiem tulkiem un 3 434 daļēji noslogotas dienas ĀKT). Tas ir aptuveni 8 % no nodrošinātajām mutiskās tulkošanas dienām un 7,5 % no pieprasītajām mutiskās tulkošanas dienām. Tā rezultātā aptuveni 4 milj. EUR tika iztērēti par mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, kas bija pieejami, taču netika izmantoti. Labāka plānošana būtu atļāvusi, lai atceltajām sanāksmēm norīkotie pastāvīgie tulki aizvietotu tos ĀKT, kas ir nolīgti citām sanāksmēm (par šo jautājumu sk. 47. punktu).

Komisija

Īsas sanāksmes vai sanāksmju atcelšana

| 45. | Sanāksmju atcelšana un īsas sanāksmes kombinācijā ar Mutiskās tulkošanas ĢD vajadzību pēc vairākiem rezerves tulkiem katrā valodā, lai nodrošinātu mutisko tulkošanu sanāksmēs, kurās mutiskās tulkošanas pakalpojumi tiek pieprasīti pēdējā brīdī vai arī neparedzētos tulku prombūtnes gadījumos, ir cēlonis lielam skaitam tā sauktās tiešas vai netiešas pastāvīgas darba gatavības (19) gadījumiem, proti, gadījumi, kad tulki ir pieejami, taču viņiem tiek piešķirts pastāvīgās darba gatavības statuss, jo viņu pakalpojumi nav vajadzīgi. Pastāvīgie tulki 2003. gadā pavadīja vidēji 33 dienas dīkstāvē, esot pastāvīgā darba gatavībā. Lielais pastāvīgās darba gatavības gadījumu skaits (aptuveni 130 mutiskās tulkošanas dienas attiecīgi 2003. gadā attiecībā uz vairāk nekā vienu ceturtdaļu no pastāvīgo tulku skaita) radās augustā, kad notika ļoti maz sanāksmju. Tā rezultātā kopumā 15 000 mutiskās tulkošanas dienu, kas atbilst aptuveni 15 % štata tulku darba dienām, netika izmantotas. Ārštata tulki kopumā pavadīja vairāk nekā 6 000 dienu netiešā pastāvīgā darba gatavībā. Kopējās tulku netiešās pastāvīgās darba gatavības izmaksas (20) 2003. gadā ir aptuveni 18 miljoni EUR, ņemot vērā vidējās mutiskās tulkošanas dienas izmaksas EUR 865 apmērā. Lai gan saskaņā ar pastāvošo darba kārtību nav iespējams izvairīties no ievērojamas daļas izmaksu saistībā ar pastāvīgo darba gatavību, jādara viss iespējamais, lai samazinātu šādas izmaksas. |
| --- | --- |

45.

Sanāksmju atcelšana un īsas sanāksmes kombinācijā ar Mutiskās tulkošanas ĢD vajadzību pēc vairākiem rezerves tulkiem katrā valodā, lai nodrošinātu mutisko tulkošanu sanāksmēs, kurās mutiskās tulkošanas pakalpojumi tiek pieprasīti pēdējā brīdī vai arī neparedzētos tulku prombūtnes gadījumos, ir cēlonis lielam skaitam tā sauktās tiešas vai netiešas pastāvīgas darba gatavības (19) gadījumiem, proti, gadījumi, kad tulki ir pieejami, taču viņiem tiek piešķirts pastāvīgās darba gatavības statuss, jo viņu pakalpojumi nav vajadzīgi. Pastāvīgie tulki 2003. gadā pavadīja vidēji 33 dienas dīkstāvē, esot pastāvīgā darba gatavībā. Lielais pastāvīgās darba gatavības gadījumu skaits (aptuveni 130 mutiskās tulkošanas dienas attiecīgi 2003. gadā attiecībā uz vairāk nekā vienu ceturtdaļu no pastāvīgo tulku skaita) radās augustā, kad notika ļoti maz sanāksmju. Tā rezultātā kopumā 15 000 mutiskās tulkošanas dienu, kas atbilst aptuveni 15 % štata tulku darba dienām, netika izmantotas. Ārštata tulki kopumā pavadīja vairāk nekā 6 000 dienu netiešā pastāvīgā darba gatavībā. Kopējās tulku netiešās pastāvīgās darba gatavības izmaksas (20) 2003. gadā ir aptuveni 18 miljoni EUR, ņemot vērā vidējās mutiskās tulkošanas dienas izmaksas EUR 865 apmērā. Lai gan saskaņā ar pastāvošo darba kārtību nav iespējams izvairīties no ievērojamas daļas izmaksu saistībā ar pastāvīgo darba gatavību, jādara viss iespējamais, lai samazinātu šādas izmaksas.

| 46. | Komisijas nodaļu pieprasītās mutiskās tulkošanas dienas 2003. gadā tika atceltas 15 % gadījumu, taču dati par to gadījumu skaitu, kad tulku resursi netika pazaudēti, jo bija iespējams uz atceltajām sanāksmēm norīkotos tulkus piesaistīt citām sanāksmēm, nav pieejami. |
| --- | --- |

46.

Komisijas nodaļu pieprasītās mutiskās tulkošanas dienas 2003. gadā tika atceltas 15 % gadījumu, taču dati par to gadījumu skaitu, kad tulku resursi netika pazaudēti, jo bija iespējams uz atceltajām sanāksmēm norīkotos tulkus piesaistīt citām sanāksmēm, nav pieejami.

| 47. | Vismaz 100 patstāvīgie tulki (jeb vairāk nekā 20 % no visiem pastāvīgajiem tulkiem) 2003. gadā bija norīkoti atceltām sanāksmēm un pavadīja deviņas darba dienas dīkstāvē vai netiešā pastāvīgā darba gatavībā, lai gan tajā pašā laikā tika nolīgti vairāk nekā 100 ārštata tulki. |
| --- | --- |

47.

Vismaz 100 patstāvīgie tulki (jeb vairāk nekā 20 % no visiem pastāvīgajiem tulkiem) 2003. gadā bija norīkoti atceltām sanāksmēm un pavadīja deviņas darba dienas dīkstāvē vai netiešā pastāvīgā darba gatavībā, lai gan tajā pašā laikā tika nolīgti vairāk nekā 100 ārštata tulki.

| 48. | Sanāksmes, kas ilga pavisam īsu laiku arī radīja tādu kā netiešo pastāvīgo darba gatavību, jo mutiskā tulkošana ir jānodrošina tikai pavisam nedaudz vai arī tikai pusi dienas. Viens no iemesliem šādām īsām sanāksmēm ir tāds, ka darba grupas, kuru sanāksmes ir plānotas regulāri, sanāk kopā pat tādos gadījumos, kad dienas kārtībā iekļautie jautājumi ir pavisam nedaudz un nav izskatāmi steidzīgi. |
| --- | --- |

48.

Sanāksmes, kas ilga pavisam īsu laiku arī radīja tādu kā netiešo pastāvīgo darba gatavību, jo mutiskā tulkošana ir jānodrošina tikai pavisam nedaudz vai arī tikai pusi dienas. Viens no iemesliem šādām īsām sanāksmēm ir tāds, ka darba grupas, kuru sanāksmes ir plānotas regulāri, sanāk kopā pat tādos gadījumos, kad dienas kārtībā iekļautie jautājumi ir pavisam nedaudz un nav izskatāmi steidzīgi.

Padome

Sanāksmju atcelšana

| 49. | Saskaņā ar Padomes veiktajiem aprēķiniem 2003. gadā vairāk nekā 5 % no Padomes izdevumiem par mutisko tulkošanu (2,4 miljoni EUR no 45,7 miljoniem EUR) bija veikti par atceltajām sanāksmēm gadījumos, kad Padome nevarēja izmantot nolīgtos tulkus citām sanāksmēm, kas notika tajā pašā dienā. Tas atbilst kopumā gandrīz 4 000 mutiskās tulkošanas dienu gadā. |
| --- | --- |

49.

Saskaņā ar Padomes veiktajiem aprēķiniem 2003. gadā vairāk nekā 5 % no Padomes izdevumiem par mutisko tulkošanu (2,4 miljoni EUR no 45,7 miljoniem EUR) bija veikti par atceltajām sanāksmēm gadījumos, kad Padome nevarēja izmantot nolīgtos tulkus citām sanāksmēm, kas notika tajā pašā dienā. Tas atbilst kopumā gandrīz 4 000 mutiskās tulkošanas dienu gadā.

Sanāksmes, par kurām iesniegti rēķini, norādot augstāku likmi

| 50. | Vēlīnu pieprasījumu gadījumā par neplānotām sanāksmēm vai vienas vai vairāku papildu valodu nodrošināšanu, kas iesniegti vēlāk nekā sešas darba dienas pirms sanāksmes, rēķinā norādītā likme 2003. gadā bija EUR 835, kas ir par vienu trešdaļu vairāk nekā standarta likme EUR 632 apmērā. Šādi vēlīni pieprasījumi 2003. gadā veidoja aptuveni 3 % no Padomei iesniegtajiem rēķiniem. |
| --- | --- |

50.

Vēlīnu pieprasījumu gadījumā par neplānotām sanāksmēm vai vienas vai vairāku papildu valodu nodrošināšanu, kas iesniegti vēlāk nekā sešas darba dienas pirms sanāksmes, rēķinā norādītā likme 2003. gadā bija EUR 835, kas ir par vienu trešdaļu vairāk nekā standarta likme EUR 632 apmērā. Šādi vēlīni pieprasījumi 2003. gadā veidoja aptuveni 3 % no Padomei iesniegtajiem rēķiniem.

| 51. | Svarīgi ir sanāksmju organizētājiem darīt zināmas sanāksmju atcelšanas un vēlīnu pieprasījumu izmaksas. Katra mēneša beigās Padomes prezidējošās dalībvalsts centrālas koordinācijas struktūrvienības vadītājs saņem pārskatu par atcelto sanāksmju izmaksām, un tā ir uzskatāma par labu praksi, ja to izmanto vadības nolūkos. |
| --- | --- |

51.

Svarīgi ir sanāksmju organizētājiem darīt zināmas sanāksmju atcelšanas un vēlīnu pieprasījumu izmaksas. Katra mēneša beigās Padomes prezidējošās dalībvalsts centrālas koordinācijas struktūrvienības vadītājs saņem pārskatu par atcelto sanāksmju izmaksām, un tā ir uzskatāma par labu praksi, ja to izmanto vadības nolūkos.

Mutiskās tulkošanas ĢD starpiestāžu norēķinu sistēma

| 52. | Lai Mutiskās tulkošanas ĢD varētu segt izmaksas saistībā ar citām iestādēm sniegtiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem (izmaksas, ko sedz no šo iestāžu administratīvā budžeta), ir izveidota starpiestāžu norēķinu sistēma, pamatojoties uz nolīgumiem par to sniedzamo pakalpojumu kvalitāti, kas noslēgti starp Mutiskās tulkošanas ĢD un attiecīgo iestādi. |
| --- | --- |

52.

Lai Mutiskās tulkošanas ĢD varētu segt izmaksas saistībā ar citām iestādēm sniegtiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem (izmaksas, ko sedz no šo iestāžu administratīvā budžeta), ir izveidota starpiestāžu norēķinu sistēma, pamatojoties uz nolīgumiem par to sniedzamo pakalpojumu kvalitāti, kas noslēgti starp Mutiskās tulkošanas ĢD un attiecīgo iestādi.

| 53. | Mutiskās tulkošanas ĢD 2003. gadā Padomei iesniedza rēķinus, pieprasot pamatlikmi EUR 632 par dienu vai EUR 369 par pusi dienas, par tulkiem, kas pasūtīti vismaz sešas nedēļas pirms sanāksmēm Briselē. Lielākas likmes piemēroja komandējumu un vēlīnu pieprasījumu gadījumā. |
| --- | --- |

53.

Mutiskās tulkošanas ĢD 2003. gadā Padomei iesniedza rēķinus, pieprasot pamatlikmi EUR 632 par dienu vai EUR 369 par pusi dienas, par tulkiem, kas pasūtīti vismaz sešas nedēļas pirms sanāksmēm Briselē. Lielākas likmes piemēroja komandējumu un vēlīnu pieprasījumu gadījumā.

| 54. | Par pašreizējo norēķinu sistēmu Palāta izdarīja turpmāk minētās piezīmes:






  a) | cenas struktūra nav balstīta uz katra veida pieprasījuma faktiskajām izmaksām (savlaicīgi pieprasījumi, vēlīni pieprasījumi, atcelti pieprasījumi, mutiskās tulkošanas pieprasījumi attiecībā uz valodām ar augstākām ĀKT ceļošanas izmaksām utt.); |
| --- | --- | --- |

54.

Par pašreizējo norēķinu sistēmu Palāta izdarīja turpmāk minētās piezīmes:

a)

cenas struktūra nav balstīta uz katra veida pieprasījuma faktiskajām izmaksām (savlaicīgi pieprasījumi, vēlīni pieprasījumi, atcelti pieprasījumi, mutiskās tulkošanas pieprasījumi attiecībā uz valodām ar augstākām ĀKT ceļošanas izmaksām utt.);

| b) | attiecībā uz Mutiskās tulkošanas ĢD ieņēmumiem piemēro standarta takses, kas balstās uz aprēķināto darbības apjomu. Lielākā daļa Mutiskās tulkošanas ĢD izmaksu ir pastāvīgās izmaksas (tikai ĀKT izmaksas ir pilnībā mainīgas). Tādēļ, ja faktiskā mutiskās tulkošanas pieprasījuma apjoms vai struktūra atšķiras no prognozētā, Mutiskās tulkošanas ĢD rodas vai nu deficīts vai pārpalikums; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Mutiskās tulkošanas ĢD ieņēmumiem piemēro standarta takses, kas balstās uz aprēķināto darbības apjomu. Lielākā daļa Mutiskās tulkošanas ĢD izmaksu ir pastāvīgās izmaksas (tikai ĀKT izmaksas ir pilnībā mainīgas). Tādēļ, ja faktiskā mutiskās tulkošanas pieprasījuma apjoms vai struktūra atšķiras no prognozētā, Mutiskās tulkošanas ĢD rodas vai nu deficīts vai pārpalikums;

| c) | cenā nav iekļautas mutiskās tulkošanas pakalpojumu pilnās izmaksas, jo, kā minēts 35. punktā, tajā nav iekļauti visi pieskaitāmie izdevumi; |
| --- | --- |

c)

cenā nav iekļautas mutiskās tulkošanas pakalpojumu pilnās izmaksas, jo, kā minēts 35. punktā, tajā nav iekļauti visi pieskaitāmie izdevumi;

| d) | tulku un sanāksmju skaita ierobežojums dienā ir noteikts nolīgumā par pakalpojumu kvalitāti, un tas novērš pārlieku pieprasījumu pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, bet ne dīkstāves (janvāra sākumā, augustā utt.); |
| --- | --- |

d)

tulku un sanāksmju skaita ierobežojums dienā ir noteikts nolīgumā par pakalpojumu kvalitāti, un tas novērš pārlieku pieprasījumu pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, bet ne dīkstāves (janvāra sākumā, augustā utt.);

| e) | tā kā Padomes un Mutiskās tulkošanas ĢD datorsistēmas nav savā starpā savienotas, tas sarežģī norēķinus un rada kļūdas. Retrospektīvi samazinātās apmaksājamo rēķinu summas, ko Mutiskās tulkošanas ĢD nosūtīja Padomei par laika posmu no 2002. līdz 2003. gadam, bija gandrīz 6 % apmērā no iesniegtajos rēķinos sākotnēji norādītās summas. |
| --- | --- |

e)

tā kā Padomes un Mutiskās tulkošanas ĢD datorsistēmas nav savā starpā savienotas, tas sarežģī norēķinus un rada kļūdas. Retrospektīvi samazinātās apmaksājamo rēķinu summas, ko Mutiskās tulkošanas ĢD nosūtīja Padomei par laika posmu no 2002. līdz 2003. gadam, bija gandrīz 6 % apmērā no iesniegtajos rēķinos sākotnēji norādītās summas.

Starpiestāžu sadarbība

| 55. | Pamatojoties uz Rakstiskās un mutiskās tulkošanas starpiestāžu komitejas un 2002. gada “Chêne Report” (21), ievērojami panākumi tika sasniegti, izveidojot ciešāku sadarbību starp ES iestādēm saistībā ar mutisko tulkošanu. Galvenie sasniegumi ietver:






  — | apvienotus konkursus štata tulkiem, ko organizē EPAB, |
| --- | --- | --- |

55.

Pamatojoties uz Rakstiskās un mutiskās tulkošanas starpiestāžu komitejas un 2002. gada “Chêne Report” (21), ievērojami panākumi tika sasniegti, izveidojot ciešāku sadarbību starp ES iestādēm saistībā ar mutisko tulkošanu. Galvenie sasniegumi ietver:

—

apvienotus konkursus štata tulkiem, ko organizē EPAB,

| — | apvienotu atlases procedūru un kopēju ĀKT sarakstu, |
| --- | --- |

—

apvienotu atlases procedūru un kopēju ĀKT sarakstu,

| — | vienotu sistēmu un struktūrvienību ĀKT maksājumiem (kopš 2004. gada oktobra), |
| --- | --- |

—

vienotu sistēmu un struktūrvienību ĀKT maksājumiem (kopš 2004. gada oktobra),

| — | tulku apmaiņu jaunajās valodās, kurās tulku nepietiek. |
| --- | --- |

—

tulku apmaiņu jaunajās valodās, kurās tulku nepietiek.

| 56. | Papildu ietaupījumus un uzlabotu efektivitāti var panākt vairākās citās jomās, taču šķērslis ciešākai sadarbībai ir pašreizējā darba organizācija, kurā iesaistīti trīs neatkarīgi mutiskās tulkošanas dienesti (Mutiskās tulkošanas ĢD, Parlamenta un Kopienu Tiesas mutiskās tulkošanas dienesti). |
| --- | --- |

56.

Papildu ietaupījumus un uzlabotu efektivitāti var panākt vairākās citās jomās, taču šķērslis ciešākai sadarbībai ir pašreizējā darba organizācija, kurā iesaistīti trīs neatkarīgi mutiskās tulkošanas dienesti (Mutiskās tulkošanas ĢD, Parlamenta un Kopienu Tiesas mutiskās tulkošanas dienesti).

| 57. | Darba dalīšana starp Parlamentu un Komisiju (Mutiskās tulkošanas ĢD) nav efektīva šādu iemeslu dēļ:






  a) | abas iestādes savā starpā konkurē, veicot ĀKT atlasi sanāksmēm Briselē; |
| --- | --- | --- |

57.

Darba dalīšana starp Parlamentu un Komisiju (Mutiskās tulkošanas ĢD) nav efektīva šādu iemeslu dēļ:

a)

abas iestādes savā starpā konkurē, veicot ĀKT atlasi sanāksmēm Briselē;

| b) | iestādes sava starpā nesazinās sistemātiski par to resursu pieejamību vai vajadzību pēc tiem. Mutiskās tulkošanas ĢD pieņem darbā ĀKT dienās, kad Parlamentā ir pieejami pastāvīgie tulki bez darba norīkojuma. Sanāksmju atcelšanas gadījumos vai tādos gadījumos, kad tulki ir vajadzīgi tikai pusi dienas vai mazāk, atsevišķas darba organizācijas struktūras apvienojumā ar informācijas apmaiņas trūkumu starp abām iestādēm padara gandrīz neiespējamu iestādei izmantot otras iestādes resursus. Eiropas Parlamenta vēlēšanu laikā no 2004. gada 10. maija līdz 2. jūlijam vairākiem desmitiem Parlamenta pastāvīgo tulku, jo īpaši no maz izplatītajām valodām, nebija neviena darba uzdevuma. Tajā pašā laikā Mutiskās tulkošanas ĢD nolīga vidēji 253 ĀKT dienā, kā rezultātā no budžeta apropriācijām tika segtas ievērojamas izmaksas (vairāk nekā EUR 900 dienā par katru tulku); |
| --- | --- |

b)

iestādes sava starpā nesazinās sistemātiski par to resursu pieejamību vai vajadzību pēc tiem. Mutiskās tulkošanas ĢD pieņem darbā ĀKT dienās, kad Parlamentā ir pieejami pastāvīgie tulki bez darba norīkojuma. Sanāksmju atcelšanas gadījumos vai tādos gadījumos, kad tulki ir vajadzīgi tikai pusi dienas vai mazāk, atsevišķas darba organizācijas struktūras apvienojumā ar informācijas apmaiņas trūkumu starp abām iestādēm padara gandrīz neiespējamu iestādei izmantot otras iestādes resursus. Eiropas Parlamenta vēlēšanu laikā no 2004. gada 10. maija līdz 2. jūlijam vairākiem desmitiem Parlamenta pastāvīgo tulku, jo īpaši no maz izplatītajām valodām, nebija neviena darba uzdevuma. Tajā pašā laikā Mutiskās tulkošanas ĢD nolīga vidēji 253 ĀKT dienā, kā rezultātā no budžeta apropriācijām tika segtas ievērojamas izmaksas (vairāk nekā EUR 900 dienā par katru tulku);

| c) | pašreizējā darba organizācija sarežģī centienus samazināt ceļošanas izmaksas, izmantojot to ĀKT pieejamību, kas nav vietējie ĀKT un kurus ir nolīgusi jau cita iestāde tuvākajām dienām; |
| --- | --- |

c)

pašreizējā darba organizācija sarežģī centienus samazināt ceļošanas izmaksas, izmantojot to ĀKT pieejamību, kas nav vietējie ĀKT un kurus ir nolīgusi jau cita iestāde tuvākajām dienām;

| d) | papildu mēroga ekonomiju personāla resursu, finanšu, darbības un IT vadības un IT sistēmu integrācijas ziņā var panākt, nodrošinot kopēju darba organizāciju. |
| --- | --- |

d)

papildu mēroga ekonomiju personāla resursu, finanšu, darbības un IT vadības un IT sistēmu integrācijas ziņā var panākt, nodrošinot kopēju darba organizāciju.

| 58. | Tādēļ būtu jāanalizē, vai iepriekš minētās problēmas var atrisināt, izveidojot vienotu starpiestāžu biroju vai aģentūru, kas nodrošinātu mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, vai uzlabojot starpiestāžu sadarbību. Mutiskās tulkošanas dienestu centralizācija būtu savietojama ar katras iestādes autonomiju, kā to jau pierāda tas, ka Padome ir uzticējusi Komisijai jau daudzus gadus nodrošināt to ar mutiskās tulkošanas pakalpojumiem bez ievērojamām problēmām. Starp Mutiskās tulkošanas ĢD un Padomi parakstītais nolīgums par sniedzamo pakalpojumu kvalitāti parāda, ka ir ļoti vienkārši garantēt iestādei (klientam) noteiktu mutiskās tulkošanas dienu skaitu. |
| --- | --- |

58.

Tādēļ būtu jāanalizē, vai iepriekš minētās problēmas var atrisināt, izveidojot vienotu starpiestāžu biroju vai aģentūru, kas nodrošinātu mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, vai uzlabojot starpiestāžu sadarbību. Mutiskās tulkošanas dienestu centralizācija būtu savietojama ar katras iestādes autonomiju, kā to jau pierāda tas, ka Padome ir uzticējusi Komisijai jau daudzus gadus nodrošināt to ar mutiskās tulkošanas pakalpojumiem bez ievērojamām problēmām. Starp Mutiskās tulkošanas ĢD un Padomi parakstītais nolīgums par sniedzamo pakalpojumu kvalitāti parāda, ka ir ļoti vienkārši garantēt iestādei (klientam) noteiktu mutiskās tulkošanas dienu skaitu.

Īpaši apsvērumi par ārštata mutiskās tulkošanas izdevumiem

Optimāls pastāvīgo un ārštata tulku sadalījums

Mutiskās tulkošanas ĢD

| 59. | ĀKT nolīgšanas lietderība mutiskās tulkošanas pakalpojumu nodrošināšanai pastāvīgo tulku vietā ir atkarīga no daudziem faktoriem, piemēram, no sanāksmju sadalījuma gadā un nedēļā, vietējo tulku pieejamības vai attāluma, kāds pastāv starp tulka profesionālās darbības vietu un sanāksmes vietu. Palāta uzskata, ka jau iepriekš minētā un Mutiskās tulkošanas ĢD pasūtītā pētījuma (17) rezultāti ir kopumā atzīstami par spēkā esošiem. Tie norāda, ka vispārējais optimālais rādītājs ir tāds, ka mutisko tulkošanu 51 % tulkošanas dienu nodrošina pastāvīgie tulki. Pastāvīgo tulku nodrošināto mutiskās tulkošanas dienu īpatsvars samazinājās no 53 % 2000. gadā līdz 46 % 2002. gadā, un 2004. gadā tas palielinājās līdz 50 %. |
| --- | --- |

59.

ĀKT nolīgšanas lietderība mutiskās tulkošanas pakalpojumu nodrošināšanai pastāvīgo tulku vietā ir atkarīga no daudziem faktoriem, piemēram, no sanāksmju sadalījuma gadā un nedēļā, vietējo tulku pieejamības vai attāluma, kāds pastāv starp tulka profesionālās darbības vietu un sanāksmes vietu. Palāta uzskata, ka jau iepriekš minētā un Mutiskās tulkošanas ĢD pasūtītā pētījuma (17) rezultāti ir kopumā atzīstami par spēkā esošiem. Tie norāda, ka vispārējais optimālais rādītājs ir tāds, ka mutisko tulkošanu 51 % tulkošanas dienu nodrošina pastāvīgie tulki. Pastāvīgo tulku nodrošināto mutiskās tulkošanas dienu īpatsvars samazinājās no 53 % 2000. gadā līdz 46 % 2002. gadā, un 2004. gadā tas palielinājās līdz 50 %.

| 60. | Tomēr vispārējā mērķa īpatsvara attiecība 51:49 nav piemērota visām valodām. Mutiskās tulkošanas ĢD nav aprēķinājis optimālo īpatsvara attiecību katrai valodai. Piemēram, flāmu valodas ārštata tulku (54 % 2003. gadā) optimālajam īpatsvaram jābūt lielākam, jo ir pieejami daudzi vietējie ĀKT, kas dzīvo Briselē vai tās apkārtnē un ne tik dārgie ārštata tulki, kas nedzīvo uz vietas (ĀKT, kas nedzīvo tālu no Briseles). |
| --- | --- |

60.

Tomēr vispārējā mērķa īpatsvara attiecība 51:49 nav piemērota visām valodām. Mutiskās tulkošanas ĢD nav aprēķinājis optimālo īpatsvara attiecību katrai valodai. Piemēram, flāmu valodas ārštata tulku (54 % 2003. gadā) optimālajam īpatsvaram jābūt lielākam, jo ir pieejami daudzi vietējie ĀKT, kas dzīvo Briselē vai tās apkārtnē un ne tik dārgie ārštata tulki, kas nedzīvo uz vietas (ĀKT, kas nedzīvo tālu no Briseles).

| 61. | No otras puses, varētu pieņemt darbā vairāk pastāvīgo tulku, piemēram, grieķu un portugāļu valodā, jo ceļošanas izmaksas šo valodu ĀKT ir virs vidējām ĀKT ceļošanas izmaksām. Šajās valodās ĀKT izmantošana ir relatīvi bieža (attiecīgi 59 % un 67 % no mutiskās tulkošanas dienām 2003. gadā), un pastāvīgajiem tulkiem ir viena no lielākajām slodzēm (attiecīgi 116 un 108 dienas salīdzinājumā ar vidēji 104 dienām 2003. gadā), bet vietējo ĀKT īpatsvars ir viszemākais (tikai 30 % portugāļu un 42 % grieķu salīdzinājumā ar 2003. gada vidējo rādītāju 56 % apmērā). |
| --- | --- |

61.

No otras puses, varētu pieņemt darbā vairāk pastāvīgo tulku, piemēram, grieķu un portugāļu valodā, jo ceļošanas izmaksas šo valodu ĀKT ir virs vidējām ĀKT ceļošanas izmaksām. Šajās valodās ĀKT izmantošana ir relatīvi bieža (attiecīgi 59 % un 67 % no mutiskās tulkošanas dienām 2003. gadā), un pastāvīgajiem tulkiem ir viena no lielākajām slodzēm (attiecīgi 116 un 108 dienas salīdzinājumā ar vidēji 104 dienām 2003. gadā), bet vietējo ĀKT īpatsvars ir viszemākais (tikai 30 % portugāļu un 42 % grieķu salīdzinājumā ar 2003. gada vidējo rādītāju 56 % apmērā).

Parlaments

| 62. | Parlaments nav veicis nekādus īpašus aprēķinus, lai noteiktu ārštata un pastāvīgo tulku optimālo īpatsvaru. ĀKT 2003. gadā nodrošināja 57 % no visām mutiskās tulkošanas dienām. Neskatoties uz lielajām izmaksām, lielāks ārštata tulku īpatsvars nekā Mutiskās tulkošanas ĢD, šķiet, ir pamatots, jo pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem nav tik viendabīgs. Tomēr piecām valodām ar vislielāko procentuālo ārštata tulku īpatsvaru (lejupejošā secībā: spāņu, itāļu, angļu, somu un zviedru) ĀKT ceļošanas izmaksas ir virs vidējām ceļošanas izmaksām. |
| --- | --- |

62.

Parlaments nav veicis nekādus īpašus aprēķinus, lai noteiktu ārštata un pastāvīgo tulku optimālo īpatsvaru. ĀKT 2003. gadā nodrošināja 57 % no visām mutiskās tulkošanas dienām. Neskatoties uz lielajām izmaksām, lielāks ārštata tulku īpatsvars nekā Mutiskās tulkošanas ĢD, šķiet, ir pamatots, jo pieprasījums pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem nav tik viendabīgs. Tomēr piecām valodām ar vislielāko procentuālo ārštata tulku īpatsvaru (lejupejošā secībā: spāņu, itāļu, angļu, somu un zviedru) ĀKT ceļošanas izmaksas ir virs vidējām ceļošanas izmaksām.

Piemaksas ārštata tulkiem

Ceļošanas izdevumu atlīdzināšana un dienas naudas

| 63. | ĀKT ceļošanas izdevumi ir ievērojami lielāki nekā pastāvīgo tulku ceļošanas izdevumi. Tā kā Nolīgums paredz ĀKT ceļa izdevumu piemaksu, dienas naudu un ceļošanas izdevumu un viesnīcas izdevumu atlīdzību, ĀKT gūst labumu no labvēlīgākiem ceļošanas nosacījumiem nekā viņu kolēģi pastāvīgie tulki. Ārpus Briseles notiekošo sanāksmju gadījumā rodas nevienlīdzīgi ceļošanas nosacījumi tulkiem, kas veic vienu un to pašu darbu. Saskaņā ar IACI nolīgumiem ar citām starptautiskām organizācijām, ĀKT gūst labumu no tiem pašiem nosacījumiem par ceļošanas izdevumu atlīdzināšanu kā tā paša līmeņa pastāvīgie tulki (22). |
| --- | --- |

63.

ĀKT ceļošanas izdevumi ir ievērojami lielāki nekā pastāvīgo tulku ceļošanas izdevumi. Tā kā Nolīgums paredz ĀKT ceļa izdevumu piemaksu, dienas naudu un ceļošanas izdevumu un viesnīcas izdevumu atlīdzību, ĀKT gūst labumu no labvēlīgākiem ceļošanas nosacījumiem nekā viņu kolēģi pastāvīgie tulki. Ārpus Briseles notiekošo sanāksmju gadījumā rodas nevienlīdzīgi ceļošanas nosacījumi tulkiem, kas veic vienu un to pašu darbu. Saskaņā ar IACI nolīgumiem ar citām starptautiskām organizācijām, ĀKT gūst labumu no tiem pašiem nosacījumiem par ceļošanas izdevumu atlīdzināšanu kā tā paša līmeņa pastāvīgie tulki (22).

| 64. | Saskaņā ar 10. pantu Komisijas noteikumos, ar ko īsteno Nolīgumu, kas noslēgts starp IACI un ES iestādēm (23), ĀKT ir tiesīgs saņemt atlīdzību, uzrādot pavaddokumentus, par apmaināmu un atlīdzināmu IATA biļeti par zemāko cenu, kurai nepiemēro kvotas. Īstenošanas noteikumi, ko piemēro ĀKT, kas strādā ES iestādēs Luksemburgā (24), ietver līdzīgu klauzulu. |
| --- | --- |

64.

Saskaņā ar 10. pantu Komisijas noteikumos, ar ko īsteno Nolīgumu, kas noslēgts starp IACI un ES iestādēm (23), ĀKT ir tiesīgs saņemt atlīdzību, uzrādot pavaddokumentus, par apmaināmu un atlīdzināmu IATA biļeti par zemāko cenu, kurai nepiemēro kvotas. Īstenošanas noteikumi, ko piemēro ĀKT, kas strādā ES iestādēs Luksemburgā (24), ietver līdzīgu klauzulu.

| 65. | Nolīgums jāmaina, lai nodrošinātu, ka ĀKT saņem ne vairāk kā to summu, kas atbilst cenai par biļeti ar ierobežojumiem (t. i., biļetei par viszemāko cenu). Šī summa tomēr ir maksājama arī neierašanās gadījumā slimības, sanāksmes atcelšanas vai kādu citu no ĀKT neatkarīgu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

65.

Nolīgums jāmaina, lai nodrošinātu, ka ĀKT saņem ne vairāk kā to summu, kas atbilst cenai par biļeti ar ierobežojumiem (t. i., biļetei par viszemāko cenu). Šī summa tomēr ir maksājama arī neierašanās gadījumā slimības, sanāksmes atcelšanas vai kādu citu no ĀKT neatkarīgu iemeslu dēļ.

Parlaments

| 66. | ĀKT saņemto maksājumu parauga pārbaudē tika konstatēts, ka lielākā daļa ĀKT, kas ceļošanai izmantoja gaisa satiksmi, saņēma biznesa klases biļetes kompensāciju, neuzrādot nekādu pamatojumu lietā par to, kādēļ bija vajadzība iegadāties tieši šādu biļeti. |
| --- | --- |

66.

ĀKT saņemto maksājumu parauga pārbaudē tika konstatēts, ka lielākā daļa ĀKT, kas ceļošanai izmantoja gaisa satiksmi, saņēma biznesa klases biļetes kompensāciju, neuzrādot nekādu pamatojumu lietā par to, kādēļ bija vajadzība iegadāties tieši šādu biļeti.

| 67. | Pretēji noteikumiem, kas nosaka, ka ārštata tulki nav tiesīgi saņemt dienas naudu pilnībā gadījumos, kad ierēdnis saņemtu tikai daļu no dienas naudas, dienas nauda pilnā apmērā tiek piešķirta pat par tādiem laika posmiem, kas mazāki par 12 stundām (25). |
| --- | --- |

67.

Pretēji noteikumiem, kas nosaka, ka ārštata tulki nav tiesīgi saņemt dienas naudu pilnībā gadījumos, kad ierēdnis saņemtu tikai daļu no dienas naudas, dienas nauda pilnā apmērā tiek piešķirta pat par tādiem laika posmiem, kas mazāki par 12 stundām (25).

Mutiskās tulkošanas ĢD

| 68. | Pārbaudot 17 revīzijai atlasītus maksājumus, kas saņemti no ĀKT, kuri ceļošanai izmantoja gaisa satiksmi, tika konstatēts, ka četri no tiem saņēma biznesa klases biļetes kompensāciju, neuzrādot nekādu pamatojumu lietā par to, kādēļ bija vajadzība iegādāties tieši šādu biļeti. |
| --- | --- |

68.

Pārbaudot 17 revīzijai atlasītus maksājumus, kas saņemti no ĀKT, kuri ceļošanai izmantoja gaisa satiksmi, tika konstatēts, ka četri no tiem saņēma biznesa klases biļetes kompensāciju, neuzrādot nekādu pamatojumu lietā par to, kādēļ bija vajadzība iegādāties tieši šādu biļeti.

Salīdzinājums ar citām starptautiskajām organizācijām

| 69. | Dienas samaksa pieredzējušiem tulkiem, ko veica ES iestādes 2004. gadā, piemērojot fiksētu likmi EUR 483,98 dienā, atbilst pašreizējiem tirgus apstākļiem privātajā sektorā. Tomēr tā ir zemāka nekā vidējā bruto likme, ko maksā citas starptautiskas organizācijas, kas arī ir parakstījušas nolīgumus ar IACI. Lielāks nodarbinātības apjoms, garāka termiņa līgumi, nekā to spēj piedāvāt ES iestādes, kā arī labvēlīgs nodokļu režīms (ĀKT maksā Kopienas nodokli – tādējādi viņu šādi gūtus ienākumus neapliek ar attiecīgas rezidences valsts iedzīvotāju ienākuma nodokli) izskaidro samaksas atšķirības ES iestādēs un citās starptautiskās organizācijās. |
| --- | --- |

69.

Dienas samaksa pieredzējušiem tulkiem, ko veica ES iestādes 2004. gadā, piemērojot fiksētu likmi EUR 483,98 dienā, atbilst pašreizējiem tirgus apstākļiem privātajā sektorā. Tomēr tā ir zemāka nekā vidējā bruto likme, ko maksā citas starptautiskas organizācijas, kas arī ir parakstījušas nolīgumus ar IACI. Lielāks nodarbinātības apjoms, garāka termiņa līgumi, nekā to spēj piedāvāt ES iestādes, kā arī labvēlīgs nodokļu režīms (ĀKT maksā Kopienas nodokli – tādējādi viņu šādi gūtus ienākumus neapliek ar attiecīgas rezidences valsts iedzīvotāju ienākuma nodokli) izskaidro samaksas atšķirības ES iestādēs un citās starptautiskās organizācijās.

| 70. | Labvēlīga nodokļu režīma efekts ir tāds, ka par spīti zemākai bruto likmei neto samaksa, ko ārštata tulki saņem no Mutiskās tulkošanas ĢD un Parlamenta, ir augstāka par neto samaksu, ko saņem tulki, strādājot privātajā sektorā vai citās starptautiskās organizācijās. Tas nozīmē, ka ES iestādes var atļauties ĀKT atlasē piemērot augstus standartus, taču tām ir rūpīgi jāseko līdzi tirgus apstākļiem, lai izvairītos no pārmaksāšanas ĀKT. |
| --- | --- |

70.

Labvēlīga nodokļu režīma efekts ir tāds, ka par spīti zemākai bruto likmei neto samaksa, ko ārštata tulki saņem no Mutiskās tulkošanas ĢD un Parlamenta, ir augstāka par neto samaksu, ko saņem tulki, strādājot privātajā sektorā vai citās starptautiskās organizācijās. Tas nozīmē, ka ES iestādes var atļauties ĀKT atlasē piemērot augstus standartus, taču tām ir rūpīgi jāseko līdzi tirgus apstākļiem, lai izvairītos no pārmaksāšanas ĀKT.

| 71. | Pretēji Eiropas Savienības iestādēm Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija maksā samazinātu samaksas likmi atceltu sanāksmju gadījumā, kā arī īsu un vispārīgu vai netehnisku sanāksmju gadījumā (26). |
| --- | --- |

71.

Pretēji Eiropas Savienības iestādēm Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija maksā samazinātu samaksas likmi atceltu sanāksmju gadījumā, kā arī īsu un vispārīgu vai netehnisku sanāksmju gadījumā (26).

Mutiskās tulkošanas kvalitāte

Parlaments

| 72. | Palātas veiktais pētījums starp politiskajām grupām neatklāja nekādas sūdzības par mutiskās tulkošanas dienestu kvalitāti, uzticamību un izpalīdzību, taču bija norādīts, ka mutiskās tulkošanas sesiju ierobežojums līdz trīsarpus stundām bija pārāk strikts. |
| --- | --- |

72.

Palātas veiktais pētījums starp politiskajām grupām neatklāja nekādas sūdzības par mutiskās tulkošanas dienestu kvalitāti, uzticamību un izpalīdzību, taču bija norādīts, ka mutiskās tulkošanas sesiju ierobežojums līdz trīsarpus stundām bija pārāk strikts.

Komisija un Padome

| 73. | Aptuveni 1,2 % sesiju ziņojumu (27) 2003. gadā un 0,5 % sesiju ziņojumu 2004. gadā bija minēta neoficiāla sūdzība lielākoties saistībā ar valodu lietojumu. Ārējo konsultantu veiktais vērtējums par Mutiskās tulkošanas ĢD sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu kvalitāti 2001. gadā, ietverot pētījumu starp delegātiem, kas apmeklēja Komisijas un Padomes sanāksmes ar mutisko tulkošanu, parādīja, ka 91 % šo delegātu bija kopumā apmierināti vai ļoti apmierināti ar Mutiskās tulkošanas ĢD nodrošinātās mutiskās tulkošanas kvalitāti. Par visvājāko punktu tika minētas zināšanas par sanāksmēs apspriestajiem jautājumiem. Šī problēma, šķiet, ir saistāma ar vēlīnu sanāksmju dokumentu izdali vai to nepieejamība, ko tulki aptaujā norādīja kā vislielāko problēmu. Vairāk nekā puse tulku bija neapmierināti ar izdalītajiem sanāksmju dokumentiem, jo īpaši dokumentu nepieejamība tulku aktīvajās valodās tika norādīta kā problēma, ar kuru nākas saskarties ikdienas darbā. |
| --- | --- |

73.

Aptuveni 1,2 % sesiju ziņojumu (27) 2003. gadā un 0,5 % sesiju ziņojumu 2004. gadā bija minēta neoficiāla sūdzība lielākoties saistībā ar valodu lietojumu. Ārējo konsultantu veiktais vērtējums par Mutiskās tulkošanas ĢD sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu kvalitāti 2001. gadā, ietverot pētījumu starp delegātiem, kas apmeklēja Komisijas un Padomes sanāksmes ar mutisko tulkošanu, parādīja, ka 91 % šo delegātu bija kopumā apmierināti vai ļoti apmierināti ar Mutiskās tulkošanas ĢD nodrošinātās mutiskās tulkošanas kvalitāti. Par visvājāko punktu tika minētas zināšanas par sanāksmēs apspriestajiem jautājumiem. Šī problēma, šķiet, ir saistāma ar vēlīnu sanāksmju dokumentu izdali vai to nepieejamība, ko tulki aptaujā norādīja kā vislielāko problēmu. Vairāk nekā puse tulku bija neapmierināti ar izdalītajiem sanāksmju dokumentiem, jo īpaši dokumentu nepieejamība tulku aktīvajās valodās tika norādīta kā problēma, ar kuru nākas saskarties ikdienas darbā.

| 74. | Kopš 2003. gada pēdējā ceturkšņa Mutiskās tulkošanas ĢD ir lūdzis sanāksmju organizatoriem aizpildīt nelielu aptaujas veidlapu pēc katras sanāksmes. Sanāksmju organizatori 94 % gadījumu ir norādījuši aptaujas veidlapās, ka viņi ir bijuši ļoti apmierināti vai apmierināti ar Mutiskās tulkošanas ĢD pakalpojumiem un mutiskās tulkošanas kvalitāti. |
| --- | --- |

74.

Kopš 2003. gada pēdējā ceturkšņa Mutiskās tulkošanas ĢD ir lūdzis sanāksmju organizatoriem aizpildīt nelielu aptaujas veidlapu pēc katras sanāksmes. Sanāksmju organizatori 94 % gadījumu ir norādījuši aptaujas veidlapās, ka viņi ir bijuši ļoti apmierināti vai apmierināti ar Mutiskās tulkošanas ĢD pakalpojumiem un mutiskās tulkošanas kvalitāti.

| 75. | Revidentiem lielākoties to pašu apstiprināja vairāki Padomes katras prezidējošās dalībvalsts izveidotās centrālās koordinēšanas struktūrvienības, turpmāk tekstā sauktas par “Padomes prezidentūras koordinatoru”, vadītāji un sanāksmju pieprasītāji Komisijā. Mutiskās tulkošanas kvalitāte gandrīz vienbalsīgi tika minēta par galveno Mutiskās tulkošanas ĢD stipro pusi. |
| --- | --- |

75.

Revidentiem lielākoties to pašu apstiprināja vairāki Padomes katras prezidējošās dalībvalsts izveidotās centrālās koordinēšanas struktūrvienības, turpmāk tekstā sauktas par “Padomes prezidentūras koordinatoru”, vadītāji un sanāksmju pieprasītāji Komisijā. Mutiskās tulkošanas kvalitāte gandrīz vienbalsīgi tika minēta par galveno Mutiskās tulkošanas ĢD stipro pusi.

| 76. | Kā atbalsts, lai nodrošinātu mutiskās tulkošanas kvalitāti un konsekvenci, Mutiskās tulkošanas ĢD tulku rīcībā ir daudzvalodīgs glosārijs par daudziem tematiem. Sanāksmju dokumenti savukārt ir bieži vien pieejami tikai angļu valodā, un tādējādi tulkiem pašiem tie ir jāpapildina, veicot terminoloģijas izpēti datubāzē. Mutiskās tulkošanas kvalitāti varētu uzlabot, arī nodrošinot nemainīgākas tulku komandas noteikta veida sanāksmju virknei. Tas šķiet ir īpaši piemēroti sanāksmēs, kurās apspriež tehniskus jautājumus. |
| --- | --- |

76.

Kā atbalsts, lai nodrošinātu mutiskās tulkošanas kvalitāti un konsekvenci, Mutiskās tulkošanas ĢD tulku rīcībā ir daudzvalodīgs glosārijs par daudziem tematiem. Sanāksmju dokumenti savukārt ir bieži vien pieejami tikai angļu valodā, un tādējādi tulkiem pašiem tie ir jāpapildina, veicot terminoloģijas izpēti datubāzē. Mutiskās tulkošanas kvalitāti varētu uzlabot, arī nodrošinot nemainīgākas tulku komandas noteikta veida sanāksmju virknei. Tas šķiet ir īpaši piemēroti sanāksmēs, kurās apspriež tehniskus jautājumus.

| 77. | Mutiskās tulkošanas ĢD ierēdņu izpalīdzība arī ir uzskatāma par vienu no Mutiskās tulkošanas ĢD stiprajām pusēm. Ja Mutiskās tulkošanas ĢD pilnībā vai daļēji noraida mutiskās tulkošanas pieprasījumu iknedēļas arbitrāžas vai koordinēšanas sanāksmju laikā, pieprasītās sanāksmes tiek parasti pārceltas uz nākamo nedēļu, vai arī tās notiek, nodrošinot mazāku valodu konfigurāciju. Komitejas un darba grupas ir atzinušas, ka būtiskas kavēšanās gadījumi ir ārkārtēji. |
| --- | --- |

77.

Mutiskās tulkošanas ĢD ierēdņu izpalīdzība arī ir uzskatāma par vienu no Mutiskās tulkošanas ĢD stiprajām pusēm. Ja Mutiskās tulkošanas ĢD pilnībā vai daļēji noraida mutiskās tulkošanas pieprasījumu iknedēļas arbitrāžas vai koordinēšanas sanāksmju laikā, pieprasītās sanāksmes tiek parasti pārceltas uz nākamo nedēļu, vai arī tās notiek, nodrošinot mazāku valodu konfigurāciju. Komitejas un darba grupas ir atzinušas, ka būtiskas kavēšanās gadījumi ir ārkārtēji.

| 78. | Palātas veikto interviju laikā ar Komisijas un Padomes klientiem visbiežāk minētais negatīvais faktors, tāpat kā Parlamenta gadījumā, bija mutiskās tulkošanas sesiju ierobežojums līdz trīsarpus stundām. |
| --- | --- |

78.

Palātas veikto interviju laikā ar Komisijas un Padomes klientiem visbiežāk minētais negatīvais faktors, tāpat kā Parlamenta gadījumā, bija mutiskās tulkošanas sesiju ierobežojums līdz trīsarpus stundām.

| 79. | Padomē nav sistēmas, ar kuras palīdzību tiktu novērtēta mutiskās tulkošanas kvalitāte un delegātu apmierinātība ar to. |
| --- | --- |

79.

Padomē nav sistēmas, ar kuras palīdzību tiktu novērtēta mutiskās tulkošanas kvalitāte un delegātu apmierinātība ar to.

| 80. | Padomes 2002.-2003. gada prezidentūras koordinatori, kurus intervēja Palātas revidenti, gandrīz vienbalsīgi atzina, ka mutiskās tulkošanas kvalitāte ir galvenā Mutiskās tulkošanas ĢD stiprā puse. Oficiālas sūdzības no sanāksmju organizatoriem vai delegācijām ir ārkārtas gadījums. Mutiskās tulkošanas ĢD saņēma tikai četras vai piecas šādas sūdzības 2002. un 2003. gadā, no kurām tikai divas katrā gadā bija saistītas ar mutiskās tulkošanas kvalitāti. |
| --- | --- |

80.

Padomes 2002.-2003. gada prezidentūras koordinatori, kurus intervēja Palātas revidenti, gandrīz vienbalsīgi atzina, ka mutiskās tulkošanas kvalitāte ir galvenā Mutiskās tulkošanas ĢD stiprā puse. Oficiālas sūdzības no sanāksmju organizatoriem vai delegācijām ir ārkārtas gadījums. Mutiskās tulkošanas ĢD saņēma tikai četras vai piecas šādas sūdzības 2002. un 2003. gadā, no kurām tikai divas katrā gadā bija saistītas ar mutiskās tulkošanas kvalitāti.

| 81. | Padomes prezidentūras koordinatori arī uzskata, ka paziņošana sešas nedēļas iepriekš, kā to pieprasa Mutiskās tulkošanas ĢD, ir pārāk ilgs laika posms un nenovēršami saistās ar daudzām izmaiņām. Bija arī ierosinājums, lai Ģenerālsekretariāts izstrādātu skaidrākas un sīkākas instrukcijas Padomes prezidentūras koordinatoram un sanāksmju organizatoriem, kas ļautu uzlabot sanāksmju plānošanu un izvairīties no biežas sanāksmju atcelšanas, jo īpaši jaunas prezidentūras pirmajās nedēļās. |
| --- | --- |

81.

Padomes prezidentūras koordinatori arī uzskata, ka paziņošana sešas nedēļas iepriekš, kā to pieprasa Mutiskās tulkošanas ĢD, ir pārāk ilgs laika posms un nenovēršami saistās ar daudzām izmaiņām. Bija arī ierosinājums, lai Ģenerālsekretariāts izstrādātu skaidrākas un sīkākas instrukcijas Padomes prezidentūras koordinatoram un sanāksmju organizatoriem, kas ļautu uzlabot sanāksmju plānošanu un izvairīties no biežas sanāksmju atcelšanas, jo īpaši jaunas prezidentūras pirmajās nedēļās.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Procedūras, ko piemēro, lai izvairītos no liekiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem

| 82. | Revīzijā tika konstatēts, ka pēdējo piecu gadu laikā iestādēm ir izdevies ierobežot izdevumus par mutisko tulkošanu, lai gan 2004. gada maijā oficiālo valodu skaits pieauga no 11 līdz 20 oficiālajām valodām. Ir izveidotas sistēmas, lai nodrošinātu, ka mutiskās tulkošanas pakalpojumi tiek sniegti tikai, kad Komisija un Padome ir noteikusi, ka tie ir vajadzīgi. Šajās iestādēs īstenotā labākā prakse jāievieš Parlamentā (sk. 15.-29. punktu). |
| --- | --- |

82.

Revīzijā tika konstatēts, ka pēdējo piecu gadu laikā iestādēm ir izdevies ierobežot izdevumus par mutisko tulkošanu, lai gan 2004. gada maijā oficiālo valodu skaits pieauga no 11 līdz 20 oficiālajām valodām. Ir izveidotas sistēmas, lai nodrošinātu, ka mutiskās tulkošanas pakalpojumi tiek sniegti tikai, kad Komisija un Padome ir noteikusi, ka tie ir vajadzīgi. Šajās iestādēs īstenotā labākā prakse jāievieš Parlamentā (sk. 15.-29. punktu).

Spēja nodrošināt visus vajadzīgos mutiskās tulkošanas pakalpojumus

| 83. | Vajadzība pēc mutiskās tulkošanas ES oficiālajās valodās pirms ES paplašināšanās ir kopumā apmierināta, taču tulku skaits no vai uz jaunajām ES oficiālajām valodām ir nepietiekams (sk. 30.-32. punktu). |
| --- | --- |

83.

Vajadzība pēc mutiskās tulkošanas ES oficiālajās valodās pirms ES paplašināšanās ir kopumā apmierināta, taču tulku skaits no vai uz jaunajām ES oficiālajām valodām ir nepietiekams (sk. 30.-32. punktu).

| 84. | Darba valodu skaita palielināšanās rada praktiskas un finansiālas problēmas, kuras ir iespējams atrisināt, kontrolējot pieprasījumu pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem un ar tiem saistītās izmaksas. Mazu valstu pievienošanās ES rada lielu pieprasījuma pieaugumu mazos mutiskās tulkošanas tirgos, kur mutiskās tulkošanas pakalpojumu piedāvājums ir samērā ierobežots, tādējādi arvien grūtāk ir izpildīt visus mutiskās tulkošanas pieprasījumus. EPAB organizētie konkursi, lai atlasītu štata tulkus jaunajās valodās, nebija noslēgušies pirms ES paplašināšanās dienas, kā arī to rezultātā netika atlasīti pietiekami daudz veiksmīgu kandidātu, lai apmierinātu ES mutiskās tulkošanas dienestu vajadzības (sk. 30.-31. punktu). |
| --- | --- |

84.

Darba valodu skaita palielināšanās rada praktiskas un finansiālas problēmas, kuras ir iespējams atrisināt, kontrolējot pieprasījumu pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem un ar tiem saistītās izmaksas. Mazu valstu pievienošanās ES rada lielu pieprasījuma pieaugumu mazos mutiskās tulkošanas tirgos, kur mutiskās tulkošanas pakalpojumu piedāvājums ir samērā ierobežots, tādējādi arvien grūtāk ir izpildīt visus mutiskās tulkošanas pieprasījumus. EPAB organizētie konkursi, lai atlasītu štata tulkus jaunajās valodās, nebija noslēgušies pirms ES paplašināšanās dienas, kā arī to rezultātā netika atlasīti pietiekami daudz veiksmīgu kandidātu, lai apmierinātu ES mutiskās tulkošanas dienestu vajadzības (sk. 30.-31. punktu).

Mutiskās tulkošanas izmaksas

| 85. | Tulku atalgojums ir aptuveni 80 % no mutiskās tulkošanas izmaksām. Papildu izmaksas veido vadība, administrācija, mācības, informāciju tehnoloģijas u. c. Palāta lēš, ka 2003. gadā Parlamenta un Mutiskās tulkošanas ĢD sniegto pakalpojumu vērtība bija attiecīgi aptuveni 57 un 106 miljoni EUR. Ietverot mutiskās tulkošanas izmaksas Kopienu Tiesā, mutiskās tulkošanas kopējas izmaksas ES iestādēs pirms ES paplašināšanās bija aptuveni 170 miljoni EUR. Mutiskās tulkošanas dienas izmaksas Parlamentā ir krietni augstākas nekā Mutiskās tulkošanas ĢD, lielākoties sakarā ar veidu, kādā tiek organizētas Parlamenta sanāksmes (sk. 33.-41. punktu un II pielikumu). |
| --- | --- |

85.

Tulku atalgojums ir aptuveni 80 % no mutiskās tulkošanas izmaksām. Papildu izmaksas veido vadība, administrācija, mācības, informāciju tehnoloģijas u. c. Palāta lēš, ka 2003. gadā Parlamenta un Mutiskās tulkošanas ĢD sniegto pakalpojumu vērtība bija attiecīgi aptuveni 57 un 106 miljoni EUR. Ietverot mutiskās tulkošanas izmaksas Kopienu Tiesā, mutiskās tulkošanas kopējas izmaksas ES iestādēs pirms ES paplašināšanās bija aptuveni 170 miljoni EUR. Mutiskās tulkošanas dienas izmaksas Parlamentā ir krietni augstākas nekā Mutiskās tulkošanas ĢD, lielākoties sakarā ar veidu, kādā tiek organizētas Parlamenta sanāksmes (sk. 33.-41. punktu un II pielikumu).

| 86. | Neatkarīgi no pasākumiem, kas veikti, lai ierobežotu un samazinātu mutiskās tulkošanas izmaksas, vēl pastāv iespējas veikt papildu ietaupījumus, labāk organizējot sanāksmes un nodrošinot, ka pēc iespējas mazāk tiek veiktas izmaiņas pēdēja brīdī, kā arī sanāksmes tiek atceltas pēc iespējas retāk (sk. 42.-51. punktu). |
| --- | --- |

86.

Neatkarīgi no pasākumiem, kas veikti, lai ierobežotu un samazinātu mutiskās tulkošanas izmaksas, vēl pastāv iespējas veikt papildu ietaupījumus, labāk organizējot sanāksmes un nodrošinot, ka pēc iespējas mazāk tiek veiktas izmaiņas pēdēja brīdī, kā arī sanāksmes tiek atceltas pēc iespējas retāk (sk. 42.-51. punktu).

| 87. | Turklāt iestādēm jāpārskata to politika par mutiskās tulkošanas resursu rezervēm, lai samazinātu ar tām saistītās izmaksas (45. punkts). |
| --- | --- |

87.

Turklāt iestādēm jāpārskata to politika par mutiskās tulkošanas resursu rezervēm, lai samazinātu ar tām saistītās izmaksas (45. punkts).

| 88. | Kā tas ir norādīts 44. un 49. punktā, Parlaments un Padome 2003. gadā iztērēja vairāk nekā 6 miljonus EUR par mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, kas bija pieprasīti, taču vēlāk neizmantoti sanāksmju atcelšanas dēļ. Sanāksmes tika atceltas arī Komisijā, taču 46. punktā izklāstīto iemeslu dēļ to atcelšanas izmaksas nevar aprēķināt. |
| --- | --- |

88.

Kā tas ir norādīts 44. un 49. punktā, Parlaments un Padome 2003. gadā iztērēja vairāk nekā 6 miljonus EUR par mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, kas bija pieprasīti, taču vēlāk neizmantoti sanāksmju atcelšanas dēļ. Sanāksmes tika atceltas arī Komisijā, taču 46. punktā izklāstīto iemeslu dēļ to atcelšanas izmaksas nevar aprēķināt.

| 89. | Ar Mutiskās tulkošanas ĢD starpniecību Komisija nodrošina ar mutisko tulkošanu sevi un Padomi, kā arī citas iestādes. Mutiskās tulkošanas izmaksas tiek attiecinātas uz citām iestādēm – kas ir efektīvs resursu pārvaldības instruments –, taču Palāta konstatēja, ka rēķinos ietvertā samaksas likme neiekļauj pilnās izmaksas. Lai gan tam nav tiešas ietekmes uz ES budžetu, tomēr tas var kalpot par pamatu nepiemērotiem pārvaldības lēmumiem par pieejamo resursu sadali. |
| --- | --- |

89.

Ar Mutiskās tulkošanas ĢD starpniecību Komisija nodrošina ar mutisko tulkošanu sevi un Padomi, kā arī citas iestādes. Mutiskās tulkošanas izmaksas tiek attiecinātas uz citām iestādēm – kas ir efektīvs resursu pārvaldības instruments –, taču Palāta konstatēja, ka rēķinos ietvertā samaksas likme neiekļauj pilnās izmaksas. Lai gan tam nav tiešas ietekmes uz ES budžetu, tomēr tas var kalpot par pamatu nepiemērotiem pārvaldības lēmumiem par pieejamo resursu sadali.

| 90. | Izmaksas varētu samazināt, stingrāk piemērojot Nolīgumu ar IACI un turpinot datorsistēmu integrēšanu, kā arī īstenojot ciešāku starpiestāžu sadarbību. |
| --- | --- |

90.

Izmaksas varētu samazināt, stingrāk piemērojot Nolīgumu ar IACI un turpinot datorsistēmu integrēšanu, kā arī īstenojot ciešāku starpiestāžu sadarbību.

| 91. | Būtu jāapsver iespēja pārskatīt Nolīgumu ar IACI, lai ārštata tulki gūtu labumu no tiem pašiem pasākumiem, ko piemēro pastāvīgajiem tulkiem. Apvienoto Nāciju Organizācijas piemērs rāda, ka ceļošanas noteikumu centralizācija ārštata tulkiem ir finansiāli izdevīga (28). Pārrunas ar IACI varētu uzsākt, pamatojoties uz Nolīguma 19. pantu, lai grozītu Nolīgumu saistībā ar šo jautājumu (sk. 63.-71. punktu). Jāapsver arī iespēja vienoties ar ceļošanas aģentūrām, aviokompānijām, viesnīcām u. c. par īpašām cenām ĀKT. |
| --- | --- |

91.

Būtu jāapsver iespēja pārskatīt Nolīgumu ar IACI, lai ārštata tulki gūtu labumu no tiem pašiem pasākumiem, ko piemēro pastāvīgajiem tulkiem. Apvienoto Nāciju Organizācijas piemērs rāda, ka ceļošanas noteikumu centralizācija ārštata tulkiem ir finansiāli izdevīga (28). Pārrunas ar IACI varētu uzsākt, pamatojoties uz Nolīguma 19. pantu, lai grozītu Nolīgumu saistībā ar šo jautājumu (sk. 63.-71. punktu). Jāapsver arī iespēja vienoties ar ceļošanas aģentūrām, aviokompānijām, viesnīcām u. c. par īpašām cenām ĀKT.

| 92. | Vispārīgā politika, kas paredz, kad mutisko tulkošanu nodrošina štata tulki un kad ārštata tulki, nav pilnīgi skaidra, taču tā ir atkarīga no daudziem faktoriem: sanāksmju sadalījuma gadā un nedēļā, vietējo ārštata tulku pieejamības, pieprasītās valodas kombinācijas, attāluma no tulka pastāvīgās darba vietas līdz sanāksmes vietai u. c. Vietējie ārštata tulki parasti izmaksā mazāk nekā štata tulki, turpretim ārštata tulki, kas nav vietējie, vidēji ir dārgāki (sk. 39.-41. punktu). |
| --- | --- |

92.

Vispārīgā politika, kas paredz, kad mutisko tulkošanu nodrošina štata tulki un kad ārštata tulki, nav pilnīgi skaidra, taču tā ir atkarīga no daudziem faktoriem: sanāksmju sadalījuma gadā un nedēļā, vietējo ārštata tulku pieejamības, pieprasītās valodas kombinācijas, attāluma no tulka pastāvīgās darba vietas līdz sanāksmes vietai u. c. Vietējie ārštata tulki parasti izmaksā mazāk nekā štata tulki, turpretim ārštata tulki, kas nav vietējie, vidēji ir dārgāki (sk. 39.-41. punktu).

Mutiskās tulkošanas kvalitāte

| 93. | Lietotāji kopumā ir apmierināti ar sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu kvalitāti (sk. 72.-75. punktu), lai gan daudzi ir aicinājuši būt elastīgākiem saistībā ar sanāksmēm noteiktiem laika ierobežojumiem. |
| --- | --- |

93.

Lietotāji kopumā ir apmierināti ar sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu kvalitāti (sk. 72.-75. punktu), lai gan daudzi ir aicinājuši būt elastīgākiem saistībā ar sanāksmēm noteiktiem laika ierobežojumiem.

Iespējamā notikumu attīstība

| 94. | Jāveic neatkarīgs novērtējums par iespējamajiem labumiem no tāda vienota starpiestāžu biroja izveides, kas sniegtu mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, salīdzinājumā ar tiem labumiem, ko sniedz uzlabota starpiestāžu sadarbība (sk. 58. punktu). |
| --- | --- |

94.

Jāveic neatkarīgs novērtējums par iespējamajiem labumiem no tāda vienota starpiestāžu biroja izveides, kas sniegtu mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, salīdzinājumā ar tiem labumiem, ko sniedz uzlabota starpiestāžu sadarbība (sk. 58. punktu).

| 95. | Katras ES paplašināšanās rezultātā ir palielinājies darba valodu skaits, un lūgumi pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem ir kļuvuši sarežģītāki. Šis ziņojums parāda, ka mutiskās tulkošanas izmaksu ierobežošanai un kontrolei iestādes ir spējušas veikt pragmatiskus pasākumus, nepārkāpjot daudzvalodības principu. Palāta iesaka iestādēm turpināt šādu pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

95.

Katras ES paplašināšanās rezultātā ir palielinājies darba valodu skaits, un lūgumi pēc mutiskās tulkošanas pakalpojumiem ir kļuvuši sarežģītāki. Šis ziņojums parāda, ka mutiskās tulkošanas izmaksu ierobežošanai un kontrolei iestādes ir spējušas veikt pragmatiskus pasākumus, nepārkāpjot daudzvalodības principu. Palāta iesaka iestādēm turpināt šādu pasākumu īstenošanu.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 22. septembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā —

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp.), kas attiecīgi grozīta.

1

(2)  Pirms ES paplašināšanās 2004. gada maijā Mutiskās tulkošanas ĢD nodarbināja aptuveni 500 štata tulkus, Parlaments – vairāk nekā 200, bet Kopienu Tiesa – 33.

2

(3)  Ārštata tulki ir zināmi arī pēc akronīma AIC franču valodā (Auxiliaire Interprète de Conférence).

3

AIC

Auxiliaire Interprète de Conférence

(4)  Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību nosaka Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.).

4

Euratom

Euratom

(5)  Statistikas nolūkos Mutiskās tulkošanas ĢD ir noteicis, ka viena mutiskās tulkošanas diena ir divas dienas puses, kurās tulks vismaz nedaudz ir veicis mutisko tulkošanu (t. i., neietverot ceļošanu un citas darbības). Tā kā Mutiskās tulkošanas ĢD, Parlaments, Padome un Kopienu Tiesa izmanto dažādas metodes, lai aprēķinātu nodrošināto mutiskās tulkošanas dienu skaitu, revidenti ir koriģējuši citu iestāžu datus, lai būtu iespējams tos salīdzināt ar Mutiskās tulkošanas ĢD datiem un aprēķināt katras iestādes daļu no kopējos mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjoma un vienas mutiskās tulkošanas izmaksas.

5

(6)  Lai būtu vieglāk salīdzināt, 1998. gads tika izvēlēts par bāzes gadu, jo gan 1998. gads, gan 2003. gads bija pirms EP vēlēšanām un jauna Komisijas sastāva apstiprināšanas. Turklāt abos gados bija vienāds oficiālo valodu skaits (11), jo priekšpēdējā ES paplašināšanās notika 1995. gadā.

6

(7)  Aktīvās valodas ir tās valodas, kurās tiek nodrošināta mutiskā tulkošana. Pasīvās valodas ir tās valodas, kurās var runāt sanāksmēs. Ja aktīvo un pasīvo valodu skaits nav vienāds, sanāksmē ir asimetriska valodu kombinācija. Piemēram: 7/6 konfigurācijā ir 7 pasīvas un 6 aktīvas valodas.

7

(8)  Pamatojoties uz piesardzīgu hipotēzi, ka problēma skāra tikai vienu delegāciju. Mutiskās tulkošanas vidējās izmaksas ir parādītas 4. tabulā.

8

4. tabulā

(9)  Algoé Consultants, Evaluation de la qualité des prestations fournies par le SCIC en matière d'interprétation, Lyon-Ecully, 2001. gada 26. jūnijs.

9

Algoé Consultants, Evaluation de la qualité des prestations fournies par le SCIC en matière d'interprétation, Lyon-Ecully

(10)  Padomes Ģenerālsekretariāta/Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas lietās 2004. gada 7. aprīļa Lēmums Nr. 56/04 par mutisko tulkošanu Eiropadomē, Padomē un tās sagatavošanas struktūrās, SN 1327/04 REV 1.

10

(11)  Lai nodrošinātu augstas kvalitātes mutisko tulkošanu, ES tulki principā tulko tikai uz savu dzimto valodu. Atrast tulkus visām valodu kombinācijām ir ļoti sarežģīti darba valodu lielā skaita dēļ.

11

(12)  Šis ir Mutiskās tulkošanas ĢD izmantotā franču termina “mise à disposition” (MAD) tulkojums. Tulka pieejamības nodrošināšanas likme tiek iekasēta par visiem tulkiem, kas ir pieprasīti un nav atsaukti vismaz sešas darba dienas pirms sanāksmes.

12

mise à disposition

(13)  Tiešās izmaksas ir štata tulku un ĀKT atalgojums, ieskaitot piemaksu ceļa izdevumiem un dienas naudu.

13

(14)  Netiešās izmaksas šeit ir definētas kā jebkuras citas ar mutisko tulkošanu saistītās izmaksas: vadības atalgojums, atalgojums par plānošanu, finansēm, personāla resursu vadību un citiem administratīviem uzdevumiem, mācību, IT un biroju izmaksas utt.

14

(15)  Skaitļi par vidējām mutiskās tulkošanas dienas pilnām izmaksām 2003. gadā (EUR 1 081 pirms nodokļiem un pensiju iemaksām vai EUR 1 046 pēc nodokļiem un pensiju iemaksām) ir daudz augstāki nekā tulka pieejamības nodrošināšanas izmaksas, jo tās ietver vairāk pieskaitāmās izmaksas nekā tās, kuras ir apzinājis Mutiskās tulkošanas ĢD, un ņem vērā tikai pilnas mutiskās tulkošanas dienas (vai divas puses no dienas) sanāksmēm, kas faktiski notika, turpretim, kā jau izklāstīts 35. punktā, atceltās sanāksmes un sanāksmes, kas noris tikai pusi dienas, arī ir iekļautas tulka pieejamības nodrošināšanas izmaksu aprēķinā, jo par tām tiek ieturēta samaksa no sanāksmju organizētājiem.

15

(16)  Vietējie ĀKT ir norādījuši savu profesionālas darbības vietu mazāk nekā 60 kilometru apkārtnē no sanāksmes vietas.

16

(17)  PriceWaterhouseCoopers, Etude sur le coût total des interprètes fonctionnaires et des interprètes A.I. C., 2001. gada 5. oktobris.

17

PriceWaterhouseCoopers, Etude sur le coût total des interprètes fonctionnaires et des interprètes A.I. C

(18)  “GERI” datorsistēmā tulka nodarbinātības mērvienība ir “puse dienas”. Ja sanāksmi atceļ GERI datorsistēmā, mutiskās tulkošanas puse dienas, kas ir piešķirta šai sanāksmei tiek automātiski parādīta kā “rezervēta puse dienas” (“demi-journée suspendue”) par katru tulku, kas paredzēts sanāksmei. Ja pieejamo tulku norīko citai sanāksmei, statusa “rezervēts” kodu aizvieto ar jaunas sanāksmes kodu. Tādējādi rezervēto dienu skaits GERI sistēmā atbilst zaudēto mutisko tulkošanas dienu skaitam [“net loss in interpretation resources”], kas izteikts dienas pusēs.

18

GERI

GERI

demi-journée suspendue

GERI

net loss in interpretation resources

(19)  Netieša pastāvīga darba gatavība atšķiras no tiešas pastāvīgas darba gatavības ar to, ka pēdējā minētā atbilst rezerves komandām, kas ietvertas plānā, lai aizvietotu prombūtnē esošos tulkus. Saskaņā ar darba noteikumiem (“Štata tulkiem piemērojamie noteikumi”, Mutiskās tulkošanas ĢD (87)25) tulki divu nedēļu laikā var būt norīkoti sanāksmēm, lielākais, uz 18 sesijām (3,5 stundas ilgām dienas pusēm).

19

(20)  Vidējās izmaksas mutiskās tulkošanas dienai aprēķina kā Mutiskās tulkošanas ĢD kopējās izmaksas pēc nodokļiem un pensiju iemaksām (106 milj. EUR), kas dalīts ar mutiskās tulkošanas dienu skaitu (101 000) un netiešo pastāvīgas darba gatavības dienu skaitu (21 000).

20

(21)  CITI īpašās darba grupas ziņojums, Synergies et économies d'échelle susceptibles d'être obtenues grâce à la coopération entre les services d'interprétation et de traduction des institutions et des organes communautaires, Brussels, 22.4.2002.

21

CITI

Synergies et économies d'échelle susceptibles d'être obtenues grâce à la coopération entre les services d'interprétation et de traduction des institutions et des organes communautaires, Brussels

(22)  15. pants IACI un Saskaņoto organizāciju (2000.-2005. g.) Nolīgumā, ar ko reglamentē ārštata tulku nodarbinātības kārtību un dienas atalgojumu, (Accord régissant les conditions d'emploi des interprètes de conférence rémunérés à la journée entre l'AIIC et les Organisations coordonnées) nosaka, ka tad, ja vien nav noteikts citādi vai panākta vienošanās par citiem noteikumiem, ceļa izdevumus reglamentē noteikumi, kas ir spēkā katrā organizācijā; to apstiprina arī IACI un Eiropas Padomes starpā noslēgtā papildu nolīguma 2. pants, kas paredz, ka tulkiem piemēro Eiropas Padomes štata darbiniekiem piemērojamos komandējumu ceļošanas un ceļa izdevumu atlīdzības noteikumus.

22

IACI

Accord régissant les conditions d'emploi des interprètes de conférence rémunérés à la journée entre l'AIIC et les Organisations coordonnées

IACI

IACI un Apvienoto Nāciju Organizācijas (2000.-2005. g.) nolīguma 13. pants: “Ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi, ārštata tulkiem piemēro komandējumā norīkojošās organizācijas štata darbiniekiem piemērojamos ceļošanas noteikumus, kas attiecas uz līdzīga ilguma komandējumiem. (...)”

IACI

(23)  Eiropas Komisija, Nolīguma atsevišķu noteikumu īstenošanas kārtība (Modalités d'application de certaines dispositions de la Convention).

23

Modalités d'application de certaines dispositions de la Convention

(24)  Īstenošanas kārtība noteikumiem par ārštata konferenču mutisko tulku darbu ES iestādēs Luksemburgā (Dispositions d'application relatives aux Réglementations concernant les interprètes de conférence free-lance travaillant pour les institutions de Luxembourg), III nodaļa – Ceļošanas izdevumi.

24

Dispositions d'application relatives aux Réglementations concernant les interprètes de conférence free-lance travaillant pour les institutions de Luxembourg

(25)  Nolīguma, kas minēts 8. punktā, 9. panta 2. punktu otrā daļa nosaka, ka “dienas nauda un papildu dienas nauda tulkiem, kuri nav iestādes štata darbinieki, ir vienlīdzīga ar komandējuma naudu, ko maksā iestādes LA4 un LA8 ierēdņiem, iestādē, kas piemēro vislabvēlīgāko samaksas likmi. Tulkiem, kuru līgumi noslēgti saskaņā ar Civildienesta noteikumu 78. pantu, piemēro likmi, kas ir spēkā iestādē, kurā viņi ir nolīgti.”

25

(26)  Sk. “Ārštata tulku nodarbināšanas noteikumi ESAO 2003. gadā”.

26

(27)  Sk. 23. punktu.

27

(28)  Sk. arī IACI un Apvienoto Nāciju Organizācijas (2000.-2005. g.) nolīguma 14. pantu: “Ja organizācija piedāvā tulkam līgumu, tā cenšas informēt tulku par organizācijas paredzētajiem transportēšanas pasākumiem. Ja tulks piekrīt līgumam, tulks piekrīt jebkura veida ceļošanas kārtībai, ja vien tulka profesionālie pienākumi pirms un pēc viņa līguma nav tādi, kas pēc organizācijas ieskatiem padara neiespējamu tulka dalību šādā kārtībā. (...)”

28

IACI

---

I PIELIKUMS

Īpašie noteikumi, ko piemēro Parlamentā, Komisijā un Padomē

Parlaments

| 1. | Saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 138. pantu visiem Parlamenta deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās. Tas pats Reglamenta pants nosaka, ka komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un pieprasa komitejas vai delegācijas locekļi, un šajās valodās. Praksē visās plenārsēdēs un virknē lielo politisko grupu sanāksmju tiek nodrošināta mutiskā tulkošana no visām ES oficiālajām valodām un tajās (11 aktīvas un pasīvas valodas pirms ES paplašināšanas un 19 aktīvas un pasīvas valodas pēc ES paplašināšanas sakarā ar nepietiekamo tulku skaitu maltiešu valodā). Parlamentāro komiteju sanāksmēs mutisko tulkošanu nodrošina visu komitejas locekļu valodās. |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 138. pantu visiem Parlamenta deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās. Tas pats Reglamenta pants nosaka, ka komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un pieprasa komitejas vai delegācijas locekļi, un šajās valodās. Praksē visās plenārsēdēs un virknē lielo politisko grupu sanāksmju tiek nodrošināta mutiskā tulkošana no visām ES oficiālajām valodām un tajās (11 aktīvas un pasīvas valodas pirms ES paplašināšanas un 19 aktīvas un pasīvas valodas pēc ES paplašināšanas sakarā ar nepietiekamo tulku skaitu maltiešu valodā). Parlamentāro komiteju sanāksmēs mutisko tulkošanu nodrošina visu komitejas locekļu valodās.

Komisija

| 2. | Attiecībā uz valodu izmantošanu Komisijas Reglaments (1) un tā īstenošanas kārtība (2) ļauj būt elastīgākiem. Komisijas sanāksmēs mutiskā tulkošana ir nodrošināta tikai trīs valodās (angļu, franču un vācu valodā). Komitoloģijas komiteju gadījumā (3) valodu skaits komitejās atšķiras, ņemot vērā valstu delegātu pieprasījumus. Lielākoties šajās sanāksmēs mutiskā tulkošana tiek nodrošināta trīs līdz septiņās valodās. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz valodu izmantošanu Komisijas Reglaments (1) un tā īstenošanas kārtība (2) ļauj būt elastīgākiem. Komisijas sanāksmēs mutiskā tulkošana ir nodrošināta tikai trīs valodās (angļu, franču un vācu valodā). Komitoloģijas komiteju gadījumā (3) valodu skaits komitejās atšķiras, ņemot vērā valstu delegātu pieprasījumus. Lielākoties šajās sanāksmēs mutiskā tulkošana tiek nodrošināta trīs līdz septiņās valodās.

Padome

| 3. | Saskaņā ar Regulu Nr. 1 un Padomes Reglamenta 14. pantu pilnīga mutiskā tulkošana (11 aktīvās un pasīvās valodās pirms ES paplašināšanās un 20 valodās pēc ES paplašināšanās) ir nodrošināta ministru sanāksmēs. Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmēs mutiskā tulkošana ir nodrošināta tikai trīs aktīvās un pasīvās valodās (angļu, franču un vācu). Daudzām citām sagatavošanas struktūrām (komitejām, grupām, darba grupām) par vajadzīgo valodu konfigurāciju tiek panākta vienošanās laikā, kad izveido katru konkrēto struktūru. Valodu konfigurācija katrai struktūrai ir norādīta Padomes Ģenerālsekretariāta īpašajā nomenklatūrā. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Regulu Nr. 1 un Padomes Reglamenta 14. pantu pilnīga mutiskā tulkošana (11 aktīvās un pasīvās valodās pirms ES paplašināšanās un 20 valodās pēc ES paplašināšanās) ir nodrošināta ministru sanāksmēs. Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmēs mutiskā tulkošana ir nodrošināta tikai trīs aktīvās un pasīvās valodās (angļu, franču un vācu). Daudzām citām sagatavošanas struktūrām (komitejām, grupām, darba grupām) par vajadzīgo valodu konfigurāciju tiek panākta vienošanās laikā, kad izveido katru konkrēto struktūru. Valodu konfigurācija katrai struktūrai ir norādīta Padomes Ģenerālsekretariāta īpašajā nomenklatūrā.

| 4. | Saņemot sanāksmes pieprasījumu no Padomes Prezidija, Padomes Ģenerālsekretariāta konferenču struktūrvienība atbilstīgi nomenklatūrai automātiski piešķir valodas konfigurāciju katram sanāksmes pieprasījumam. Visus pieprasījumus sanāksmēm ar mutisko tulkošanu izpilda Mutiskās tulkošanas ĢD, ja vien kopējais mutiskās tulkošanas dienu skaits nepārsniedz robežlielumu, kas paredzēts “nolīgumā par sniedzamo pakalpojumu kvalitāti”, kurš noslēgts starp Komisiju (Mutiskās tulkošanas ĢD) un Padomi 2002. gada decembrī, lai oficiāli izklāstītu abu pušu galvenos pienākumus. |
| --- | --- |

4.

Saņemot sanāksmes pieprasījumu no Padomes Prezidija, Padomes Ģenerālsekretariāta konferenču struktūrvienība atbilstīgi nomenklatūrai automātiski piešķir valodas konfigurāciju katram sanāksmes pieprasījumam. Visus pieprasījumus sanāksmēm ar mutisko tulkošanu izpilda Mutiskās tulkošanas ĢD, ja vien kopējais mutiskās tulkošanas dienu skaits nepārsniedz robežlielumu, kas paredzēts “nolīgumā par sniedzamo pakalpojumu kvalitāti”, kurš noslēgts starp Komisiju (Mutiskās tulkošanas ĢD) un Padomi 2002. gada decembrī, lai oficiāli izklāstītu abu pušu galvenos pienākumus.

---

(1)  Komisijas Reglaments, K(2000) 3614 (OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.).

(2)  Komisijas Reglamenta spēkā stāšanās noteikumi, K(2001) 1.

(3)  Padomdevēja komitejas, Vadības komitejas un Regulatīvās komitejas, kā to nosaka Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.) un aizstāj Lēmumu 87/373/EEK (OV L 197, 18.7.1987., 33. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Palātas izstrādātā izmaksu aprēķina metode

| 1. | Pilnas budžeta izmaksas (“izmaksas pirms nodokļiem un pensiju iemaksām”) Mutiskās tulkošanas ĢD, kā to ir aprēķinājuši Palātas revidenti, ir vienlīdzīgas ar pilnām izmaksām, ko izmanto Mutiskās tulkošanas ĢD, lai noteiktu starpiestāžu norēķinu likmes, pieskaitot pieskaitāmās izmaksas, kas nav iekļautas Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķinos (augstākā līmeņa vadības un to atbalsta darbinieku izmaksas, kas nodarbojas ar budžeta, finanšu, personāla resursu vadības un vispārējās administrācijas jautājumiem). |
| --- | --- |

1.

Pilnas budžeta izmaksas (“izmaksas pirms nodokļiem un pensiju iemaksām”) Mutiskās tulkošanas ĢD, kā to ir aprēķinājuši Palātas revidenti, ir vienlīdzīgas ar pilnām izmaksām, ko izmanto Mutiskās tulkošanas ĢD, lai noteiktu starpiestāžu norēķinu likmes, pieskaitot pieskaitāmās izmaksas, kas nav iekļautas Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķinos (augstākā līmeņa vadības un to atbalsta darbinieku izmaksas, kas nodarbojas ar budžeta, finanšu, personāla resursu vadības un vispārējās administrācijas jautājumiem).

| 2. | Atskaitot Kopienas nodokli, ko maksā štata tulki un ĀKT, no “izmaksām pirms nodokļiem un pensiju” iemaksām un pieskaitot darba devēja veiktās pensiju iemaksas par štata tulkiem (kas ir divas reizes lielākas nekā tās pensiju iemaksas, ko veic ierēdņi paši) (1), tiek iegūtas Kopienas budžeta izmaksas (izmaksas pēc nodokļiem un pensiju iemaksām). ĀKT gadījumā pilnās budžeta iemaksas jau ietver tās pensiju iemaksas, ko ārējām struktūrām ir veikuši ĀKT un ES iestādes. |
| --- | --- |

2.

Atskaitot Kopienas nodokli, ko maksā štata tulki un ĀKT, no “izmaksām pirms nodokļiem un pensiju” iemaksām un pieskaitot darba devēja veiktās pensiju iemaksas par štata tulkiem (kas ir divas reizes lielākas nekā tās pensiju iemaksas, ko veic ierēdņi paši) (1), tiek iegūtas Kopienas budžeta izmaksas (izmaksas pēc nodokļiem un pensiju iemaksām). ĀKT gadījumā pilnās budžeta iemaksas jau ietver tās pensiju iemaksas, ko ārējām struktūrām ir veikuši ĀKT un ES iestādes.

---

(1)  Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 83. panta 2. punktu ierēdņiem jāfinansē viena trešdaļa no šādas pensiju programmas izmaksām. To katru mēnesi atskaita no ierēdņu algām. Tādējādi darba devēja iemaksas pensiju programmā ir divas reizes lielākas nekā ierēdņa veiktās iemaksas.

---

EIROPAS PARLAMENTA ATBILDES

| V. | Mutiskās tulkošanas direktorāta Sanāksmju un konferenču nodaļa, pirms piekrīt sniegt mutiskās tulkošanas pakalpojumus, izvērtē sanāksmes pieprasījuma atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

V.

Mutiskās tulkošanas direktorāta Sanāksmju un konferenču nodaļa, pirms piekrīt sniegt mutiskās tulkošanas pakalpojumus, izvērtē sanāksmes pieprasījuma atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem.

| VII. | Eiropas Parlaments uzsver, ka tam kā politiskai iestādei jāspēj ātri reaģēt uz politiskajām situācijām, kuras dažos gadījumos jau pēc definīcijas nav iespējams plānot. Rīcības kodekss ir pieņemts 1999. gadā un papildināts 2004. gadā, lai izstrādātu noteikumus, kuru mērķis ir labāk pārraudzīt mutiskās tulkošanas pakalpojumu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

VII.

Eiropas Parlaments uzsver, ka tam kā politiskai iestādei jāspēj ātri reaģēt uz politiskajām situācijām, kuras dažos gadījumos jau pēc definīcijas nav iespējams plānot. Rīcības kodekss ir pieņemts 1999. gadā un papildināts 2004. gadā, lai izstrādātu noteikumus, kuru mērķis ir labāk pārraudzīt mutiskās tulkošanas pakalpojumu nodrošināšanu.

Kaut gan daudzās sanāksmēs, ko organizē šajā ziņojumā minētajās abās pārējās iestādēs, var iztikt bez mutiskās tulkošanas pakalpojumiem, Parlamenta sanāksmēs parasti ir uzstāšanās, kas jātulko (1).

| VIII. | Sanāksmju ziņojumus sagatavo par komiteju un delegāciju sanāksmēm; tos attiecinās uz cita veida sanāksmēm, to skaitā uz politisko grupu rīkotajām. |
| --- | --- |

VIII.

Sanāksmju ziņojumus sagatavo par komiteju un delegāciju sanāksmēm; tos attiecinās uz cita veida sanāksmēm, to skaitā uz politisko grupu rīkotajām.

Tehniski sarežģījumi ir traucējuši ieviest noteikumu par regulāriem ziņojumiem, kuri iecerēti lietotāju izpratnes palielināšanai. Dienesti ir apņēmušies situāciju uzlabot 2005. gada septembrī.

| 19. | Pat ja deputāti ir centušies iepriekš apstiprināt savu klātbūtni sanāksmē, šīs sanāksmes valodu profila ievērošanā var rasties daudzas grūtības, tostarp pienākums apmierināt valodu vajadzības, kas izriet no ministru, komisāru, pat uzaicināto ekspertu piedalīšanās sanāksmē. |
| --- | --- |

19.

Pat ja deputāti ir centušies iepriekš apstiprināt savu klātbūtni sanāksmē, šīs sanāksmes valodu profila ievērošanā var rasties daudzas grūtības, tostarp pienākums apmierināt valodu vajadzības, kas izriet no ministru, komisāru, pat uzaicināto ekspertu piedalīšanās sanāksmē.

| 20.-21. | Mutiskās tulkošanas dienesti kopā ar lietotāju dienestiem regulāri pārbauda pieprasīto resursu atbilstību; lai nodrošinātu resursu optimālu izmantošanu, kopš 2004. gada septembra tie izmanto arī ziņojumus, ko sagatavo pēc komiteju un delegāciju sanāksmēm un drīz sagatavos arī pēc politisko grupu sanāksmēm.
  Lietotāju dienesti (komitejas un delegācijas) atjaunina savu sanāksmju valodu profilus, lai ļautu Mutiskās tulkošanas direktorātam optimizēt resursu izmantošanu. Šo informāciju regulāri nosūta Parlamenta Prezidijam, lai tas, ja vajadzīgs, varētu pieņemt lēmumu par nepieciešamajiem pielāgojumiem. |
| --- | --- |

20.-21.

Mutiskās tulkošanas dienesti kopā ar lietotāju dienestiem regulāri pārbauda pieprasīto resursu atbilstību; lai nodrošinātu resursu optimālu izmantošanu, kopš 2004. gada septembra tie izmanto arī ziņojumus, ko sagatavo pēc komiteju un delegāciju sanāksmēm un drīz sagatavos arī pēc politisko grupu sanāksmēm.

Lietotāju dienesti (komitejas un delegācijas) atjaunina savu sanāksmju valodu profilus, lai ļautu Mutiskās tulkošanas direktorātam optimizēt resursu izmantošanu. Šo informāciju regulāri nosūta Parlamenta Prezidijam, lai tas, ja vajadzīgs, varētu pieņemt lēmumu par nepieciešamajiem pielāgojumiem.

| 30. | EP apzinās (Reglamenta 139. pants), ka pēc paplašināšanās jauno oficiālo valodu nodrošinājums vēl ir nepilnīgs tāpēc, ka trūkst kvalificētu tulku, par kuru sagatavošanu atbildīgas ir dalībvalstis. |
| --- | --- |

30.

EP apzinās (Reglamenta 139. pants), ka pēc paplašināšanās jauno oficiālo valodu nodrošinājums vēl ir nepilnīgs tāpēc, ka trūkst kvalificētu tulku, par kuru sagatavošanu atbildīgas ir dalībvalstis.

| 31. | Kaut gan konkurss, ko EPAB rīkoja, lai pieņemtu darbā maltiešu tulkus, bija neveiksmīgs, tulkojumu maltiešu valodā plenārsēdēs Strasbūrā nodrošina, pieņemot darbā ārštata tulkus; tā tiks darīts arī 2006. gadā Briselē organizēto plenārsēžu laikā, kad izmantos maltiešu tulkus, kas sagatavoti iestāžu finansētā mācību programmā. |
| --- | --- |

31.

Kaut gan konkurss, ko EPAB rīkoja, lai pieņemtu darbā maltiešu tulkus, bija neveiksmīgs, tulkojumu maltiešu valodā plenārsēdēs Strasbūrā nodrošina, pieņemot darbā ārštata tulkus; tā tiks darīts arī 2006. gadā Briselē organizēto plenārsēžu laikā, kad izmantos maltiešu tulkus, kas sagatavoti iestāžu finansētā mācību programmā.

| 33.-34. | EP dienesti ārštata tulku sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu tiešās izmaksas aprēķina atbilstīgi spēkā esošajiem noteikumiem un regulāri atjaunina vidējās izmaksas ārštata tulka nostrādāto mutiskās tulkošanas dienu.
  Tie apņemas izvērtēt un, ja vajadzīgs, pārņemt Palātas ieteikto aprēķinu metodi, lai uzlabotu izpratni par sniegto pakalpojumu kopējām izmaksām, to skaitā par pastāvīgo tulku sniegtajiem pakalpojumiem, kā arī piešķirt šo datu pārvaldībai nepieciešamos līdzekļus. |
| --- | --- |

33.-34.

EP dienesti ārštata tulku sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu tiešās izmaksas aprēķina atbilstīgi spēkā esošajiem noteikumiem un regulāri atjaunina vidējās izmaksas ārštata tulka nostrādāto mutiskās tulkošanas dienu.

Tie apņemas izvērtēt un, ja vajadzīgs, pārņemt Palātas ieteikto aprēķinu metodi, lai uzlabotu izpratni par sniegto pakalpojumu kopējām izmaksām, to skaitā par pastāvīgo tulku sniegtajiem pakalpojumiem, kā arī piešķirt šo datu pārvaldībai nepieciešamos līdzekļus.

| 38. | Konstatētā atšķirība starp mutiskās tulkošanas dienas izmaksām Eiropas Parlamentā un Mutiskās tulkošanas ĢD ir labi izskaidrota nākamajā (39.) punktā, kurā Palāta izklāsta konkrētus ierobežojumus, kas raksturīgi EP darbībai. |
| --- | --- |

38.

Konstatētā atšķirība starp mutiskās tulkošanas dienas izmaksām Eiropas Parlamentā un Mutiskās tulkošanas ĢD ir labi izskaidrota nākamajā (39.) punktā, kurā Palāta izklāsta konkrētus ierobežojumus, kas raksturīgi EP darbībai.

| 39. | Ļoti lielo sanāksmju intensitāti vienā nedēļas vai dienas daļā (39. punkta c) apakšpunkts) īpaši izskaidro nepieciešamība politiskajām grupām ievērot grozījumu iesniegšanas termiņus pirms to rakstiskas tulkošanas. Deviņu jaunu valodu ieviešana bija iemesls termiņa pārcelšanai no ceturtdienas rīta uz trešdienas vakaru pirms plenārsēdes, un no tā izriet sanāksmju koncentrēšanās trešdienās.
  Apzinoties nepieciešamību uzlabot resursu izmantošanu, mutiskās tulkošanas dienesti ir pastiprinājuši iestāžu sadarbību pastāvīgo tulku savstarpējā izmantošanā un gatavojas šo praksi vēl paplašināt, īpašu vērību veltot laika posmiem, kad parlamentārā darbība ir mazāk aktīva.
  Par komiteju un parlamentāro delegāciju sanāksmju organizēšanu atbildīgajiem dienestiem 2004. gadā izdevās palielināt tādu sanāksmju skaitu, kas plānotas ceturtdien pēcpusdienā.
  Eiropas Parlamentā vēlīno sanāksmju (39. punkta d) apakšpunkts) rīkošana ir atkarīga no politisko grupu lēmumiem par darbu organizēšanu; tie attiecas galvenokārt uz plenārsēdēm Strasbūrā un Briselē, dažām Budžeta komitejas sanāksmēm budžeta pieņemšanas laikā un dažām Samierināšanas komitejas sanāksmēm. Tās ir niecīga daļa, salīdzinot ar kopējo pasākumu apjomu, un tās ir 25 dalībvalstu Parlamentam raksturīgā darbības ritma sastāvdaļa. |
| --- | --- |

39.

Ļoti lielo sanāksmju intensitāti vienā nedēļas vai dienas daļā (39. punkta c) apakšpunkts) īpaši izskaidro nepieciešamība politiskajām grupām ievērot grozījumu iesniegšanas termiņus pirms to rakstiskas tulkošanas. Deviņu jaunu valodu ieviešana bija iemesls termiņa pārcelšanai no ceturtdienas rīta uz trešdienas vakaru pirms plenārsēdes, un no tā izriet sanāksmju koncentrēšanās trešdienās.

Apzinoties nepieciešamību uzlabot resursu izmantošanu, mutiskās tulkošanas dienesti ir pastiprinājuši iestāžu sadarbību pastāvīgo tulku savstarpējā izmantošanā un gatavojas šo praksi vēl paplašināt, īpašu vērību veltot laika posmiem, kad parlamentārā darbība ir mazāk aktīva.

Par komiteju un parlamentāro delegāciju sanāksmju organizēšanu atbildīgajiem dienestiem 2004. gadā izdevās palielināt tādu sanāksmju skaitu, kas plānotas ceturtdien pēcpusdienā.

Eiropas Parlamentā vēlīno sanāksmju (39. punkta d) apakšpunkts) rīkošana ir atkarīga no politisko grupu lēmumiem par darbu organizēšanu; tie attiecas galvenokārt uz plenārsēdēm Strasbūrā un Briselē, dažām Budžeta komitejas sanāksmēm budžeta pieņemšanas laikā un dažām Samierināšanas komitejas sanāksmēm. Tās ir niecīga daļa, salīdzinot ar kopējo pasākumu apjomu, un tās ir 25 dalībvalstu Parlamentam raksturīgā darbības ritma sastāvdaļa.

| 42. | Īsā laikā organizētu mutiskās tulkošanas pakalpojumu augstās izmaksas atspoguļo Eiropas Parlamentā nepieciešamo organizēšanas elastību.
  Kā iepriekš norādīts atbildē uz VII punktu, sanāksmes var sasaukt īsā laikā atkarībā no politiskajām aktualitātēm, uz kurām Parlamentam ir jāreaģē. |
| --- | --- |

42.

Īsā laikā organizētu mutiskās tulkošanas pakalpojumu augstās izmaksas atspoguļo Eiropas Parlamentā nepieciešamo organizēšanas elastību.

Kā iepriekš norādīts atbildē uz VII punktu, sanāksmes var sasaukt īsā laikā atkarībā no politiskajām aktualitātēm, uz kurām Parlamentam ir jāreaģē.

| 43. | Vēlīna tāda sanāksmju anulēšana, kurās paredzēta mutiskā tulkošana, un darbu labāka plānošana ir izmaksu faktori, uz kuriem administratīvie dienesti regulāri vērš lietotāju uzmanību. Ir paredzēts padarīt lietotājus atbildīgākus, viņiem regulāri paziņojot šo vēlīno atcelšanu izmaksas. Palātas minētie skaitļi tomēr ir jāvērtē salīdzinājumā, lai izvairītos no jebkāda nepareiza skaidrojuma. Patiešām, sanāksmi bieži vien sarīko vienas dienas laikā pēc vairākām apakšsanāksmēm (koordinatoru, biroja, darba grupu utt.): vienas vai vairāku apakšsanāksmju atcelšana neietekmē budžetu, jo tulki ir strādājuši citās sanāksmēs. Turklāt skaitļos par sanāksmju atcelšanu ir iekļauti arī atcelšanas gadījumi, kuri notikuši tehnisku iemeslu dēļ un kuri mutiskās tulkošanas ziņā nekādi neietekmē budžetu, jo šīs atcelšanas tikai paredz to pašu pieprasīto sanāksmi rīkot no jauna, mainot laiku, zāli, darba vietu vai pieprasītās valodas. |
| --- | --- |

43.

Vēlīna tāda sanāksmju anulēšana, kurās paredzēta mutiskā tulkošana, un darbu labāka plānošana ir izmaksu faktori, uz kuriem administratīvie dienesti regulāri vērš lietotāju uzmanību. Ir paredzēts padarīt lietotājus atbildīgākus, viņiem regulāri paziņojot šo vēlīno atcelšanu izmaksas. Palātas minētie skaitļi tomēr ir jāvērtē salīdzinājumā, lai izvairītos no jebkāda nepareiza skaidrojuma. Patiešām, sanāksmi bieži vien sarīko vienas dienas laikā pēc vairākām apakšsanāksmēm (koordinatoru, biroja, darba grupu utt.): vienas vai vairāku apakšsanāksmju atcelšana neietekmē budžetu, jo tulki ir strādājuši citās sanāksmēs. Turklāt skaitļos par sanāksmju atcelšanu ir iekļauti arī atcelšanas gadījumi, kuri notikuši tehnisku iemeslu dēļ un kuri mutiskās tulkošanas ziņā nekādi neietekmē budžetu, jo šīs atcelšanas tikai paredz to pašu pieprasīto sanāksmi rīkot no jauna, mainot laiku, zāli, darba vietu vai pieprasītās valodas.

| 44. | Īstenojot mutiskās tulkošanas pārvaldību, budžeta ievērošanas princips tulku atalgošanā (ārštata tulkus atalgo atbilstīgi dienas likmei, pat ja viņu pakalpojumus izmanto tikai vienai īsai sanāksmei) ir jāsaskaņo ar Parlamentā pieņemto darba organizācijas sistēmu, proti, sanāksmēm, kas ilgst pusi dienas vai pat vēl mazāk. Tādējādi, ja “apakšsanāksme” vai darba grupas sanāksme tiešām ir atcelta, taču attiecīgie tulki ir nodarbināti citās sanāksmēs vai tās pašas dienas laikā (uz citām sanāksmēm no jauna var norīkot vidēji 70 % tulku, uz kuriem attiecas atcelšana), tad mutiskās tulkošanas izmaksas budžetu ietekmē tikai nedaudz, pat vispār neietekmē. Šādā situācijā Parlaments uzskata, ka 2003. gadā plānoto, taču neizmantoto mutiskās tulkošanas pakalpojumu izmaksas bija mazākas nekā 5 % no kopējiem mutiskajai tulkošanai piešķirtajiem resursiem (56 298 mutiskās tulkošanas dienas), un tas ir nedaudz vairāk nekā puse no Palātas minētās procentuālās daļas un izmaksām. |
| --- | --- |

44.

Īstenojot mutiskās tulkošanas pārvaldību, budžeta ievērošanas princips tulku atalgošanā (ārštata tulkus atalgo atbilstīgi dienas likmei, pat ja viņu pakalpojumus izmanto tikai vienai īsai sanāksmei) ir jāsaskaņo ar Parlamentā pieņemto darba organizācijas sistēmu, proti, sanāksmēm, kas ilgst pusi dienas vai pat vēl mazāk. Tādējādi, ja “apakšsanāksme” vai darba grupas sanāksme tiešām ir atcelta, taču attiecīgie tulki ir nodarbināti citās sanāksmēs vai tās pašas dienas laikā (uz citām sanāksmēm no jauna var norīkot vidēji 70 % tulku, uz kuriem attiecas atcelšana), tad mutiskās tulkošanas izmaksas budžetu ietekmē tikai nedaudz, pat vispār neietekmē. Šādā situācijā Parlaments uzskata, ka 2003. gadā plānoto, taču neizmantoto mutiskās tulkošanas pakalpojumu izmaksas bija mazākas nekā 5 % no kopējiem mutiskajai tulkošanai piešķirtajiem resursiem (56 298 mutiskās tulkošanas dienas), un tas ir nedaudz vairāk nekā puse no Palātas minētās procentuālās daļas un izmaksām.

| 55. | Eiropas Parlamentu iepriecina tas, kas sasniegts iestāžu sadarbībā mutiskās tulkošanas jomā. Tas sniedzas tālāk par “rapport Chêne” ieteikumiem, it īpaši attiecībā uz “vecajās” valodās strādājošo pastāvīgo tulku apmaiņu, kad tas bijis vajadzīgs.
  Zināmas atšķirības tulku darba apstākļos dažādās iestādēs ir vēl viens traucēklis ierēdņu apmaiņai. Šis jautājums ir jāizpēta. |
| --- | --- |

55.

Eiropas Parlamentu iepriecina tas, kas sasniegts iestāžu sadarbībā mutiskās tulkošanas jomā. Tas sniedzas tālāk par “rapport Chêne” ieteikumiem, it īpaši attiecībā uz “vecajās” valodās strādājošo pastāvīgo tulku apmaiņu, kad tas bijis vajadzīgs.

Zināmas atšķirības tulku darba apstākļos dažādās iestādēs ir vēl viens traucēklis ierēdņu apmaiņai. Šis jautājums ir jāizpēta.

| 56. | Kaut gan ietaupījumi un efektivitātes ieguvumi ir iespējami, tomēr jāatzīmē, ka trīs mutiskās tulkošanas dienestu pastāvēšana atbilst īpatnībām un vajadzībām, kas raksturīgas šīm attiecīgajām iestādēm.
  Iestāžu darbības ritmu varētu vairāk saskaņot, lai uzlabotu mutiskās tulkošanas dienesta efektivitāti un pieejamību, it īpaši attiecībā uz jaunajām valodām pēc paplašināšanās. |
| --- | --- |

56.

Kaut gan ietaupījumi un efektivitātes ieguvumi ir iespējami, tomēr jāatzīmē, ka trīs mutiskās tulkošanas dienestu pastāvēšana atbilst īpatnībām un vajadzībām, kas raksturīgas šīm attiecīgajām iestādēm.

Iestāžu darbības ritmu varētu vairāk saskaņot, lai uzlabotu mutiskās tulkošanas dienesta efektivitāti un pieejamību, it īpaši attiecībā uz jaunajām valodām pēc paplašināšanās.

| 57. | Konkurences jēdziens nekādā ziņā neattiecas uz atalgojumu, kas nolīgumā ar profesionālo apvienību ir noteikts vienāds visām ES iestādēm.
  Iestāžu ģenerālsekretāri, apzinoties nepieciešamību labāk izmantot pieejamos cilvēkresursus (57. punkta b) apakšpunkts), ir ļoti ievērojami pastiprinājuši iestāžu sadarbību un sākuši īstenot programmu par pastāvīgo tulku savstarpēju nodošanu citas iestādes rīcībā; viņi ir apņēmušies palielināt sadarbību šajā jomā.
  Ārštata tulku saraksta kopīga pārvaldība un biežāka plānošanas dienestu apspriešanās ļauj jau tagad ceļa izdevumus (57. punkta c) apakšpunkts) sadalīt proporcionāli; šī pieeja, protams, vēl jāpilnveido. |
| --- | --- |

57.

Konkurences jēdziens nekādā ziņā neattiecas uz atalgojumu, kas nolīgumā ar profesionālo apvienību ir noteikts vienāds visām ES iestādēm.

Iestāžu ģenerālsekretāri, apzinoties nepieciešamību labāk izmantot pieejamos cilvēkresursus (57. punkta b) apakšpunkts), ir ļoti ievērojami pastiprinājuši iestāžu sadarbību un sākuši īstenot programmu par pastāvīgo tulku savstarpēju nodošanu citas iestādes rīcībā; viņi ir apņēmušies palielināt sadarbību šajā jomā.

Ārštata tulku saraksta kopīga pārvaldība un biežāka plānošanas dienestu apspriešanās ļauj jau tagad ceļa izdevumus (57. punkta c) apakšpunkts) sadalīt proporcionāli; šī pieeja, protams, vēl jāpilnveido.

| 58. | Eiropas Parlamenta politiskā un funkcionālā autonomija nav savienojama ar organizatorisko praksi, kura uzliek pienākumu Parlamenta oficiālo sanāksmju pieprasījumus iesniegt vienai administratīvai arbitrāžai, kas ir neizbēgami, pārvaldot pieejamos resursus, un galu galā tā sanāksmju īstenošanu padarīt atkarīgu no tādas tehniskas arbitrāžas. Tādēļ Eiropas Parlaments nevar atbalstīt ideju par tādas vienotas aģentūras radīšanu, kuras pienākums būtu sniegt mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām iestādēm.
  Turklāt “rapport Chêne” secinājumos, kas pēc detalizēta pētījuma formulēti 2002. gadā un adresēti iestāžu ģenerālsekretāriem, ir ieteikts pastiprināt sinerģiju, nevis dienestu apvienošanu.
  Visbeidzot, vērtējot no ekonomikas viedokļa, tādas vienotas aģentūras izveide, kas sniegtu mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām iestādēm, nesamazinātu tās papildu izmaksas, kuras ietekmē EP sanāksmju organizēšanu (Strasbūras komandējumu izmaksas, lielāks komandējumu skaits, objektīvie faktori, ko Palāta minējusi kā pamatotus). Tas arī neļautu samazināt kvalificētu tulku trūkumu, kas skar dažas valodas. |
| --- | --- |

58.

Eiropas Parlamenta politiskā un funkcionālā autonomija nav savienojama ar organizatorisko praksi, kura uzliek pienākumu Parlamenta oficiālo sanāksmju pieprasījumus iesniegt vienai administratīvai arbitrāžai, kas ir neizbēgami, pārvaldot pieejamos resursus, un galu galā tā sanāksmju īstenošanu padarīt atkarīgu no tādas tehniskas arbitrāžas. Tādēļ Eiropas Parlaments nevar atbalstīt ideju par tādas vienotas aģentūras radīšanu, kuras pienākums būtu sniegt mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām iestādēm.

Turklāt “rapport Chêne” secinājumos, kas pēc detalizēta pētījuma formulēti 2002. gadā un adresēti iestāžu ģenerālsekretāriem, ir ieteikts pastiprināt sinerģiju, nevis dienestu apvienošanu.

Visbeidzot, vērtējot no ekonomikas viedokļa, tādas vienotas aģentūras izveide, kas sniegtu mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām iestādēm, nesamazinātu tās papildu izmaksas, kuras ietekmē EP sanāksmju organizēšanu (Strasbūras komandējumu izmaksas, lielāks komandējumu skaits, objektīvie faktori, ko Palāta minējusi kā pamatotus). Tas arī neļautu samazināt kvalificētu tulku trūkumu, kas skar dažas valodas.

| 62. | EP vienmēr ir centies panākt ārštata tulku (ĀKT) un pastāvīgo tulku attiecību 50:50; protams, ĀKT īpatsvars ir augstāks intensīvākā darbības laikā, taču 2004. gadā šī attiecība ir nostabilizējusies šādi: 52 % pastāvīgo tulku un 48 % ĀKT. |
| --- | --- |

62.

EP vienmēr ir centies panākt ārštata tulku (ĀKT) un pastāvīgo tulku attiecību 50:50; protams, ĀKT īpatsvars ir augstāks intensīvākā darbības laikā, taču 2004. gadā šī attiecība ir nostabilizējusies šādi: 52 % pastāvīgo tulku un 48 % ĀKT.

| 63. | EP dienesti, it īpaši kopš vienota, par visiem ĀKT maksājumiem atbildīga dienesta radīšanas, ĀKT iesniegtos ceļa izdevumus kontrolē sīkāk.
  Mērķis ir piemērot iespējami viszemākos tarifus, ņemot vērā spēkā esošos noteikumus, kas maksimāli pietuvināti kritērijiem, kurus attiecina uz pastāvīgajiem tulkiem.
  Eiropas Parlaments ir gatavs kopā ar citām iestādēm vēlreiz apspriest nolīgumu, kas noslēgts ar IACI. |
| --- | --- |

63.

EP dienesti, it īpaši kopš vienota, par visiem ĀKT maksājumiem atbildīga dienesta radīšanas, ĀKT iesniegtos ceļa izdevumus kontrolē sīkāk.

Mērķis ir piemērot iespējami viszemākos tarifus, ņemot vērā spēkā esošos noteikumus, kas maksimāli pietuvināti kritērijiem, kurus attiecina uz pastāvīgajiem tulkiem.

Eiropas Parlaments ir gatavs kopā ar citām iestādēm vēlreiz apspriest nolīgumu, kas noslēgts ar IACI.

| 64.-65. | Pašreiz spēkā esošā nolīguma īstenošanas noteikumu 10. pantā minētā veida lidmašīnas biļete (“apmaināma un atlīdzināma IATA biļete par zemāko cenu, kurai nepiemēro kvotas”) nav biļete, kurai piemēro ierobežojumus.
  Ja vajadzīgs, Parlamenta dienesti tomēr piekrīt atlīdzināt ceļa izdevumus, pamatojoties uz pazemināto cenu, kam piemēro ierobežojumus, un garantējot tulkam tādu soda sankciju atlīdzināšanu, kuras radušās dienesta apstākļu dēļ.
  Pārvaldes dienests iesaka ĀKT izmantot šo formulu, pat sistemātiski vērsties ceļojumu aģentūrā, kam ir līgums ar EP, lai piemērotu apspriestos vai labākos iespējamos tarifus.
  Turklāt atsevišķos gadījumos un atsevišķos maršrutos, piemēram, Brisele–Strasbūra EP plenārsēžu laikā, nav pieejama neviena apmaināma biļete, kuras cena ir zemāka nekā biznesa klases tarifs. |
| --- | --- |

64.-65.

Pašreiz spēkā esošā nolīguma īstenošanas noteikumu 10. pantā minētā veida lidmašīnas biļete (“apmaināma un atlīdzināma IATA biļete par zemāko cenu, kurai nepiemēro kvotas”) nav biļete, kurai piemēro ierobežojumus.

Ja vajadzīgs, Parlamenta dienesti tomēr piekrīt atlīdzināt ceļa izdevumus, pamatojoties uz pazemināto cenu, kam piemēro ierobežojumus, un garantējot tulkam tādu soda sankciju atlīdzināšanu, kuras radušās dienesta apstākļu dēļ.

Pārvaldes dienests iesaka ĀKT izmantot šo formulu, pat sistemātiski vērsties ceļojumu aģentūrā, kam ir līgums ar EP, lai piemērotu apspriestos vai labākos iespējamos tarifus.

Turklāt atsevišķos gadījumos un atsevišķos maršrutos, piemēram, Brisele–Strasbūra EP plenārsēžu laikā, nav pieejama neviena apmaināma biļete, kuras cena ir zemāka nekā biznesa klases tarifs.

| 66. | Sadarbībā ar 2004. gada oktobrī izveidoto jauno vienoto dienestu, kas atbildīgs par ĀKT maksājumiem, EP dienesti ir izveidojuši grupu, kuras pienākums ir uzraudzīt ar ĀKT saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

66.

Sadarbībā ar 2004. gada oktobrī izveidoto jauno vienoto dienestu, kas atbildīgs par ĀKT maksājumiem, EP dienesti ir izveidojuši grupu, kuras pienākums ir uzraudzīt ar ĀKT saistītās izmaksas.

| 67. | Ir taisnība, ka Parlaments vienmēr ir piemērojis IACI nolīguma 9. panta 2. punktu, uzskatot, ka tas attiecas uz piemērojamām likmēm, nevis uz dienas naudas sadalīšanu.
  Normas, kas pieņemtas jaunajos Civildienesta noteikumos, pašreiz paredz nošķirt dienas naudu no viesnīcas izdevumiem. Nolīguma sarunu atsākšana ar IACI ļautu precizēt šos noteikumus. |
| --- | --- |

67.

Ir taisnība, ka Parlaments vienmēr ir piemērojis IACI nolīguma 9. panta 2. punktu, uzskatot, ka tas attiecas uz piemērojamām likmēm, nevis uz dienas naudas sadalīšanu.

Normas, kas pieņemtas jaunajos Civildienesta noteikumos, pašreiz paredz nošķirt dienas naudu no viesnīcas izdevumiem. Nolīguma sarunu atsākšana ar IACI ļautu precizēt šos noteikumus.

| 72. | Mutiskās tulkošanas sesijas ilgums parastajās sanāksmēs ir trīsarpus stundas. Ja lietotāja dienests veidlapā to pieprasa, tulkošanas laiku tomēr var viegli pagarināt līdz četrām stundām vai ilgāk, pastiprinot tulku grupu. |
| --- | --- |

72.

Mutiskās tulkošanas sesijas ilgums parastajās sanāksmēs ir trīsarpus stundas. Ja lietotāja dienests veidlapā to pieprasa, tulkošanas laiku tomēr var viegli pagarināt līdz četrām stundām vai ilgāk, pastiprinot tulku grupu.

| 82. | EP dienesti, kas izmanto mutisko tulkošanu, izpētīs citās iestādēs par labāko atzīto pieredzi, lai uzlabotu darbu plānošanu, ņemot vērā politiskos nosacījumus, kuri minēti atbildē uz VII punktu. |
| --- | --- |

82.

EP dienesti, kas izmanto mutisko tulkošanu, izpētīs citās iestādēs par labāko atzīto pieredzi, lai uzlabotu darbu plānošanu, ņemot vērā politiskos nosacījumus, kuri minēti atbildē uz VII punktu.

| 83.-84. | Mutiskās tulkošanas nodrošinājums attiecībā uz jaunajām oficiālajām valodām uzlabojas atbilstīgi nozīmīgajiem pasākumiem, kas iestādēs veikti izpētes un papildu izglītības jomā. Tomēr jāatzīmē, ka lingvistu sagatavošanā vislielākā nozīme ir jaunajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

83.-84.

Mutiskās tulkošanas nodrošinājums attiecībā uz jaunajām oficiālajām valodām uzlabojas atbilstīgi nozīmīgajiem pasākumiem, kas iestādēs veikti izpētes un papildu izglītības jomā. Tomēr jāatzīmē, ka lingvistu sagatavošanā vislielākā nozīme ir jaunajām dalībvalstīm.

| 85.-86. | Pilnīga daudzvalodība, kādu to vēlas EP, prasa lielas izmaksas, kuras var pārvaldīt, ņemot vērā Parlamenta darba organizēšanas īpatnības un sanāksmju optimālu plānošanu. Šīs izmaksas ir saistītas arī ar politiskajiem lēmumiem par darbu organizēšanu (grafiki un darba vietas). |
| --- | --- |

85.-86.

Pilnīga daudzvalodība, kādu to vēlas EP, prasa lielas izmaksas, kuras var pārvaldīt, ņemot vērā Parlamenta darba organizēšanas īpatnības un sanāksmju optimālu plānošanu. Šīs izmaksas ir saistītas arī ar politiskajiem lēmumiem par darbu organizēšanu (grafiki un darba vietas).

| 87. | EP Mutiskās tulkošanas direktorāta princips ir veidot minimālas rezerves tulku grupas. Tiek plānota viena grupa dienā un tikai intensīvas darbības dienās; vienmēr tiek izmantoti visi tulki vai lielākā to daļa. |
| --- | --- |

87.

EP Mutiskās tulkošanas direktorāta princips ir veidot minimālas rezerves tulku grupas. Tiek plānota viena grupa dienā un tikai intensīvas darbības dienās; vienmēr tiek izmantoti visi tulki vai lielākā to daļa.

| 88. | Skatīt Parlamenta atbildi uz 44. punktu. |
| --- | --- |

88.

Skatīt Parlamenta atbildi uz 44. punktu.

| 90.-91. | Pašreiz EP dienesti stingrāk īsteno nolīgumu ar IACI, integrē modernākas informācijas sistēmas un padziļina iestāžu sadarbību; tie turpina šo darbības virzienu.
  Parlaments ir gatavs atgriezties pie sarunām par šo nolīgumu. |
| --- | --- |

90.-91.

Pašreiz EP dienesti stingrāk īsteno nolīgumu ar IACI, integrē modernākas informācijas sistēmas un padziļina iestāžu sadarbību; tie turpina šo darbības virzienu.

Parlaments ir gatavs atgriezties pie sarunām par šo nolīgumu.

| 92. | EP uzskata, ka tā rīcībā jābūt tulku ierēdņiem, kas garantē iestādes neatkarību un autonomiju.
  Turklāt ārštata tulku izmantošana atsevišķos nepieciešamības gadījumos dod iespēju tikt galā ar darbu intensīvos darbības periodos un pielāgot budžeta slodzi.
  Attiecība 50:50 ir pieņemams kompromiss, lai panāktu autonomiju un pakalpojumu elastīgumu. |
| --- | --- |

92.

EP uzskata, ka tā rīcībā jābūt tulku ierēdņiem, kas garantē iestādes neatkarību un autonomiju.

Turklāt ārštata tulku izmantošana atsevišķos nepieciešamības gadījumos dod iespēju tikt galā ar darbu intensīvos darbības periodos un pielāgot budžeta slodzi.

Attiecība 50:50 ir pieņemams kompromiss, lai panāktu autonomiju un pakalpojumu elastīgumu.

| 93. | Sanāksmju ilgumu nosaka politiskās grupas un Parlamenta struktūrvienības; tas var pārsniegt parastās trīsarpus stundas, kā norādīts pie 72. punkta.
  Mutiskās tulkošanas dienestam ir jānodrošina visi noteikumiem atbilstīgie pieprasījumi; šajā nolūkā tas tulkus uz sanāksmēm norīko saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par darba apstākļiem. |
| --- | --- |

93.

Sanāksmju ilgumu nosaka politiskās grupas un Parlamenta struktūrvienības; tas var pārsniegt parastās trīsarpus stundas, kā norādīts pie 72. punkta.

Mutiskās tulkošanas dienestam ir jānodrošina visi noteikumiem atbilstīgie pieprasījumi; šajā nolūkā tas tulkus uz sanāksmēm norīko saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par darba apstākļiem.

| 94. | Parlamenta kā politiskas iestādes pienākums ir izvēlēties, vai tas vēlas savu autonomu mutiskās tulkošanas dienestu, kas iekļauts plašā iestāžu sinerģijā, vai arī tas priekšroku dod vienotas tādas aģentūras radīšanai, kuras pienākums ir sniegt mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām iestādēm. |
| --- | --- |

94.

Parlamenta kā politiskas iestādes pienākums ir izvēlēties, vai tas vēlas savu autonomu mutiskās tulkošanas dienestu, kas iekļauts plašā iestāžu sinerģijā, vai arī tas priekšroku dod vienotas tādas aģentūras radīšanai, kuras pienākums ir sniegt mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām iestādēm.

---

(1)  Parlamenta Reglamenta 138. pants paredz, ka:

“1.

| “1. | Visus Parlamenta dokumentus raksta oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

Visus Parlamenta dokumentus raksta oficiālajās valodās.

| 2. | Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu. |
| --- | --- |

2.

Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu.

| 3. | Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās. |
| --- | --- |

3.

Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās.

| 4. | Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri apliecināja, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot, ja komiteju un delegāciju locekļi par to vienojas. Domstarpību gadījumā lēmumu pieņem Prezidijs.” |
| --- | --- |

4.

Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri apliecināja, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot, ja komiteju un delegāciju locekļi par to vienojas. Domstarpību gadījumā lēmumu pieņem Prezidijs.”

---

PADOMES ATBILDES

Padomes Ģenerālsekretariāts pauž gandarījumu par Eiropas Revīzijas palātas ziņojumu par ES iestāžu mutiskās tulkošanas izdevumiem, kuru varētu izmantot kā pamatu turpmākai mutiskās tulkošanas izmantošanas racionalizācijai nākotnē.

Piezīmes par atsevišķiem ziņojuma punktiem

| 10./11. | Ziņojuma 1. tabulas 10. un 11. punktā nav sniegts pilnīgs skaidrojums par mutiskās tulkošanas dienām Padomē laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam (+9 %). Galvenais šā pieauguma iemesls ir būtiskā Padomes darbību un sanāksmju skaita palielināšanās (+39 %), kuras norisēja Padomē šajā laikposmā (sk. 1. tabulu).
  1. tabula
  Padomē nodrošinātās mutiskās tulkošanas dienu apjoms, tostarp jauno dalībvalstu valodās, salīdzinot ar sanāksmju skaitu (1998. gada indekss = 100) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Padomes sanāksmes | 100 | 105,8 | 112,2 | 132,7 | 139 | 135,8 | 124,8 |
| Padomē nodrošinātās mutiskās tulkošanas dienas | 100 | 96,8 | 96,3 | 105,6 | 109,1 | 103,9 | 89,9 |

10./11.

Ziņojuma 1. tabulas 10. un 11. punktā nav sniegts pilnīgs skaidrojums par mutiskās tulkošanas dienām Padomē laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam (+9 %). Galvenais šā pieauguma iemesls ir būtiskā Padomes darbību un sanāksmju skaita palielināšanās (+39 %), kuras norisēja Padomē šajā laikposmā (sk. 1. tabulu).

1. tabula

Padomē nodrošinātās mutiskās tulkošanas dienu apjoms, tostarp jauno dalībvalstu valodās, salīdzinot ar sanāksmju skaitu (1998. gada indekss = 100)

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Padomes sanāksmes

100

105,8

112,2

132,7

139

135,8

124,8

Padomē nodrošinātās mutiskās tulkošanas dienas

100

96,8

96,3

105,6

109,1

103,9

89,9

Attiecībā uz Padomē nodrošinātās mutiskās tulkošanas dienu samazinājumu 13 % apmērā 2004. gadā būtu jāatzīmē, ka 2004. gadā sanāksmju skaits samazinājās par 8 %. Turklāt jāņem vērā šādi faktori:

| — | no 2004. gada 1. maija ir bijis mazāk sanāksmju ar mutisko tulkošanu, pamatojoties uz ĢS/AP Lēmumu Nr. 56/04, |
| --- | --- |

—

no 2004. gada 1. maija ir bijis mazāk sanāksmju ar mutisko tulkošanu, pamatojoties uz ĢS/AP Lēmumu Nr. 56/04,

| — | vecās dalībvalstis (bijušās ES 15 valstis) 2004. gadā pieprasīja mazāk mutiskās tulkošanas nekā agrāk, |
| --- | --- |

—

vecās dalībvalstis (bijušās ES 15 valstis) 2004. gadā pieprasīja mazāk mutiskās tulkošanas nekā agrāk,

| — | Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (Mutiskās tulkošanas ĢD) nespēja nodrošināt visus mutiskās tulkošanas pieprasījumus jaunajās valodās. |
| --- | --- |

—

Mutiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (Mutiskās tulkošanas ĢD) nespēja nodrošināt visus mutiskās tulkošanas pieprasījumus jaunajās valodās.

| 28. | Jāpiebilst, ka no Padomes budžeta finansē arī 50 % no Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmju mutiskās tulkošanas izdevumiem. |
| --- | --- |

28.

Jāpiebilst, ka no Padomes budžeta finansē arī 50 % no Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmju mutiskās tulkošanas izdevumiem.

| 35. | Tas, ka “MAD” definīcija nav skaidra un gadu gaitā ir bieži mainījusies, padara uz šo jēdzienu balstīto analīzi ļoti apšaubāmu. |
| --- | --- |

35.

Tas, ka “MAD” definīcija nav skaidra un gadu gaitā ir bieži mainījusies, padara uz šo jēdzienu balstīto analīzi ļoti apšaubāmu.

| 49. | Jāpiemin, ka, pat ja Padome atceļ sanāksmi, kurai ir pasūtīta mutiskā tulkošana un par kuru ir jāmaksā, tas nenozīmē, ka mutiskajiem tulkiem nav darba. Saskaņā ar Padomes pieredzi Mutiskās tulkošanas ĢD var nozīmēt un ir nozīmējis dažus no šiem tulkiem citām sapulcēm, kas notiek Komisijā vai citā iestādē, kuras apkalpo Mutiskās tulkošanas ĢD. |
| --- | --- |

49.

Jāpiemin, ka, pat ja Padome atceļ sanāksmi, kurai ir pasūtīta mutiskā tulkošana un par kuru ir jāmaksā, tas nenozīmē, ka mutiskajiem tulkiem nav darba. Saskaņā ar Padomes pieredzi Mutiskās tulkošanas ĢD var nozīmēt un ir nozīmējis dažus no šiem tulkiem citām sapulcēm, kas notiek Komisijā vai citā iestādē, kuras apkalpo Mutiskās tulkošanas ĢD.

| 94. | Padomes Ģenerālsekretariāts atbalsta to, lai tiktu veikts neatkarīgs izvērtējums par iespējamo ieguvumu, izveidojot vienu starpiestāžu biroju, kas nodrošinātu pakalpojumus visām ES iestādēm. |
| --- | --- |

94.

Padomes Ģenerālsekretariāts atbalsta to, lai tiktu veikts neatkarīgs izvērtējums par iespējamo ieguvumu, izveidojot vienu starpiestāžu biroju, kas nodrošinātu pakalpojumus visām ES iestādēm.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I. | Mutiskās tulkošanas ĢD nodrošina daudzvalodu saziņu, kas ir Kopienas lēmumu pieņemšanas procesa pamatā. Tas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm valodu ziņā, jo katrai dalībvalstij sniedz iespēju, vēršoties pie iestādēm, izmantot savu(-as) oficiālo(-ās) valodu(-as). Tas arīdzan veicina Eiropas Savienības daudzvalodību, kas ir kļuvusi par kutelīgu politisko jautājumu. Atbildēt uz faktiskajām vajadzībām, augsta kvalitāte, pieejamība un izmaksu lietderība – tādi ir pamatprincipi, pēc kuriem Komisija vadās mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

I.

Mutiskās tulkošanas ĢD nodrošina daudzvalodu saziņu, kas ir Kopienas lēmumu pieņemšanas procesa pamatā. Tas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm valodu ziņā, jo katrai dalībvalstij sniedz iespēju, vēršoties pie iestādēm, izmantot savu(-as) oficiālo(-ās) valodu(-as). Tas arīdzan veicina Eiropas Savienības daudzvalodību, kas ir kļuvusi par kutelīgu politisko jautājumu. Atbildēt uz faktiskajām vajadzībām, augsta kvalitāte, pieejamība un izmaksu lietderība – tādi ir pamatprincipi, pēc kuriem Komisija vadās mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanā.

| II. | Ņemot vērā principu par faktisko vajadzību apmierināšanu ekonomiski visizdevīgākajā veidā, Komisijai vienlaikus ir jānodrošina augstākās kvalitātes tulku pieejamība, kuru pakalpojumu nepieciešamību diktē Eiropas Savienības darbības politiskās iezīmes. Mutiskās tulkošanas ĢD nodarbina štata tulkus, lai nodrošinātu mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamību un nepārtrauktību, piedāvājot iestādēm vajadzīgo augsto kvalitāti. Ja mutiskās tulkošanas pieprasījums pārsniedz Mutiskās tulkošanas ĢD piedāvātās iespējas, tiek nolīgti tādas pašas kvalitātes ārštata tulki (ĀKT). |
| --- | --- |

II.

Ņemot vērā principu par faktisko vajadzību apmierināšanu ekonomiski visizdevīgākajā veidā, Komisijai vienlaikus ir jānodrošina augstākās kvalitātes tulku pieejamība, kuru pakalpojumu nepieciešamību diktē Eiropas Savienības darbības politiskās iezīmes. Mutiskās tulkošanas ĢD nodarbina štata tulkus, lai nodrošinātu mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamību un nepārtrauktību, piedāvājot iestādēm vajadzīgo augsto kvalitāti. Ja mutiskās tulkošanas pieprasījums pārsniedz Mutiskās tulkošanas ĢD piedāvātās iespējas, tiek nolīgti tādas pašas kvalitātes ārštata tulki (ĀKT).

| V. | Komisijas Mutiskās tulkošanas ĢD principā rūpīgi izvērtē mutiskās tulkošanas pieprasījumus un citiem dienestiem dara zināmu informāciju par valodām, kuras konkrētā sanāksmē netiek izmantotas. Tas arī veic koordinēšanu ar Komisijas dienestiem, lai tiktu nodrošinātas tikai vajadzīgās valodas, ciktāl to ir iespējams paredzēt iepriekš. |
| --- | --- |

V.

Komisijas Mutiskās tulkošanas ĢD principā rūpīgi izvērtē mutiskās tulkošanas pieprasījumus un citiem dienestiem dara zināmu informāciju par valodām, kuras konkrētā sanāksmē netiek izmantotas. Tas arī veic koordinēšanu ar Komisijas dienestiem, lai tiktu nodrošinātas tikai vajadzīgās valodas, ciktāl to ir iespējams paredzēt iepriekš.

| VI. | Šis vidējais rādītājs – EUR 1 046 par viena tulka tulkošanas dienu – ir kopēja summa, kurā iekļauti tādi izdevumi kā štata tulku apmācība, atbalsts valstu mācību iestādēm, iekšēja un ārēja izpratnes veidošana un padomi par politiku veidošanu daudzvalodu saziņas tehnisko aspektu jomā. |
| --- | --- |

VI.

Šis vidējais rādītājs – EUR 1 046 par viena tulka tulkošanas dienu – ir kopēja summa, kurā iekļauti tādi izdevumi kā štata tulku apmācība, atbalsts valstu mācību iestādēm, iekšēja un ārēja izpratnes veidošana un padomi par politiku veidošanu daudzvalodu saziņas tehnisko aspektu jomā.

| VIII. | Sesiju ziņojumos tiek iekļauta sīka informācija par attiecīgajās sanāksmēs izmantotajām valodām, un tie tiek sagatavoti par 82,5 % sanāksmju, kuras apkalpo Mutiskās tulkošanas ĢD. Mutiskās tulkošanas ĢD cenšas pievērst citu ģenerāldirektorātu, kuri atkārtoti pieprasa valodas, kuras pēc tam netiek izmantotas, uzmanību ar to saistītajai resursu nelietderīgai izmantošanai. |
| --- | --- |

VIII.

Sesiju ziņojumos tiek iekļauta sīka informācija par attiecīgajās sanāksmēs izmantotajām valodām, un tie tiek sagatavoti par 82,5 % sanāksmju, kuras apkalpo Mutiskās tulkošanas ĢD. Mutiskās tulkošanas ĢD cenšas pievērst citu ģenerāldirektorātu, kuri atkārtoti pieprasa valodas, kuras pēc tam netiek izmantotas, uzmanību ar to saistītajai resursu nelietderīgai izmantošanai.

IEVADS

| 6. | Komisija vēlas paskaidrot, ka valstīm, kuras rotācijas kārtā nodrošina Eiropas Savienības Padomes prezidentūru, pēc šo valstu pieprasījuma un uz to rēķina Komisija jau vairākus gadus tieši sniedz pakalpojumus, piedāvājot tulku grupas sanāksmēm, ko prezidentūras organizē papildus attiecīgās prezidentūras un Padomes plānotajām. Laika gaitā šo sanāksmju īpatsvars attiecībā pret visām Mutiskās tulkošanas ĢD darbībām ir kļuvis ievērojams. |
| --- | --- |

6.

Komisija vēlas paskaidrot, ka valstīm, kuras rotācijas kārtā nodrošina Eiropas Savienības Padomes prezidentūru, pēc šo valstu pieprasījuma un uz to rēķina Komisija jau vairākus gadus tieši sniedz pakalpojumus, piedāvājot tulku grupas sanāksmēm, ko prezidentūras organizē papildus attiecīgās prezidentūras un Padomes plānotajām. Laika gaitā šo sanāksmju īpatsvars attiecībā pret visām Mutiskās tulkošanas ĢD darbībām ir kļuvis ievērojams.

| 8. | Mutiskās tulkošanas ĢD nodarbina štata tulkus (ierēdņus), lai nodrošinātu mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamību un nepārtrauktību, piedāvājot apkalpotajām iestādēm vajadzīgo augsto kvalitāti. Štata tulki veic arī būtiski svarīgas funkcijas tādās jomās kā apmācība un darbinieku atlase, nemaz nerunājot par kvalitātes kontroli. Štata tulku pieejamība arī rada iespēju norīkot stabilas grupas darbam augsta līmeņa, politiski kutelīgās vai tehniski ļoti specifiskās sanāksmēs, un tas ir ļoti svarīgs faktors, lai nodrošinātu, ka šajos gadījumos tiek sniegti augstas kvalitātes mutiskās tulkošanas pakalpojumi. |
| --- | --- |

8.

Mutiskās tulkošanas ĢD nodarbina štata tulkus (ierēdņus), lai nodrošinātu mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamību un nepārtrauktību, piedāvājot apkalpotajām iestādēm vajadzīgo augsto kvalitāti. Štata tulki veic arī būtiski svarīgas funkcijas tādās jomās kā apmācība un darbinieku atlase, nemaz nerunājot par kvalitātes kontroli. Štata tulku pieejamība arī rada iespēju norīkot stabilas grupas darbam augsta līmeņa, politiski kutelīgās vai tehniski ļoti specifiskās sanāksmēs, un tas ir ļoti svarīgs faktors, lai nodrošinātu, ka šajos gadījumos tiek sniegti augstas kvalitātes mutiskās tulkošanas pakalpojumi.

| 10. | Padome 2004. gada maijā ieviesa mutiskās tulkošanas sistēmu “pēc pieprasījuma”, kā rezultātā kopumā ir samazinājies mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieprasījums. Šī tendence turpinājās 2005. gada pirmos četrus mēnešus, jo kopējais mutiskās tulkošanas dienu skaits sakrīt ar to, kāds tādā pašā periodā bija 2004. gadā, savukārt valodu skaits, no kurām un uz kurām tiek pieprasīta mutiskā tulkošana, pieauga no 11 līdz 20. Tomēr šai sistēmai neizbēgami ir raksturīga lielāka pārmērīga pieprasījuma un dīkstāvju iespēja, kas apgrūtina optimāla resursu izmantojuma nodrošināšanu. Tāpat ir cieši jāuzrauga šīs sistēmas ietekme uz mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamību, jo ir vajadzīgs stabils minimālais aktivitātes līmenis, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāts vajadzīgais personāla skaits un kvalitāte, kas dotu iespēju izpildīt pieprasījumu intensīvos periodos. |
| --- | --- |

10.

Padome 2004. gada maijā ieviesa mutiskās tulkošanas sistēmu “pēc pieprasījuma”, kā rezultātā kopumā ir samazinājies mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieprasījums. Šī tendence turpinājās 2005. gada pirmos četrus mēnešus, jo kopējais mutiskās tulkošanas dienu skaits sakrīt ar to, kāds tādā pašā periodā bija 2004. gadā, savukārt valodu skaits, no kurām un uz kurām tiek pieprasīta mutiskā tulkošana, pieauga no 11 līdz 20. Tomēr šai sistēmai neizbēgami ir raksturīga lielāka pārmērīga pieprasījuma un dīkstāvju iespēja, kas apgrūtina optimāla resursu izmantojuma nodrošināšanu. Tāpat ir cieši jāuzrauga šīs sistēmas ietekme uz mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamību, jo ir vajadzīgs stabils minimālais aktivitātes līmenis, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāts vajadzīgais personāla skaits un kvalitāte, kas dotu iespēju izpildīt pieprasījumu intensīvos periodos.

REVĪZIJAS MĒRĶIS UN APJOMS

| 13. | Lai ĀKT ceļa izmaksas noturētu iespējami zemā līmenī, sanāksmes ir jāplāno sešas nedēļas iepriekš, taču tas var novest pie salīdzinoši liela atcelto sanāksmju skaita, jo daudzas delegācijas šo iepriekšējas paziņošanas periodu uzskata par pārāk garu.
  Ja sanāksme tiek atcelta, iespēju robežās tulkus nekavējoties norīko uz citām sanāksmēm. Jauna sistēma, kas būtu balstīta uz mutiskās tulkošanas sesiju uzskaiti un ko cer ieviest Mutiskās tulkošanas ĢD, pienācīgi ņemtu vērā atceltās sanāksmes un sniegtu skaidrāku priekšstatu gan par pieprasīto pakalpojumu, gan par atcelto sanāksmju izmaksām. |
| --- | --- |

13.

Lai ĀKT ceļa izmaksas noturētu iespējami zemā līmenī, sanāksmes ir jāplāno sešas nedēļas iepriekš, taču tas var novest pie salīdzinoši liela atcelto sanāksmju skaita, jo daudzas delegācijas šo iepriekšējas paziņošanas periodu uzskata par pārāk garu.

Ja sanāksme tiek atcelta, iespēju robežās tulkus nekavējoties norīko uz citām sanāksmēm. Jauna sistēma, kas būtu balstīta uz mutiskās tulkošanas sesiju uzskaiti un ko cer ieviest Mutiskās tulkošanas ĢD, pienācīgi ņemtu vērā atceltās sanāksmes un sniegtu skaidrāku priekšstatu gan par pieprasīto pakalpojumu, gan par atcelto sanāksmju izmaksām.

APSVĒRUMI

| 15. | Komisija 1984. gadā pieņēma procedūras, kas balstās uz “faktisko vajadzību” principa, un 2002. gadā tās atjaunināja, nošķirot politiskās sanāksmes no tehniskajām. Mutiskās tulkošanas ĢD aktīvi uzrauga valodu izmantojumu sanāksmēs, galvenajam tulkam lūdzot sagatavot sesijas ziņojumu un sanāksmju organizatorus regulāri informējot par valodām, kas pieprasītas, bet nav izmantotas, šādi stimulējot faktisko vajadzību politikas īstenošanu. Tas, ka kāda valoda sanāksmē netiek izmantota, atkarīgs no pašas sanāksmes norises un citiem faktoriem, kurus nevar ietekmēt ne mutiskās tulkošanas dienesti, ne sanāksmes organizatori. Attiecībā uz citu iestāžu pieprasījumiem Mutiskās tulkošanas ĢD nav tiesīgs lemt, vai kādas valodas nodrošināšana ir nepieciešama, nedz arī paredzēt, kurās valodās tiks runāts un kuru tulkojumu klausīsies. |
| --- | --- |

15.

Komisija 1984. gadā pieņēma procedūras, kas balstās uz “faktisko vajadzību” principa, un 2002. gadā tās atjaunināja, nošķirot politiskās sanāksmes no tehniskajām. Mutiskās tulkošanas ĢD aktīvi uzrauga valodu izmantojumu sanāksmēs, galvenajam tulkam lūdzot sagatavot sesijas ziņojumu un sanāksmju organizatorus regulāri informējot par valodām, kas pieprasītas, bet nav izmantotas, šādi stimulējot faktisko vajadzību politikas īstenošanu. Tas, ka kāda valoda sanāksmē netiek izmantota, atkarīgs no pašas sanāksmes norises un citiem faktoriem, kurus nevar ietekmēt ne mutiskās tulkošanas dienesti, ne sanāksmes organizatori. Attiecībā uz citu iestāžu pieprasījumiem Mutiskās tulkošanas ĢD nav tiesīgs lemt, vai kādas valodas nodrošināšana ir nepieciešama, nedz arī paredzēt, kurās valodās tiks runāts un kuru tulkojumu klausīsies.

| 23. | Mutiskās tulkošanas ĢD iespēju robežās cenšas nodrošināt pieprasītās valodas, un tam nav nekādu pilnvaru ietekmēt valodu lietojuma režīmus, kas pieņemti politisku iemeslu dēļ. Kādas valodas neizmantošanu nevar iepriekš paredzēt. Delegāti var izmantot kādu citu valodu nekā dzimto, sanāksmes gaitā rodoties neparedzētām situācijām, vai var vienkārši izlemt vispār neizteikties un tomēr klausīties tulkojumu. Taču, ja kāda tulkošanas kabīne izrādās nevajadzīga, atbildīgais tulks sazinās ar plānošanas dienestu, kas atsauc šo aktīvo valodu un, ja iespējams, norīko tulkus citur. Sakot, ka “1 750 mutiskās tulkošanas dienas tiek apmaksātas, taču tā arī netiek izmantotas”, netiek ņemti vērā gadījumi, kuros tulkus norīko citur vai kuros delegācija klausās tulkojumu, taču neizsakās. |
| --- | --- |

23.

Mutiskās tulkošanas ĢD iespēju robežās cenšas nodrošināt pieprasītās valodas, un tam nav nekādu pilnvaru ietekmēt valodu lietojuma režīmus, kas pieņemti politisku iemeslu dēļ. Kādas valodas neizmantošanu nevar iepriekš paredzēt. Delegāti var izmantot kādu citu valodu nekā dzimto, sanāksmes gaitā rodoties neparedzētām situācijām, vai var vienkārši izlemt vispār neizteikties un tomēr klausīties tulkojumu. Taču, ja kāda tulkošanas kabīne izrādās nevajadzīga, atbildīgais tulks sazinās ar plānošanas dienestu, kas atsauc šo aktīvo valodu un, ja iespējams, norīko tulkus citur. Sakot, ka “1 750 mutiskās tulkošanas dienas tiek apmaksātas, taču tā arī netiek izmantotas”, netiek ņemti vērā gadījumi, kuros tulkus norīko citur vai kuros delegācija klausās tulkojumu, taču neizsakās.

| 24. | Komisija ir rūpīgi izvērtējusi iespēju ieviest iekšēju norēķinu sistēmu attiecībā uz Komisijas ģenerāldirektorātiem un ir secinājusi, ka no tā izrietošais administratīvais slogs salīdzinājumā ar iespējamiem ieguvumiem būtu nesamērīgs. Tādas iestādes kā Eiropas Padome un UNESCO mutiskās tulkošanas ziņā no Komisijas atšķiras gan pēc aptvēruma, gan apjoma, un šo iestāžu darba valodu skaits, attiecībā uz kurām tulku netrūkst, ir tikai neliela daļa no tā, ko nodrošina Komisijas mutiskās tulkošanas iespējas.
  Iknedēļas pārrunu procesā Mutiskās tulkošanas ĢD ņem vērā katra ĢD noteikto prioritāšu sarakstu, kā arī kopējos pieejamos resursus plašākā laika posmā nekā tikai datumā, kurā pieprasīta sanāksme, un ierosina alternatīvus risinājumus, lai atrastu līdzsvaru starp politiskajām vajadzībām un resursu optimālu izmantojumu.
  Padomē ieviestā “pēc pieprasījuma” sistēma negarantē pilnīgu pieprasījuma stabilitāti un padara to mazāk prognozējamu. Principā Mutiskās tulkošanas ĢD Padomei nodrošina noteiktu skaitu tulkošanas dienu.
  Mutiskās tulkošanas ĢD pašreiz kopā ar saviem klientiem testē jaunu, uz sesijām balstītu sistēmu sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu uzskaitei, kas labāk atspoguļo reālo situāciju, jo vadās no faktiski izmantotajiem resursiem un tādējādi varētu samazināt pārvaldības risku līmeni. Ieviešot šo jauno sistēmu, klientiem būs pieejamas precīzākas prognozes un dati par viņu attiecīgi izmantotajiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem un to izmaksām. |
| --- | --- |

24.

Komisija ir rūpīgi izvērtējusi iespēju ieviest iekšēju norēķinu sistēmu attiecībā uz Komisijas ģenerāldirektorātiem un ir secinājusi, ka no tā izrietošais administratīvais slogs salīdzinājumā ar iespējamiem ieguvumiem būtu nesamērīgs. Tādas iestādes kā Eiropas Padome un UNESCO mutiskās tulkošanas ziņā no Komisijas atšķiras gan pēc aptvēruma, gan apjoma, un šo iestāžu darba valodu skaits, attiecībā uz kurām tulku netrūkst, ir tikai neliela daļa no tā, ko nodrošina Komisijas mutiskās tulkošanas iespējas.

Iknedēļas pārrunu procesā Mutiskās tulkošanas ĢD ņem vērā katra ĢD noteikto prioritāšu sarakstu, kā arī kopējos pieejamos resursus plašākā laika posmā nekā tikai datumā, kurā pieprasīta sanāksme, un ierosina alternatīvus risinājumus, lai atrastu līdzsvaru starp politiskajām vajadzībām un resursu optimālu izmantojumu.

Padomē ieviestā “pēc pieprasījuma” sistēma negarantē pilnīgu pieprasījuma stabilitāti un padara to mazāk prognozējamu. Principā Mutiskās tulkošanas ĢD Padomei nodrošina noteiktu skaitu tulkošanas dienu.

Mutiskās tulkošanas ĢD pašreiz kopā ar saviem klientiem testē jaunu, uz sesijām balstītu sistēmu sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu uzskaitei, kas labāk atspoguļo reālo situāciju, jo vadās no faktiski izmantotajiem resursiem un tādējādi varētu samazināt pārvaldības risku līmeni. Ieviešot šo jauno sistēmu, klientiem būs pieejamas precīzākas prognozes un dati par viņu attiecīgi izmantotajiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem un to izmaksām.

| 26. | Dalībvalstīm ir tiesības pieprasīt un saņemt tām nepieciešamos mutiskās tulkošanas pakalpojumus, un to delegācijās bieži vien ir vairāk par vienu personu. Katram delegātam var būt atšķirīgas spējas izteikties citās valodās vai tās saprast, tādēļ mutiskās tulkošanas iespējas var tikt izmantotas dažādi (piemēram, daži delegāti var izvēlēties klausīties sanāksmi angļu valodā, tomēr labprātāk izsakās savā dzimtajā valodā, vai arī izteikties angliski, bet klausīties tulkojumu savā dzimtajā valodā). Tādēļ ir grūti noteikt, vai kādas valodas nodrošināšana uzskatāma par nevajadzīgu tikai tādēļ, ka tajā nav runāts. |
| --- | --- |

26.

Dalībvalstīm ir tiesības pieprasīt un saņemt tām nepieciešamos mutiskās tulkošanas pakalpojumus, un to delegācijās bieži vien ir vairāk par vienu personu. Katram delegātam var būt atšķirīgas spējas izteikties citās valodās vai tās saprast, tādēļ mutiskās tulkošanas iespējas var tikt izmantotas dažādi (piemēram, daži delegāti var izvēlēties klausīties sanāksmi angļu valodā, tomēr labprātāk izsakās savā dzimtajā valodā, vai arī izteikties angliski, bet klausīties tulkojumu savā dzimtajā valodā). Tādēļ ir grūti noteikt, vai kādas valodas nodrošināšana uzskatāma par nevajadzīgu tikai tādēļ, ka tajā nav runāts.

| 31. | Sakarā ar paplašināšanos atlases konkursi tulkiem tika izsludināti 2003. gada aprīļa sākumā, proti, 13 mēnešus pirms paplašināšanās, un tie noslēdzās 2004. gadā, laikā no marta līdz novembrim, atkarībā no konkrētās valodas (maltiešu valodas konkurss noslēdzās 2003. gada decembrī, taču neviens to neizturēja).
  Vairāku jauno valodu gadījumā nepietiekošais konkursu izturējušo kandidātu skaits skaidrojams galvenokārt ar to, ka trūkst tulku, kuri izglītojušies saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem. |
| --- | --- |

31.

Sakarā ar paplašināšanos atlases konkursi tulkiem tika izsludināti 2003. gada aprīļa sākumā, proti, 13 mēnešus pirms paplašināšanās, un tie noslēdzās 2004. gadā, laikā no marta līdz novembrim, atkarībā no konkrētās valodas (maltiešu valodas konkurss noslēdzās 2003. gada decembrī, taču neviens to neizturēja).

Vairāku jauno valodu gadījumā nepietiekošais konkursu izturējušo kandidātu skaits skaidrojams galvenokārt ar to, ka trūkst tulku, kuri izglītojušies saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem.

| 35. | Komisija apzinās dažus trūkumus, kas raksturīgi “pieejamības nodrošināšanas” sistēmai, kuru tā izmanto norēķiniem ar klientu iestādēm, struktūrām un aģentūrām. Tādēļ tā ir izstrādājusi jaunu sistēmu, kas dod iespēju mērīt sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjomu, izmantojot “mutiskās tulkošanas sesiju” pieeju. Šī jaunā sistēma daudz labāk atspoguļo reālo situāciju, un Komisija ir gatava ieviest norēķinu kārtošanu, balstoties uz šo sistēmu. Minētajai sistēmai ir tādas funkcijas, kas iestādēm dotu iespēju precīzāk prognozēt sanāksmes izmaksas, līdzko tā ir pieprasīta. Padome, ESK un RK jau ir iepazīstinātas ar šo pieeju 2004. gadā, un paralēli pašreizējai pieejamības nodrošināšanas sistēmai tiek veiktas simulācijas, ar mērķi 2006. gadā oficiāli ieviest jauno, uz sesijām balstīto sistēmu. |
| --- | --- |

35.

Komisija apzinās dažus trūkumus, kas raksturīgi “pieejamības nodrošināšanas” sistēmai, kuru tā izmanto norēķiniem ar klientu iestādēm, struktūrām un aģentūrām. Tādēļ tā ir izstrādājusi jaunu sistēmu, kas dod iespēju mērīt sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjomu, izmantojot “mutiskās tulkošanas sesiju” pieeju. Šī jaunā sistēma daudz labāk atspoguļo reālo situāciju, un Komisija ir gatava ieviest norēķinu kārtošanu, balstoties uz šo sistēmu. Minētajai sistēmai ir tādas funkcijas, kas iestādēm dotu iespēju precīzāk prognozēt sanāksmes izmaksas, līdzko tā ir pieprasīta. Padome, ESK un RK jau ir iepazīstinātas ar šo pieeju 2004. gadā, un paralēli pašreizējai pieejamības nodrošināšanas sistēmai tiek veiktas simulācijas, ar mērķi 2006. gadā oficiāli ieviest jauno, uz sesijām balstīto sistēmu.

| 37.–38. | Attiecībā uz Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķinātās viena tulka tulkošanas dienas vidējās izmaksas ir EUR 1 046, kas ir kopēja summa, kurā iekļauti tādi izdevumi kā apmācība, atbalsts mācību programmām, iekšēja un ārēja izpratnes veidošana un padomi par daudzvalodu saziņas tehniskajiem aspektiem. Mutiskās tulkošanas ĢD mērķis ir nodrošināt pieprasītos mutiskās tulkošanas pakalpojumus, lai atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu Eiropas Savienības iestādēs. |
| --- | --- |

37.–38.

Attiecībā uz Mutiskās tulkošanas ĢD aprēķinātās viena tulka tulkošanas dienas vidējās izmaksas ir EUR 1 046, kas ir kopēja summa, kurā iekļauti tādi izdevumi kā apmācība, atbalsts mācību programmām, iekšēja un ārēja izpratnes veidošana un padomi par daudzvalodu saziņas tehniskajiem aspektiem. Mutiskās tulkošanas ĢD mērķis ir nodrošināt pieprasītos mutiskās tulkošanas pakalpojumus, lai atvieglotu lēmumu pieņemšanas procesu Eiropas Savienības iestādēs.

| 40. | Daudzi štata tulki 2003. gadā bija iesaistīti ES paplašināšanās sagatavošanas darbos: viņi apmeklēja jauno valodu kursus, sniedza palīdzību dažādu mācību programmu ietvaros kandidātvalstu universitātēs un piedalījās konkursu žūrijas komitejās vai ārštata tulku atlasē. Turklāt, gatavojoties paplašināšanai, notika divas ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmes, kuru dēļ attiecīgajos datumos tika atceltas citas Padomes sanāksmes. Divas streika dienas 2003. gadā nozīmēja štata tulku noslogojuma līmeņa samazināšanos par apmēram 1 %. |
| --- | --- |

40.

Daudzi štata tulki 2003. gadā bija iesaistīti ES paplašināšanās sagatavošanas darbos: viņi apmeklēja jauno valodu kursus, sniedza palīdzību dažādu mācību programmu ietvaros kandidātvalstu universitātēs un piedalījās konkursu žūrijas komitejās vai ārštata tulku atlasē. Turklāt, gatavojoties paplašināšanai, notika divas ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmes, kuru dēļ attiecīgajos datumos tika atceltas citas Padomes sanāksmes. Divas streika dienas 2003. gadā nozīmēja štata tulku noslogojuma līmeņa samazināšanos par apmēram 1 %.

| 45. | Sakarā ar iestāžu darba politisko raksturu un ņemot vērā to, ka ir jāgarantē mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamība un nepārtrauktība, Mutiskās tulkošanas ĢD nākas nodrošināt noteiktu skaitu rezerves tulku. Ja šādu rezervju nebūtu, tas būtu šķietams ietaupījums, jo nespēja aizstāt trūkstošu tulku un tādējādi nespēja nodrošināt visu nepieciešamo valodu aptvērumu ar visām maiņām, kas vajadzīgas pienācīgai darbībai, nozīmētu, ka tiek paralizēts visas mutisko tulku grupas darbs. Tā kā situācija, kad viens tulks nav pieejams, var kļūt par iemeslu visas sanāksmes atcelšanai, rezervju izmantošana ir uzskatāma par saprātīgu riska pārvaldības pasākumu. Turklāt saistībā ar pašas mutiskās tulkošanas raksturu un lai nodrošinātu augstu kvalitāti, Mutiskās tulkošanas ĢD ir saistošs darba nosacījumu nolīgums, kurš ierobežo darba “sesiju” skaitu, kuras tulkam ir atļauts strādāt, un nosaka atsevišķus pastāvīgās darba gatavības nosacījumus. Aplūkojot pastāvīgās darba gatavības pienākumu, jāņem vērā vēl divi aspekti:






  — | bieži vien ir sarežģīti uz atlikušo dienas pusi norīkot citur tos štata tulkus, kuriem saskaņā ar Civildienesta noteikumiem jebkurā konkrētā dienā ir tiesības strādāt pusi slodzes, |
| --- | --- | --- |

45.

Sakarā ar iestāžu darba politisko raksturu un ņemot vērā to, ka ir jāgarantē mutiskās tulkošanas pakalpojumu pieejamība un nepārtrauktība, Mutiskās tulkošanas ĢD nākas nodrošināt noteiktu skaitu rezerves tulku. Ja šādu rezervju nebūtu, tas būtu šķietams ietaupījums, jo nespēja aizstāt trūkstošu tulku un tādējādi nespēja nodrošināt visu nepieciešamo valodu aptvērumu ar visām maiņām, kas vajadzīgas pienācīgai darbībai, nozīmētu, ka tiek paralizēts visas mutisko tulku grupas darbs. Tā kā situācija, kad viens tulks nav pieejams, var kļūt par iemeslu visas sanāksmes atcelšanai, rezervju izmantošana ir uzskatāma par saprātīgu riska pārvaldības pasākumu. Turklāt saistībā ar pašas mutiskās tulkošanas raksturu un lai nodrošinātu augstu kvalitāti, Mutiskās tulkošanas ĢD ir saistošs darba nosacījumu nolīgums, kurš ierobežo darba “sesiju” skaitu, kuras tulkam ir atļauts strādāt, un nosaka atsevišķus pastāvīgās darba gatavības nosacījumus. Aplūkojot pastāvīgās darba gatavības pienākumu, jāņem vērā vēl divi aspekti:

—

bieži vien ir sarežģīti uz atlikušo dienas pusi norīkot citur tos štata tulkus, kuriem saskaņā ar Civildienesta noteikumiem jebkurā konkrētā dienā ir tiesības strādāt pusi slodzes,

| — | saskaņā ar Civildienesta noteikumiem iestādēm nav tiesību uzstāt, ka štata darbinieki iet atvaļinājumā kādā konkrētā laikā, piemēram, zemas aktivitātes periodos. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Civildienesta noteikumiem iestādēm nav tiesību uzstāt, ka štata darbinieki iet atvaļinājumā kādā konkrētā laikā, piemēram, zemas aktivitātes periodos.

Mutiskās tulkošanas ĢD jau aktīvi mudina iet atvaļinājumā zemas aktivitātes periodos un šajos periodos arīdzan koncentrē mācības. Komisija turpinās savus centienus vēl vairāk samazināt netiešās pastāvīgās darba gatavības izmaksas. Tomēr gan iepriekš minēto iemeslu dēļ, gan tādēļ, ka citas iestādes mēdz pēdējā brīdī atcelt sanāksmes, reālu ietaupījumu iespējas šajā jomā ir ierobežotas.

| 46. | Komisija var iegūt datus par atceltajām sanāksmēm un varētu sniegt pārskatu par citur norīkoto tulku gadījumiem, taču, tā kā tas ir pastāvīgs process, šāda izsekošana būtu laikietilpīga un izmaksas būtu lielākas par jebkādiem iespējamiem ieguvumiem. |
| --- | --- |

46.

Komisija var iegūt datus par atceltajām sanāksmēm un varētu sniegt pārskatu par citur norīkoto tulku gadījumiem, taču, tā kā tas ir pastāvīgs process, šāda izsekošana būtu laikietilpīga un izmaksas būtu lielākas par jebkādiem iespējamiem ieguvumiem.

| 47. | Fakts, ka vismaz 100 pastāvīgie tulki 9 darba dienas pavadīja netiešā pastāvīgā darba gatavībā, tikai ilustrē plānotajā darba kārtībā veiktās izmaiņas ārkārtas apstākļu dēļ īsu laiku pirms attiecīgajām sanāksmēm: Eiropadomes ārkārtas samiti, kas izraisīja visu citu Padomes sanāksmju atcelšanu un divas streika dienas. ĀKT līgumus nevar atcelt mazāk kā 60 dienas pirms līguma sākuma datuma, taču izmaksu ierobežošanas nolūkā šos līgumus pārvērš par vietējiem līgumiem. Štata tulkiem, kuru sanāksmes atceļ, nosaka pastāvīgās darba gatavības statusu. |
| --- | --- |

47.

Fakts, ka vismaz 100 pastāvīgie tulki 9 darba dienas pavadīja netiešā pastāvīgā darba gatavībā, tikai ilustrē plānotajā darba kārtībā veiktās izmaiņas ārkārtas apstākļu dēļ īsu laiku pirms attiecīgajām sanāksmēm: Eiropadomes ārkārtas samiti, kas izraisīja visu citu Padomes sanāksmju atcelšanu un divas streika dienas. ĀKT līgumus nevar atcelt mazāk kā 60 dienas pirms līguma sākuma datuma, taču izmaksu ierobežošanas nolūkā šos līgumus pārvērš par vietējiem līgumiem. Štata tulkiem, kuru sanāksmes atceļ, nosaka pastāvīgās darba gatavības statusu.

| 48. | Mutiskās tulkošanas dienesti nevar ietekmēt sanāksmju gaitu un to darba kārtību. Delegāti tiekas, kad viņiem tas šķiet vajadzīgs, un mutiskās tulkošanas dienesti nodrošina mutisko tulkošanu atbilstīgi pieprasītajam. |
| --- | --- |

48.

Mutiskās tulkošanas dienesti nevar ietekmēt sanāksmju gaitu un to darba kārtību. Delegāti tiekas, kad viņiem tas šķiet vajadzīgs, un mutiskās tulkošanas dienesti nodrošina mutisko tulkošanu atbilstīgi pieprasītajam.

| 54. | a) | Mutiskās tulkošanas ĢD cenu sistēma balstās uz vienotu likmi, kuru pielāgo katram pieprasījuma veidam; vairāk izmaksā īsi iepriekš pasūtītas sanāksmes, vēlīni pieprasījumi, sanāksmes nedēļas nogalēs vai svinamās dienās. Rēķini tiek iesniegti arī par atceltām sanāksmēm. Nav politiski pieņemami noteikt dažādas cenas attiecībā uz dažādām valodām, jo tas ir pretrunā ar Līgumā noteikto vienlīdzības principu; |
| --- | --- | --- |

54.

a)

Mutiskās tulkošanas ĢD cenu sistēma balstās uz vienotu likmi, kuru pielāgo katram pieprasījuma veidam; vairāk izmaksā īsi iepriekš pasūtītas sanāksmes, vēlīni pieprasījumi, sanāksmes nedēļas nogalēs vai svinamās dienās. Rēķini tiek iesniegti arī par atceltām sanāksmēm. Nav politiski pieņemami noteikt dažādas cenas attiecībā uz dažādām valodām, jo tas ir pretrunā ar Līgumā noteikto vienlīdzības principu;

| b) | Komisijā rodas deficīts, jo klientu iestādes iepriekš ir maksājušas mazāk par Mutiskās tulkošanas ĢD prasīto pilno cenu. Komisija apzinās dažus trūkumus, kas raksturīgi “pieejamības nodrošināšanas” (MAD, mise à disposition) sistēmai. Tādēļ tā ir izstrādājusi jaunu sistēmu, kas dod iespēju mērīt sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjomu, un būs gatava ieviest jaunu norēķinu sistēmu, balstoties uz tulkošanas sesijām. Šī sistēma labāk atspoguļo reālo situāciju un tai ir tādas funkcijas, kas dotu iespēju precīzi prognozēt sanāksmes izmaksas, līdzko tā ir pieprasīta. Ir veiktas simulācijas, un Padome, ESK un RK tika iepazīstinātas ar šo sistēmu 2004. gadā. Abas norēķinu sistēmas 2005. gadā tiek izmantotas paralēli, ar mērķi 2006. gadā iestādēs ieviest uz sesijām balstītus norēķinus; |
| --- | --- |

b)

Komisijā rodas deficīts, jo klientu iestādes iepriekš ir maksājušas mazāk par Mutiskās tulkošanas ĢD prasīto pilno cenu. Komisija apzinās dažus trūkumus, kas raksturīgi “pieejamības nodrošināšanas” (MAD, mise à disposition) sistēmai. Tādēļ tā ir izstrādājusi jaunu sistēmu, kas dod iespēju mērīt sniegto mutiskās tulkošanas pakalpojumu apjomu, un būs gatava ieviest jaunu norēķinu sistēmu, balstoties uz tulkošanas sesijām. Šī sistēma labāk atspoguļo reālo situāciju un tai ir tādas funkcijas, kas dotu iespēju precīzi prognozēt sanāksmes izmaksas, līdzko tā ir pieprasīta. Ir veiktas simulācijas, un Padome, ESK un RK tika iepazīstinātas ar šo sistēmu 2004. gadā. Abas norēķinu sistēmas 2005. gadā tiek izmantotas paralēli, ar mērķi 2006. gadā iestādēs ieviest uz sesijām balstītus norēķinus;

| c) | mutiskās tulkošanas ĢD noteiktā cena ir piemērota starpiestāžu norēķiniem, taču nav paredzēts, ka tā atspoguļotu pilnās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

mutiskās tulkošanas ĢD noteiktā cena ir piemērota starpiestāžu norēķiniem, taču nav paredzēts, ka tā atspoguļotu pilnās izmaksas;

| d) | nolīgums par pakalpojumu sniegšanu, kas noslēgts ar klientu iestādēm, attiecas uz sanāksmju loģistiku un pieejamajiem resursiem, taču nenovērš dīkstāves, jo pieprasījumu nosaka katra iestāde, ņemot vērā tās plānus un politisko programmu, ko Komisijas mutiskās tulkošanas dienesti līdz šim nav bijuši tiesīgi ietekmēt; |
| --- | --- |

d)

nolīgums par pakalpojumu sniegšanu, kas noslēgts ar klientu iestādēm, attiecas uz sanāksmju loģistiku un pieejamajiem resursiem, taču nenovērš dīkstāves, jo pieprasījumu nosaka katra iestāde, ņemot vērā tās plānus un politisko programmu, ko Komisijas mutiskās tulkošanas dienesti līdz šim nav bijuši tiesīgi ietekmēt;

| e) | lai gan jaunās norēķinu sistēmas ieviešana atvieglotu norēķinu procesu, Mutiskās tulkošanas ĢD apzinās, ka mutiskās tulkošanas resursu pārvaldības maksimālo efektivitāti varētu sasniegt, tikai savā starpā savienojot iestāžu datorsistēmas, un tādēļ tā turpinās strādāt pie šā mērķa. Drošības apsvērumu un sistēmu uzbūves atšķirību dēļ IT savienojumu izveide starp institūcijām ir laikietilpīga. |
| --- | --- |

e)

lai gan jaunās norēķinu sistēmas ieviešana atvieglotu norēķinu procesu, Mutiskās tulkošanas ĢD apzinās, ka mutiskās tulkošanas resursu pārvaldības maksimālo efektivitāti varētu sasniegt, tikai savā starpā savienojot iestāžu datorsistēmas, un tādēļ tā turpinās strādāt pie šā mērķa. Drošības apsvērumu un sistēmu uzbūves atšķirību dēļ IT savienojumu izveide starp institūcijām ir laikietilpīga.

| 55. | Komisija ir gandarīta par mutiskās tulkošanas dienestu panākumiem starpiestāžu sadarbībā. Sasniegumi pārsniedz “Chêne ziņojumā” ieteikto un aptver tādas jomas kā apmācību un, visai nesen un mazākā mērā, pastāvīgo tulku apmaiņu.






  — | (4. ievilkums) Dažādās iestādēs piemērojamie dažādie darba nosacījumi joprojām liedz panākt optimālu apmaiņu skaitu. Tomēr iepriekšējos gados dienesti ir strādājuši pie tā, lai panākumi būtu visās starpiestāžu sadarbības jomās. |
| --- | --- | --- |

55.

Komisija ir gandarīta par mutiskās tulkošanas dienestu panākumiem starpiestāžu sadarbībā. Sasniegumi pārsniedz “Chêne ziņojumā” ieteikto un aptver tādas jomas kā apmācību un, visai nesen un mazākā mērā, pastāvīgo tulku apmaiņu.

—

(4. ievilkums) Dažādās iestādēs piemērojamie dažādie darba nosacījumi joprojām liedz panākt optimālu apmaiņu skaitu. Tomēr iepriekšējos gados dienesti ir strādājuši pie tā, lai panākumi būtu visās starpiestāžu sadarbības jomās.

| 56. | Starpiestāžu sadarbībā ir sasniegti reāli panākumi. Dažādie dienesti iespēju robežās turpina saskaņot savas darba metodes, lai panāktu attīstību tādās jomās kā pastāvīgo tulku savstarpēja izmantošana un darba dalīšana lielas aktivitātes periodos. Tomēr vēl ir papildu iespējas attīstīt un nostiprināt sadarbību, kas minēta 2002. gada ziņojumā, ko sagatavoja Claude Chêne vadītā starpiestāžu darba grupa, vienlaikus neapstrīdot katras iestādes politisko autonomiju. |
| --- | --- |

56.

Starpiestāžu sadarbībā ir sasniegti reāli panākumi. Dažādie dienesti iespēju robežās turpina saskaņot savas darba metodes, lai panāktu attīstību tādās jomās kā pastāvīgo tulku savstarpēja izmantošana un darba dalīšana lielas aktivitātes periodos. Tomēr vēl ir papildu iespējas attīstīt un nostiprināt sadarbību, kas minēta 2002. gada ziņojumā, ko sagatavoja Claude Chêne vadītā starpiestāžu darba grupa, vienlaikus neapstrīdot katras iestādes politisko autonomiju.

| 57. | a) | Mutiskās tulkošanas dienestu konkurenci ĀKT piesaistē ierobežo AIIC nolīgums, kuru piemēro visās iestādēs. Tomēr darbā pieņemšanas dienestu koordinācijas uzlabošana nepārprotami ir viens no mērķiem starpiestāžu sadarbības pašreizējā attīstības stadijā; |
| --- | --- | --- |

57.

a)

Mutiskās tulkošanas dienestu konkurenci ĀKT piesaistē ierobežo AIIC nolīgums, kuru piemēro visās iestādēs. Tomēr darbā pieņemšanas dienestu koordinācijas uzlabošana nepārprotami ir viens no mērķiem starpiestāžu sadarbības pašreizējā attīstības stadijā;

| b) | mutiskās tulkošanas dienesti cenšas uzlabot saziņu iestāžu starpā par spīti grūtībām, kas saistītas ar drošības apsvērumiem un IT sistēmu atšķirībām. Sagaidāms, ka ievērojama virzība notiks 2005. gadā. Starpiestāžu politika štata tulku apmaiņas jomā vēl nav iedibināta atšķirīgu darba nosacījumu un citu uz darbiniekiem attiecināmo noteikumu dēļ, taču dienesti strādā pie šo grūtību pārvarēšanas. Tomēr garantētu pakalpojumu līmeni var sasniegt tikai tad, ja tiek pieņemti saistoši, nevis vienreizēji lēmumi; |
| --- | --- |

b)

mutiskās tulkošanas dienesti cenšas uzlabot saziņu iestāžu starpā par spīti grūtībām, kas saistītas ar drošības apsvērumiem un IT sistēmu atšķirībām. Sagaidāms, ka ievērojama virzība notiks 2005. gadā. Starpiestāžu politika štata tulku apmaiņas jomā vēl nav iedibināta atšķirīgu darba nosacījumu un citu uz darbiniekiem attiecināmo noteikumu dēļ, taču dienesti strādā pie šo grūtību pārvarēšanas. Tomēr garantētu pakalpojumu līmeni var sasniegt tikai tad, ja tiek pieņemti saistoši, nevis vienreizēji lēmumi;

| c) | pašreizējā darba organizācija jau dod iespēju atsevišķos gadījumos samazināt ceļa izmaksas, izmantojot to ĀKT pieejamību, kas nav vietējie ĀKT un kurus tuvākajām dienām jau ir nolīgusi cita iestāde. Sagaidāms, ka pilnīga, datorizēta iestāžu saziņa par ārštata tulku pieejamību un vispārējo pārvaldību būs iespējama no 2005. gada septembra; |
| --- | --- |

c)

pašreizējā darba organizācija jau dod iespēju atsevišķos gadījumos samazināt ceļa izmaksas, izmantojot to ĀKT pieejamību, kas nav vietējie ĀKT un kurus tuvākajām dienām jau ir nolīgusi cita iestāde. Sagaidāms, ka pilnīga, datorizēta iestāžu saziņa par ārštata tulku pieejamību un vispārējo pārvaldību būs iespējama no 2005. gada septembra;

| d) | ārštata darbinieku apvienota pārvaldība, aptverot atlasi, akreditāciju, kvalitātes kontroli un apmaksu, būs iespējama, kad pēc testēšanas posma noslēguma 2005. gada septembrī tiks atklāta saziņa tiešsaistē starp dažādo iestāžu IT sistēmām. |
| --- | --- |

d)

ārštata darbinieku apvienota pārvaldība, aptverot atlasi, akreditāciju, kvalitātes kontroli un apmaksu, būs iespējama, kad pēc testēšanas posma noslēguma 2005. gada septembrī tiks atklāta saziņa tiešsaistē starp dažādo iestāžu IT sistēmām.

| 58. | Lai izveidotu vienotu starpiestāžu dienestu, kas sniedz mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, tām būtu jāpieņem lēmums politiskā līmenī. Komisija uzskata, ka padziļināta starpiestāžu sadarbība varētu sniegt apjomradītu ekonomiju un ietaupījumus, neapdraudot iestāžu autonomiju jautājumos, kas attiecas uz budžetu, darbiniekiem un spēju pieņemt politisko programmu prioritātes. Pirms uzsākt vienota mutiskās tulkošanas dienesta izveides priekšrocību novērtējumu salīdzinājumā ar uzlabotu starpiestāžu sadarbību, būtu jāsaņem skaidrs signāls no pārējām iestādēm, ka tās labprātāk vēlas iet šādu ceļu nekā turpināt attīstīt starpiestāžu sadarbību. Patiešām, milzīgu pūliņu un ievērojamu resursu ieguldīšanas rezultātā jau ir apvienoti maksājumu dienesti, sagatavots kopējs akreditēto ārštata tulku saraksts un organizēti apvienoti konkursi un akreditācijas pārbaudījumi. Šie pūliņi būtu jāapkopo un jānostiprina un rezultāti jāizanalizē – pirms lēmuma par turpmāku rīcību ir jāveic sīka ieguvumu un ietaupījumu analīze. |
| --- | --- |

58.

Lai izveidotu vienotu starpiestāžu dienestu, kas sniedz mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, tām būtu jāpieņem lēmums politiskā līmenī. Komisija uzskata, ka padziļināta starpiestāžu sadarbība varētu sniegt apjomradītu ekonomiju un ietaupījumus, neapdraudot iestāžu autonomiju jautājumos, kas attiecas uz budžetu, darbiniekiem un spēju pieņemt politisko programmu prioritātes. Pirms uzsākt vienota mutiskās tulkošanas dienesta izveides priekšrocību novērtējumu salīdzinājumā ar uzlabotu starpiestāžu sadarbību, būtu jāsaņem skaidrs signāls no pārējām iestādēm, ka tās labprātāk vēlas iet šādu ceļu nekā turpināt attīstīt starpiestāžu sadarbību. Patiešām, milzīgu pūliņu un ievērojamu resursu ieguldīšanas rezultātā jau ir apvienoti maksājumu dienesti, sagatavots kopējs akreditēto ārštata tulku saraksts un organizēti apvienoti konkursi un akreditācijas pārbaudījumi. Šie pūliņi būtu jāapkopo un jānostiprina un rezultāti jāizanalizē – pirms lēmuma par turpmāku rīcību ir jāveic sīka ieguvumu un ietaupījumu analīze.

| 59. | Mutiskās tulkošanas pieprasījumu skaita svārstības noved pie tā, ka gadu no gada tulkošanas pakalpojumu izpildei nodarbināto štata un ārštata tulku vidējā proporcija atšķiras. Piemēram, gatavojoties ES paplašināšanai, štata tulki mutiskās tulkošanas pienākumiem tika norīkoti mazāk, jo vairāki tulki atradās kandidātvalstīs, palīdzot tām sagatavoties iestājai ES. Tāpat vairāki tulki bija pieaicināti žūrijā jauno valodu akreditācijas pārbaudījumos. Jāatgādina, ka attiecībā uz šīm valodām mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanā pašreiz lielākoties paļaujas uz akreditētiem ārštata tulkiem, kas tādējādi kopš 2004. gada 1. maija palielina to kopējo īpatsvaru. |
| --- | --- |

59.

Mutiskās tulkošanas pieprasījumu skaita svārstības noved pie tā, ka gadu no gada tulkošanas pakalpojumu izpildei nodarbināto štata un ārštata tulku vidējā proporcija atšķiras. Piemēram, gatavojoties ES paplašināšanai, štata tulki mutiskās tulkošanas pienākumiem tika norīkoti mazāk, jo vairāki tulki atradās kandidātvalstīs, palīdzot tām sagatavoties iestājai ES. Tāpat vairāki tulki bija pieaicināti žūrijā jauno valodu akreditācijas pārbaudījumos. Jāatgādina, ka attiecībā uz šīm valodām mutiskās tulkošanas pakalpojumu sniegšanā pašreiz lielākoties paļaujas uz akreditētiem ārštata tulkiem, kas tādējādi kopš 2004. gada 1. maija palielina to kopējo īpatsvaru.

| 60. | Procentuālo attiecību maiņa nevar notikt vienā dienā. Tomēr ilgtermiņā plānot ir iespējams. Valodu kombināciju jautājums mutiskās tulkošanas dienestiem liedz piemērot striktas procentuālās attiecības, jo valodu skaits, ko prot katrs tulks, ir atšķirīgs un ļoti bieži štata tulki piedāvā vairāk valodu kombināciju nekā ārštata tulki. Tāpat štata tulki ir vajadzīgi, lai nodrošinātu kvalitātes kontroli, sanāksmju pēctecību un politiski kutelīgu sanāksmju konfidencialitāti. |
| --- | --- |

60.

Procentuālo attiecību maiņa nevar notikt vienā dienā. Tomēr ilgtermiņā plānot ir iespējams. Valodu kombināciju jautājums mutiskās tulkošanas dienestiem liedz piemērot striktas procentuālās attiecības, jo valodu skaits, ko prot katrs tulks, ir atšķirīgs un ļoti bieži štata tulki piedāvā vairāk valodu kombināciju nekā ārštata tulki. Tāpat štata tulki ir vajadzīgi, lai nodrošinātu kvalitātes kontroli, sanāksmju pēctecību un politiski kutelīgu sanāksmju konfidencialitāti.

| 61. | Grieķu valodas tulku konkurss tika organizēts 2003. gadā un portugāļu ir plānots 2006. gadā. Attiecība starp vietējiem tulkiem un tiem, kuri nav vietējie, ir mainījusies, kopš Padome ieviesa “pēc pieprasījuma” sistēmu. Pašreiz tiek nodarbināts vairāk vietējo ārštata tulku, tulkiem, kuri nav vietējie, savu profesionālās darbības vietu pārceļot uz Briseli un tādējādi padarot iespējamu ievērojamu izmaksu samazinājumu. |
| --- | --- |

61.

Grieķu valodas tulku konkurss tika organizēts 2003. gadā un portugāļu ir plānots 2006. gadā. Attiecība starp vietējiem tulkiem un tiem, kuri nav vietējie, ir mainījusies, kopš Padome ieviesa “pēc pieprasījuma” sistēmu. Pašreiz tiek nodarbināts vairāk vietējo ārštata tulku, tulkiem, kuri nav vietējie, savu profesionālās darbības vietu pārceļot uz Briseli un tādējādi padarot iespējamu ievērojamu izmaksu samazinājumu.

| 63. | Augstākas ceļa izmaksas ĀKT rodas tādēļ, ka Komisijai ir pienākums strikti piemērot Nolīguma nosacījumus un ievērot nosacījumus, kas tai ir saistoši ceļa izmaksu atlīdzināšanas jomā. ĀKT tiek mudināti izvēlēties iespējami lētākās biļetes, tiem sniedzot informāciju par ceļojumu cenām, savukārt štata tulki var izmantot biļetes par korporatīvām cenām un biļetes ar ierobežojumiem. |
| --- | --- |

63.

Augstākas ceļa izmaksas ĀKT rodas tādēļ, ka Komisijai ir pienākums strikti piemērot Nolīguma nosacījumus un ievērot nosacījumus, kas tai ir saistoši ceļa izmaksu atlīdzināšanas jomā. ĀKT tiek mudināti izvēlēties iespējami lētākās biļetes, tiem sniedzot informāciju par ceļojumu cenām, savukārt štata tulki var izmantot biļetes par korporatīvām cenām un biļetes ar ierobežojumiem.

| 68. | Mutiskās tulkošanas ĢD ir jāievēro Nolīguma noteikumi un to īstenošanas kārtība, kuri neprasa, lai ĀKT pierādītu, ka viņš ir iegādājies lētāko biļeti. Ja Nolīguma noteikumi ir ievēroti, Mutiskās tulkošanas ĢD biļete ir jāapmaksā. Biļešu cenas ietekmē arī aviosabiedrību tirdzniecības politika. |
| --- | --- |

68.

Mutiskās tulkošanas ĢD ir jāievēro Nolīguma noteikumi un to īstenošanas kārtība, kuri neprasa, lai ĀKT pierādītu, ka viņš ir iegādājies lētāko biļeti. Ja Nolīguma noteikumi ir ievēroti, Mutiskās tulkošanas ĢD biļete ir jāapmaksā. Biļešu cenas ietekmē arī aviosabiedrību tirdzniecības politika.

| 70. | Mutiskās tulkošanas ĢD nav tādas manevrēšanas iespējas, lai pielāgotos tirgus apstākļiem, jo tam ir saistoši Nolīguma noteikumi. ĀKT atlasē tiešām tiek piemēroti augsti standarti, un kvalitāte tiek nodrošināta, ievērojot Nolīgumu par tulku darba nosacījumiem. Bieži tiek izteikta atzinība par ĀKT kvalitāti un, lai tiktu iekļauti starpiestāžu sarakstā, viņi visi ir izturējuši akreditācijas pārbaudījumus. Tāpat zemas aktivitātes periodos viņiem ir pieejami valodu kursi. |
| --- | --- |

70.

Mutiskās tulkošanas ĢD nav tādas manevrēšanas iespējas, lai pielāgotos tirgus apstākļiem, jo tam ir saistoši Nolīguma noteikumi. ĀKT atlasē tiešām tiek piemēroti augsti standarti, un kvalitāte tiek nodrošināta, ievērojot Nolīgumu par tulku darba nosacījumiem. Bieži tiek izteikta atzinība par ĀKT kvalitāti un, lai tiktu iekļauti starpiestāžu sarakstā, viņi visi ir izturējuši akreditācijas pārbaudījumus. Tāpat zemas aktivitātes periodos viņiem ir pieejami valodu kursi.

| 71. | Pašreizējais Nolīgums neparedz iespēju maksāt mazāk atceltu sanāksmju gadījumā. Tomēr Komisija saviem ĀKT maksā mazāk nekā citas starptautiskas organizācijas. |
| --- | --- |

71.

Pašreizējais Nolīgums neparedz iespēju maksāt mazāk atceltu sanāksmju gadījumā. Tomēr Komisija saviem ĀKT maksā mazāk nekā citas starptautiskas organizācijas.

| 73. | Mutiskās tulkošanas ĢD apzinās ļoti augsto apmierinātības līmeni, kāds ir par tā sniegtajiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem. Tas cenšas uzturēt šo kvalitātes reputāciju, piemēram, piedāvājot tematiskus mācību kursus. Bez tam ārējs uzņēmums šobrīd veic pētījumu par labāku dokumentāciju, lai uzlabotu tulku nodrošināšanu ar dokumentiem pirms sanāksmēm. Šajā jautājumā galīgais ziņojums ir gaidāms 2005. gadā. |
| --- | --- |

73.

Mutiskās tulkošanas ĢD apzinās ļoti augsto apmierinātības līmeni, kāds ir par tā sniegtajiem mutiskās tulkošanas pakalpojumiem. Tas cenšas uzturēt šo kvalitātes reputāciju, piemēram, piedāvājot tematiskus mācību kursus. Bez tam ārējs uzņēmums šobrīd veic pētījumu par labāku dokumentāciju, lai uzlabotu tulku nodrošināšanu ar dokumentiem pirms sanāksmēm. Šajā jautājumā galīgais ziņojums ir gaidāms 2005. gadā.

| 76. | Attiecībā uz sarežģītām sanāksmēm ir noteikts princips, ka tiek norīkotas nemainīgas tulku grupas, tomēr tas ne vienmēr ir iespējams, ja gadās neparedzēti notikumi vai nav pieejami konkrētie resursi.
  Tiek īstenota “brīvprātīga” pieeja (tulki var izteikt interesi par konkrētām sanāksmēm), un tiek pievērsta uzmanība, lai panāktu grupu stabilitāti. |
| --- | --- |

76.

Attiecībā uz sarežģītām sanāksmēm ir noteikts princips, ka tiek norīkotas nemainīgas tulku grupas, tomēr tas ne vienmēr ir iespējams, ja gadās neparedzēti notikumi vai nav pieejami konkrētie resursi.

Tiek īstenota “brīvprātīga” pieeja (tulki var izteikt interesi par konkrētām sanāksmēm), un tiek pievērsta uzmanība, lai panāktu grupu stabilitāti.

| 78. | Mutiskā tulkošana ir ārkārtīgi specifiska profesija, kurā nepieciešama augsta koncentrēšanās spēja. Lai garantētu kvalitāti, nepieciešami īpaši darba apstākļi. Esošie ierobežojumi, t. i., maksimāli četras darba stundas rītā, obligāts 90 minūšu pusdienas pārtraukums un parastās darba dienas noslēgums 18:30, ir līdzekļi, lai nodrošinātu pastāvīgu mutiskās tulkošanas kvalitāti. Tomēr par darba turpināšanu pēc 18:30 var vienoties, sanāksmes organizatoriem vienkārši iesniedzot iepriekšēju pieprasījumu. |
| --- | --- |

78.

Mutiskā tulkošana ir ārkārtīgi specifiska profesija, kurā nepieciešama augsta koncentrēšanās spēja. Lai garantētu kvalitāti, nepieciešami īpaši darba apstākļi. Esošie ierobežojumi, t. i., maksimāli četras darba stundas rītā, obligāts 90 minūšu pusdienas pārtraukums un parastās darba dienas noslēgums 18:30, ir līdzekļi, lai nodrošinātu pastāvīgu mutiskās tulkošanas kvalitāti. Tomēr par darba turpināšanu pēc 18:30 var vienoties, sanāksmes organizatoriem vienkārši iesniedzot iepriekšēju pieprasījumu.

| 81. | Lai panāktu labāko kvalitātes un cenas attiecību, Komisija uzskata, ka paziņošana sešas nedēļas iepriekš ir saprātīgs termiņš, lai būtu iespējams pienācīgi prognozēt, labi plānot un pārvaldīt resursus. Tas var izraisīt sarežģījumus citām iestādēm, taču Mutiskās tulkošanas ĢD cenšas risināt katru problēmu atsevišķi. Vēlīni pieprasījumi nozīmē lielākas izmaksas. |
| --- | --- |

81.

Lai panāktu labāko kvalitātes un cenas attiecību, Komisija uzskata, ka paziņošana sešas nedēļas iepriekš ir saprātīgs termiņš, lai būtu iespējams pienācīgi prognozēt, labi plānot un pārvaldīt resursus. Tas var izraisīt sarežģījumus citām iestādēm, taču Mutiskās tulkošanas ĢD cenšas risināt katru problēmu atsevišķi. Vēlīni pieprasījumi nozīmē lielākas izmaksas.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 82. | Komisija ir gandarīta, ka ir atzīti tās centieni iepriekšējo piecu gadu laikā ierobežot izdevumus. |
| --- | --- |

82.

Komisija ir gandarīta, ka ir atzīti tās centieni iepriekšējo piecu gadu laikā ierobežot izdevumus.

| 83. | Paplašināšanās ir process, kas jāplāno iepriekš. Lai gan Mutiskās tulkošanas ĢD labu laiku pirms paplašināšanās veica vairākas informēšanas darbības visās jaunajās dalībvalstīs un sniedza ievērojamu atbalstu konferenču tulkošanas mācību kursu sagatavošanā un vadīšanā, tulku joprojām trūkst, jo īpaši attiecībā uz dažām jaunajām valodām. Tomēr Komisija nevar pārņemt dalībvalstu galveno atbildību – nodrošināt tulku apmācību un piedāvāt noteiktu skaitu vajadzīgās kvalifikācijas tulku. |
| --- | --- |

83.

Paplašināšanās ir process, kas jāplāno iepriekš. Lai gan Mutiskās tulkošanas ĢD labu laiku pirms paplašināšanās veica vairākas informēšanas darbības visās jaunajās dalībvalstīs un sniedza ievērojamu atbalstu konferenču tulkošanas mācību kursu sagatavošanā un vadīšanā, tulku joprojām trūkst, jo īpaši attiecībā uz dažām jaunajām valodām. Tomēr Komisija nevar pārņemt dalībvalstu galveno atbildību – nodrošināt tulku apmācību un piedāvāt noteiktu skaitu vajadzīgās kvalifikācijas tulku.

| 84. | Sakarā ar paplašināšanos atlases konkursi tulkiem tika izsludināti 2003. gada aprīļa sākumā, proti, 13 mēnešus pirms paplašināšanās, un tie noslēdzās 2004. gadā, laikā no marta līdz novembrim, atkarībā no konkrētās valodas (maltiešu valodas konkurss noslēdzās 2003. gada decembrī, taču neviens to neizturēja).
  Vairāku jauno valodu gadījumā nepietiekošais konkursu izturējušo kandidātu skaits skaidrojams galvenokārt ar to, ka trūkst tulku, kuri izglītojušies saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem. |
| --- | --- |

84.

Sakarā ar paplašināšanos atlases konkursi tulkiem tika izsludināti 2003. gada aprīļa sākumā, proti, 13 mēnešus pirms paplašināšanās, un tie noslēdzās 2004. gadā, laikā no marta līdz novembrim, atkarībā no konkrētās valodas (maltiešu valodas konkurss noslēdzās 2003. gada decembrī, taču neviens to neizturēja).

Vairāku jauno valodu gadījumā nepietiekošais konkursu izturējušo kandidātu skaits skaidrojams galvenokārt ar to, ka trūkst tulku, kuri izglītojušies saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem.

| 86. | Mutiskās tulkošanas dienesti nodrošina kvalitatīvu mutisko tulkošanu atbilstīgi pieprasītajam. Gadījumā, ja sanāksmes organizatori sanāksmi atceļ, dienesti šos atbrīvojušos tulkus norīko uz citām sanāksmēm. Komisija uzskata, ka paziņošana sešas nedēļas iepriekš ir saprātīgs termiņš, lai būtu iespējams pienācīgi prognozēt, labi plānot un pārvaldīt resursus. Dažkārt tas var izraisīt sarežģījumus citām iestādēm, taču Mutiskās tulkošanas ĢD risina katru problēmu atsevišķi. |
| --- | --- |

86.

Mutiskās tulkošanas dienesti nodrošina kvalitatīvu mutisko tulkošanu atbilstīgi pieprasītajam. Gadījumā, ja sanāksmes organizatori sanāksmi atceļ, dienesti šos atbrīvojušos tulkus norīko uz citām sanāksmēm. Komisija uzskata, ka paziņošana sešas nedēļas iepriekš ir saprātīgs termiņš, lai būtu iespējams pienācīgi prognozēt, labi plānot un pārvaldīt resursus. Dažkārt tas var izraisīt sarežģījumus citām iestādēm, taču Mutiskās tulkošanas ĢD risina katru problēmu atsevišķi.

| 87. | Ierobežota mutiskās tulkošanas resursu rezerve kā tulki pastāvīgā darba gatavībā ir riska pārvaldības politikas pasākums, lai novērstu ar atcelšanu saistītās izmaksas un Mutiskās tulkošanas ĢD dotu iespēju pildīt tam izvirzītās pakalpojumu kvalitātes, pieejamības un nepārtrauktības prasības. Ņemot vērā apkalpoto iestāžu darbības politisko raksturu, nespēja izpildīt šīs prasības nozīmētu, ka Mutiskās tulkošanas ĢD nespēj veikt savu pamatuzdevumu. |
| --- | --- |

87.

Ierobežota mutiskās tulkošanas resursu rezerve kā tulki pastāvīgā darba gatavībā ir riska pārvaldības politikas pasākums, lai novērstu ar atcelšanu saistītās izmaksas un Mutiskās tulkošanas ĢD dotu iespēju pildīt tam izvirzītās pakalpojumu kvalitātes, pieejamības un nepārtrauktības prasības. Ņemot vērā apkalpoto iestāžu darbības politisko raksturu, nespēja izpildīt šīs prasības nozīmētu, ka Mutiskās tulkošanas ĢD nespēj veikt savu pamatuzdevumu.

| 88. | Mutiskās tulkošanas ĢD varētu iegūt datus par atceltajām sanāksmēm un sniegt pārskatu par citur norīkoto tulku gadījumiem, taču, tā kā tas ir pastāvīgs process, šāda apjomīga izsekošana būtu laikietilpīga. Papildu personāla izmaksas pārsniegtu jebkādus panāktos ieguvumus. |
| --- | --- |

88.

Mutiskās tulkošanas ĢD varētu iegūt datus par atceltajām sanāksmēm un sniegt pārskatu par citur norīkoto tulku gadījumiem, taču, tā kā tas ir pastāvīgs process, šāda apjomīga izsekošana būtu laikietilpīga. Papildu personāla izmaksas pārsniegtu jebkādus panāktos ieguvumus.

| 89. | Ir jāatzīst, ka norēķinu likme, kaut arī piemērota starpiestāžu norēķinu vajadzībām, ir zemāka, nekā būtu nepieciešams, lai atspoguļotu pilnās izmaksas, jo šī likme ir Mutiskās tulkošanas ĢD un tā klientu iestāžu vienošanās rezultāts. Turklāt Mutiskās tulkošanas ĢD nevarētu atteikties nodrošināt mutiskās tulkošanas pakalpojumus tādēļ, ka nav panākta vienošanās par norēķinu likmi. |
| --- | --- |

89.

Ir jāatzīst, ka norēķinu likme, kaut arī piemērota starpiestāžu norēķinu vajadzībām, ir zemāka, nekā būtu nepieciešams, lai atspoguļotu pilnās izmaksas, jo šī likme ir Mutiskās tulkošanas ĢD un tā klientu iestāžu vienošanās rezultāts. Turklāt Mutiskās tulkošanas ĢD nevarētu atteikties nodrošināt mutiskās tulkošanas pakalpojumus tādēļ, ka nav panākta vienošanās par norēķinu likmi.

| 90. | Attiecībā uz Komisiju Nolīgums ar AIIC tiek stingri piemērots un pašreizējos apstākļos nav iespējams panākt papildu ietaupījumus. Komisija uzskata, ka papildu ietaupījumus varētu panākt tikai tad, ja tiktu pārskatīts Nolīgums. Kopš 2002. gada notiek datorsistēmu tālāka integrācija un ciešāka starpiestāžu sadarbība, un tās arī turpmāk būs Komisijas augstāko prioritāšu lokā konferenču tulkošanas jomā. |
| --- | --- |

90.

Attiecībā uz Komisiju Nolīgums ar AIIC tiek stingri piemērots un pašreizējos apstākļos nav iespējams panākt papildu ietaupījumus. Komisija uzskata, ka papildu ietaupījumus varētu panākt tikai tad, ja tiktu pārskatīts Nolīgums. Kopš 2002. gada notiek datorsistēmu tālāka integrācija un ciešāka starpiestāžu sadarbība, un tās arī turpmāk būs Komisijas augstāko prioritāšu lokā konferenču tulkošanas jomā.

| 91. | Komisija piekrīt, ka būtu jāapsver iespēja pārskatīt Nolīgumu ar AIIC, lai ārštata tulkiem piemērotu līdzīgus ceļošanas noteikumus kā pastāvīgajiem darbiniekiem. Tomēr attiecībā uz īpašajiem līgumiem ar ceļojumu aģentūrām, aviosabiedrībām vai viesnīcām Mutiskās tulkošanas ĢD uzskata, ka nav lietderīgi dublēt Administratīvo lietu ĢD jau pieņemto pieeju. Nolīguma pārskatīšanas rezultātā būtu iespējams panākt papildu ietaupījumus, ja tiktu apsvērts jautājums par ĀKT atlīdzības struktūras pielāgošanu pieejai, kāda administrācijas reformas ietvaros ir piemērota attiecībā uz pastāvīgajiem darbiniekiem, kā arī ņemta vērā jaunā paplašinātās Eiropas Savienības realitāte. AIIC Nolīguma pārskatīšanai nepieciešama visu iesaistīto ES iestāžu piekrišana. |
| --- | --- |

91.

Komisija piekrīt, ka būtu jāapsver iespēja pārskatīt Nolīgumu ar AIIC, lai ārštata tulkiem piemērotu līdzīgus ceļošanas noteikumus kā pastāvīgajiem darbiniekiem. Tomēr attiecībā uz īpašajiem līgumiem ar ceļojumu aģentūrām, aviosabiedrībām vai viesnīcām Mutiskās tulkošanas ĢD uzskata, ka nav lietderīgi dublēt Administratīvo lietu ĢD jau pieņemto pieeju. Nolīguma pārskatīšanas rezultātā būtu iespējams panākt papildu ietaupījumus, ja tiktu apsvērts jautājums par ĀKT atlīdzības struktūras pielāgošanu pieejai, kāda administrācijas reformas ietvaros ir piemērota attiecībā uz pastāvīgajiem darbiniekiem, kā arī ņemta vērā jaunā paplašinātās Eiropas Savienības realitāte. AIIC Nolīguma pārskatīšanai nepieciešama visu iesaistīto ES iestāžu piekrišana.

| 93. | Mutiskā tulkošana ir ārkārtīgi specifiska profesija, kurā nepieciešama liela sagatavošanās un koncentrēšanās spēja. Lai garantētu lietotājus apmierinošu kvalitāti, nepieciešami īpaši darba apstākļi. Nolīgumā ietvertie ierobežojumi attiecībā uz darba nosacījumiem nodrošina pastāvīgu mutiskās tulkošanas kvalitāti. Jāatgādina, ka par darba laika pagarināšanu var vienoties, sanāksmes organizatoriem vienkārši iesniedzot pieprasījumu; attiecīgi tiek nomainītas tulku grupas vai veikti citi pasākumi. |
| --- | --- |

93.

Mutiskā tulkošana ir ārkārtīgi specifiska profesija, kurā nepieciešama liela sagatavošanās un koncentrēšanās spēja. Lai garantētu lietotājus apmierinošu kvalitāti, nepieciešami īpaši darba apstākļi. Nolīgumā ietvertie ierobežojumi attiecībā uz darba nosacījumiem nodrošina pastāvīgu mutiskās tulkošanas kvalitāti. Jāatgādina, ka par darba laika pagarināšanu var vienoties, sanāksmes organizatoriem vienkārši iesniedzot pieprasījumu; attiecīgi tiek nomainītas tulku grupas vai veikti citi pasākumi.

| 94. | Lai izveidotu vienotu starpiestāžu dienestu, kas sniedz mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, būtu jāpieņem lēmums politiskā līmenī. Komisija uzskata, ka padziļināta starpiestāžu sadarbība varētu sniegt apjomradītu ekonomiju un ietaupījumus, neapdraudot iestāžu autonomiju jautājumos, kas attiecas uz budžetu, darbiniekiem un spēju pieņemt politisko programmu prioritātes. Pirms uzsākt vienota mutiskās tulkošanas dienesta izveides priekšrocību novērtējumu salīdzinājumā ar uzlabotu starpiestāžu sadarbību, būtu jāsaņem skaidrs signāls no pārējām iestādēm, ka tās labprātāk vēlas iet šādu ceļu nekā turpināt attīstīt starpiestāžu sadarbību. Patiešām, milzīgu pūliņu un ievērojamu resursu ieguldīšanas rezultātā jau ir apvienoti maksājumu dienesti, sagatavots kopējs akreditēto ārštata tulku saraksts un organizēti apvienoti konkursi un akreditācijas pārbaudījumi. Šie pūliņi būtu jāapkopo un jānostiprina un rezultāti jāizanalizē – pirms lēmuma par turpmāku rīcību ir jāveic sīka ieguvumu un ietaupījumu analīze. |
| --- | --- |

94.

Lai izveidotu vienotu starpiestāžu dienestu, kas sniedz mutiskās tulkošanas pakalpojumus visām ES iestādēm, būtu jāpieņem lēmums politiskā līmenī. Komisija uzskata, ka padziļināta starpiestāžu sadarbība varētu sniegt apjomradītu ekonomiju un ietaupījumus, neapdraudot iestāžu autonomiju jautājumos, kas attiecas uz budžetu, darbiniekiem un spēju pieņemt politisko programmu prioritātes. Pirms uzsākt vienota mutiskās tulkošanas dienesta izveides priekšrocību novērtējumu salīdzinājumā ar uzlabotu starpiestāžu sadarbību, būtu jāsaņem skaidrs signāls no pārējām iestādēm, ka tās labprātāk vēlas iet šādu ceļu nekā turpināt attīstīt starpiestāžu sadarbību. Patiešām, milzīgu pūliņu un ievērojamu resursu ieguldīšanas rezultātā jau ir apvienoti maksājumu dienesti, sagatavots kopējs akreditēto ārštata tulku saraksts un organizēti apvienoti konkursi un akreditācijas pārbaudījumi. Šie pūliņi būtu jāapkopo un jānostiprina un rezultāti jāizanalizē – pirms lēmuma par turpmāku rīcību ir jāveic sīka ieguvumu un ietaupījumu analīze.

| 95. | Komisija piekrīt turpināt savus centienus, lai risinātu ar daudzvalodību saistītos jautājumus, vienlaikus kontrolējot mutiskās tulkošanas izmaksas. To varētu panākt, stiprinot starpiestāžu sadarbību, jo īpaši pastāvīgo tulku resursu izmantojuma ziņā, kā arī attiecībā uz ārštata tulku ceļa un atlīdzības nosacījumu vienkāršošanas un saskaņošanas iespēju apzināšanu, pārskatot Nolīgumu ar AIIC. Tikai tad, kad būs sasniegti rezultāti šajās jomās un iestādēm būs skaidra politiskā nostāja attiecībā uz to autonomiju mutiskās tulkošanas kontekstā, būs vērts apsvērt neatkarīga pētījuma pasūtīšanu attiecībā uz vienota starpiestāžu biroja izveidi. |
| --- | --- |

95.

Komisija piekrīt turpināt savus centienus, lai risinātu ar daudzvalodību saistītos jautājumus, vienlaikus kontrolējot mutiskās tulkošanas izmaksas. To varētu panākt, stiprinot starpiestāžu sadarbību, jo īpaši pastāvīgo tulku resursu izmantojuma ziņā, kā arī attiecībā uz ārštata tulku ceļa un atlīdzības nosacījumu vienkāršošanas un saskaņošanas iespēju apzināšanu, pārskatot Nolīgumu ar AIIC. Tikai tad, kad būs sasniegti rezultāti šajās jomās un iestādēm būs skaidra politiskā nostāja attiecībā uz to autonomiju mutiskās tulkošanas kontekstā, būs vērts apsvērt neatkarīga pētījuma pasūtīšanu attiecībā uz vienota starpiestāžu biroja izveidi.

---