# Euroopan unionin C 301/30.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 301 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta30. marraskuuta 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 301

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta30. marraskuuta 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Tilintarkastustuomioistuin — Vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2004 |
| 2005/C 301/2 | Vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta ja toimielinten vastaukset | 1 |
| 2005/C 301/3 | Vuosikertomus kuudennesta, seitsemännestä, kahdeksannesta ja yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista ja toimielinten vastaukset | 249 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin — Vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2004

2005/C 301/2

Vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta ja toimielinten vastaukset

1

2005/C 301/3

Vuosikertomus kuudennesta, seitsemännestä, kahdeksannesta ja yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista ja toimielinten vastaukset

249

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Tilintarkastustuomioistuin — Vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2004

| 30.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 301/1

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

Image

EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 1 ja 4 kohdan määräysten, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 143 artiklan ja 181 artiklan 2 kohdan sekä yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen 116 artiklan ja 135 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin on 28. syyskuuta 2005 pitämässään kokouksessa hyväksynyt

VUOSIKERTOMUKSET

varainhoitovuodelta 2004

Kertomukset, joissa ovat mukana toimielinten vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, on toimitettu vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille.

VUOSIKERTOMUS TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA

(2005/C 301/01)

SISÄLLYS

| | Yleinen johdanto |
| --- | --- |

| 1. luku | — | Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot |
| --- | --- | --- |

1. luku

—

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

| 2. luku | — | Budjettihallinto |
| --- | --- | --- |

2. luku

—

Budjettihallinto

| 3. luku | — | Tulot |
| --- | --- | --- |

3. luku

—

Tulot

| 4. luku | — | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| --- | --- | --- |

4. luku

—

Yhteinen maatalouspolitiikka

| 5. luku | — | Rakennetoimet |
| --- | --- | --- |

5. luku

—

Rakennetoimet

| 6. luku | — | Sisäiset politiikat ja tutkimus |
| --- | --- | --- |

6. luku

—

Sisäiset politiikat ja tutkimus

| 7. luku | — | Ulkoiset toimet |
| --- | --- | --- |

7. luku

—

Ulkoiset toimet

| 8. luku | — | Liittymistä valmisteleva strategia |
| --- | --- | --- |

8. luku

—

Liittymistä valmisteleva strategia

| 9. luku | — | Hallintomenot |
| --- | --- | --- |

9. luku

—

Hallintomenot

| 10. luku | — | Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta |
| --- | --- | --- |

10. luku

—

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

| Liite I (1) | — | Taustatietoja talousarviosta |
| --- | --- | --- |

Liite I (1)

—

Taustatietoja talousarviosta

| Liite II (1) | — | Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2000 alkaen |
| --- | --- | --- |

Liite II (1)

—

Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2000 alkaen

---

(1)  Talousarvion toteuttamisesta laaditun vuosikertomuksen liitteet ovat tämän julkaisun lopussa.

---

YLEINEN JOHDANTO

| 0.1. | Tähän varainhoitovuotta 2004 koskevaan asiakirjaan sisältyvät tilintarkastustuomioistuimen 28. vuosikertomus Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta sekä Euroopan kehitysrahastoja koskeva vuosikertomus. Se noudattaa samaa rakennetta kuin edellisinä vuosina annetut vuosikertomukset: Ensimmäisessä luvussa annetaan tarkastuslausuma, toisessa luvussa esitetään budjettihallintoa koskevat keskeiset huomautukset, luvuissa 3—9 käsitellään tuloja ja talousarvion eri osista rahoitettua toimintaa rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti ja kymmenennessä luvussa käsitellään rahoitusvälineitä ja pankkitoimintaa. Komission — tai tarvittaessa muiden Euroopan unionin toimielinten — vastaukset esitetään asianomaisten tilintarkastustuomioistuimen kertomusten yhteydessä. |
| --- | --- |

0.1.

Tähän varainhoitovuotta 2004 koskevaan asiakirjaan sisältyvät tilintarkastustuomioistuimen 28. vuosikertomus Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta sekä Euroopan kehitysrahastoja koskeva vuosikertomus. Se noudattaa samaa rakennetta kuin edellisinä vuosina annetut vuosikertomukset: Ensimmäisessä luvussa annetaan tarkastuslausuma, toisessa luvussa esitetään budjettihallintoa koskevat keskeiset huomautukset, luvuissa 3—9 käsitellään tuloja ja talousarvion eri osista rahoitettua toimintaa rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaisesti ja kymmenennessä luvussa käsitellään rahoitusvälineitä ja pankkitoimintaa. Komission — tai tarvittaessa muiden Euroopan unionin toimielinten — vastaukset esitetään asianomaisten tilintarkastustuomioistuimen kertomusten yhteydessä.

| 0.2. | Yleisen talousarvion toteuttamisesta annettuun vuosikertomukseen sisältyvissä tuloja ja keskeisiä menoaloja koskevissa luvuissa käsitellään seuraavia osa-alueita:






  — | erityisarviot eli tarkastuslausuman laatimiseksi tehdyn tarkastustyön yksityiskohtaiset analyysit ja tulokset, |
| --- | --- | --- |

0.2.

Yleisen talousarvion toteuttamisesta annettuun vuosikertomukseen sisältyvissä tuloja ja keskeisiä menoaloja koskevissa luvuissa käsitellään seuraavia osa-alueita:

—

erityisarviot eli tarkastuslausuman laatimiseksi tehdyn tarkastustyön yksityiskohtaiset analyysit ja tulokset,

| — | tilintarkastustuomioistuimen ja budjettivallan käyttäjien aiempien tarkastusten pohjalta antamien suositusten täytäntöönpanoa koskevan seurannan tulokset, |
| --- | --- |

—

tilintarkastustuomioistuimen ja budjettivallan käyttäjien aiempien tarkastusten pohjalta antamien suositusten täytäntöönpanoa koskevan seurannan tulokset,

| — | tiivistelmät erityiskertomuksista, jotka tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viime vuosikertomuksen jälkeen. |
| --- | --- |

—

tiivistelmät erityiskertomuksista, jotka tilintarkastustuomioistuin on julkaissut viime vuosikertomuksen jälkeen.

| 0.3. | Erityisarviot perustuvat tuloja ja kutakin menoalaa koskevien keskeisten valvontajärjestelmien toiminnan arviointiin, tilien perustana olevia toimia koskevasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta saatuihin tuloksiin, vuotuisesta toimintakertomuksesta ja pääjohtajien lausumista tehtyyn arvioon ja tarpeen vaatiessa muiden tarkastajien toimittamien tarkastusten tuloksiin. Luvussa 1 esitetty tarkastuslausuma perustuu tilintarkastustuomioistuimen kaikista edellä mainituista tekijöistä antamaan yleisarvioon. Lisäksi lukujen 4—9 liitteissä esitellään EU:n talousarviota koskevan varainhoidon seurannan ja arvioinnin osatekijöitä. |
| --- | --- |

0.3.

Erityisarviot perustuvat tuloja ja kutakin menoalaa koskevien keskeisten valvontajärjestelmien toiminnan arviointiin, tilien perustana olevia toimia koskevasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksesta saatuihin tuloksiin, vuotuisesta toimintakertomuksesta ja pääjohtajien lausumista tehtyyn arvioon ja tarpeen vaatiessa muiden tarkastajien toimittamien tarkastusten tuloksiin. Luvussa 1 esitetty tarkastuslausuma perustuu tilintarkastustuomioistuimen kaikista edellä mainituista tekijöistä antamaan yleisarvioon. Lisäksi lukujen 4—9 liitteissä esitellään EU:n talousarviota koskevan varainhoidon seurannan ja arvioinnin osatekijöitä.

| 0.4. | Merkillepantavaa vuodessa 2004 oli kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen unioniin 1. toukokuuta 2004; laajentuminen on EU:n historian suurin. Komissio jatkoi varainhoitonsa uudistamista: Vuonna 2004 talousarviosta päätettiin ja sitä toteutettiin ensimmäistä kertaa pelkästään toimintoperusteisen budjetoinnin pohjalta. Tämä on muuttanut taloutta koskevien tietojen esittämistapaa, sillä yksityiskohtaiset tiedot esitetään talousarviossa nykyään toimintoperusteisen budjetoinnin toimintalohkojen mukaisesti. |
| --- | --- |

0.4.

Merkillepantavaa vuodessa 2004 oli kymmenen uuden jäsenvaltion liittyminen unioniin 1. toukokuuta 2004; laajentuminen on EU:n historian suurin. Komissio jatkoi varainhoitonsa uudistamista: Vuonna 2004 talousarviosta päätettiin ja sitä toteutettiin ensimmäistä kertaa pelkästään toimintoperusteisen budjetoinnin pohjalta. Tämä on muuttanut taloutta koskevien tietojen esittämistapaa, sillä yksityiskohtaiset tiedot esitetään talousarviossa nykyään toimintoperusteisen budjetoinnin toimintalohkojen mukaisesti.

| 0.5. | Komissio jatkoi edelleen varainhoitovuodeksi 2005 ajoittuvan suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönoton edellyttämiä valmisteluja; käyttöönoton myötä tilinpito ja taloutta koskevien tietojen esitystapa uudistuvat perusteellisesti. Kertomuksen luvussa 1 (ks. kohdat 1.21—1.45) esitellään tätä käynnissä olevaa prosessia ja erityisesti aloitustaseen laatimista koskevasta tarkastustyöstä saadut tulokset. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että lisäponnistelut ovat tarpeen, jotta komissio voisi tarjota paikkansapitävät kirjanpitotiedot varainhoitovuodelta 2005. |
| --- | --- |

0.5.

Komissio jatkoi edelleen varainhoitovuodeksi 2005 ajoittuvan suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönoton edellyttämiä valmisteluja; käyttöönoton myötä tilinpito ja taloutta koskevien tietojen esitystapa uudistuvat perusteellisesti. Kertomuksen luvussa 1 (ks. kohdat 1.21—1.45) esitellään tätä käynnissä olevaa prosessia ja erityisesti aloitustaseen laatimista koskevasta tarkastustyöstä saadut tulokset. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että lisäponnistelut ovat tarpeen, jotta komissio voisi tarjota paikkansapitävät kirjanpitotiedot varainhoitovuodelta 2005.

| 0.6. | Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että komissio on vuonna 2000 käynnistetyn uudistusprosessin myötä kehittänyt toimintansa organisointia ja EU:n talousarvion hallinnointia. Komission suoraan hallinnoimien menojen tarkastukset ovat aiempaa tehokkaampia. Tästä huolimatta erityisesti niillä talousarvioaloilla, joilla komissio ja jäsenvaltiot jakavat hallinnointivastuun, mittavat kehittämistoimet ovat yhä tarpeen. On ensiarvoisen tärkeää, että komissio ja jäsenvaltiot työskentelevät yhdessä yksilöidäkseen järjestelmien rakenteessa ja toiminnassa ilmenevät puutteet ja ryhtyvät asianmukaisiin korjaaviin toimiin. |
| --- | --- |

0.6.

Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että komissio on vuonna 2000 käynnistetyn uudistusprosessin myötä kehittänyt toimintansa organisointia ja EU:n talousarvion hallinnointia. Komission suoraan hallinnoimien menojen tarkastukset ovat aiempaa tehokkaampia. Tästä huolimatta erityisesti niillä talousarvioaloilla, joilla komissio ja jäsenvaltiot jakavat hallinnointivastuun, mittavat kehittämistoimet ovat yhä tarpeen. On ensiarvoisen tärkeää, että komissio ja jäsenvaltiot työskentelevät yhdessä yksilöidäkseen järjestelmien rakenteessa ja toiminnassa ilmenevät puutteet ja ryhtyvät asianmukaisiin korjaaviin toimiin.

| 0.7. | Tilintarkastustuomioistuin antoi huhtikuussa 2004 ”yhtenäistä tarkastusmallia” (single audit) koskevan lausunnon nro 2/2004 (1), johon sisältyi yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus. Lausunto perustui tilintarkastustuomioistuimen vuosien aikana tarkastustyössään saamaan kokemukseen; painopiste oli sekä Euroopan unionin toimielimissä että jäsenvaltioissa sisäisen valvonnan järjestelmissä havaituissa puutteissa, joiden seurauksena talousarviossa esiintyy runsaasti tilien perustana oleviin toimiin liittyviä olennaisia virheitä. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että nykyisiä tai uusia järjestelmiä kehitetään ja että komissio ja jäsenvaltiot käyttävät niitä koordinoidusti yhteisten periaatteiden ja standardien mukaisesti. Lisäksi valvontajärjestelmät olisi suunniteltava siten, että valvonnasta aiheutuvat kustannukset ja siitä säännönvastaisuuksiin liittyvän riskinhallinnan kannalta saatavat edut ovat tasapainossa. |
| --- | --- |

0.7.

Tilintarkastustuomioistuin antoi huhtikuussa 2004 ”yhtenäistä tarkastusmallia” (single audit) koskevan lausunnon nro 2/2004 (1), johon sisältyi yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus. Lausunto perustui tilintarkastustuomioistuimen vuosien aikana tarkastustyössään saamaan kokemukseen; painopiste oli sekä Euroopan unionin toimielimissä että jäsenvaltioissa sisäisen valvonnan järjestelmissä havaituissa puutteissa, joiden seurauksena talousarviossa esiintyy runsaasti tilien perustana oleviin toimiin liittyviä olennaisia virheitä. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että nykyisiä tai uusia järjestelmiä kehitetään ja että komissio ja jäsenvaltiot käyttävät niitä koordinoidusti yhteisten periaatteiden ja standardien mukaisesti. Lisäksi valvontajärjestelmät olisi suunniteltava siten, että valvonnasta aiheutuvat kustannukset ja siitä säännönvastaisuuksiin liittyvän riskinhallinnan kannalta saatavat edut ovat tasapainossa.

| 0.8. | Komissio on suhtautunut myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen antamaan lausuntoon ja ehdottanut kesäkuussa 2005 (2) antamassaan tiedonannossa suunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi. Komissio toteaa, että unionin kansalaisilla on ehdottomasti oltava kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n julkisten varojen hallinnointi on laillista ja asianmukaista. Selkeästi määritellyt sisäisen valvonnan järjestelmiä koskevat standardit ja tavoitteet mahdollistaisivat sen, että tilintarkastustuomioistuin voisi järjestelmiä tarkastaessaan arvioida objektiivisesti myös niiden rakennetta ja toimintaa, mikä lisäisi tilintarkastustuomioistuimen tekemän tarkastustyön vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

0.8.

Komissio on suhtautunut myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen antamaan lausuntoon ja ehdottanut kesäkuussa 2005 (2) antamassaan tiedonannossa suunnitelmaa yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi. Komissio toteaa, että unionin kansalaisilla on ehdottomasti oltava kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n julkisten varojen hallinnointi on laillista ja asianmukaista. Selkeästi määritellyt sisäisen valvonnan järjestelmiä koskevat standardit ja tavoitteet mahdollistaisivat sen, että tilintarkastustuomioistuin voisi järjestelmiä tarkastaessaan arvioida objektiivisesti myös niiden rakennetta ja toimintaa, mikä lisäisi tilintarkastustuomioistuimen tekemän tarkastustyön vaikuttavuutta.

---

(1)  EUVL C 107, 30.4.2004.

(2)  KOM(2005) 252 lopull., 15.6.2005.

---

ENSIMMÄINEN LUKU

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

SISÄLLYS

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma

Tilien luotettavuus

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

Johdanto

Tilien luotettavuus

Konsolidoidut talousarvion toteuttamisselvitykset (tulot ja menot)

Konsolidoidut tilinpäätökset

Kirjanpidon uudistamista koskeva toimintasuunnitelma

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman yhteydessä soveltama lähestymistapa

Tarkastuslausumaa (DAS) koskevan tarkastuksen tulokset vuodelta 2004

Komission sisäisen valvonnan järjestelmä

Tarkastuksen sisältö

Johdon antamat tiedot

Sisäisen valvonnan järjestelmän tehostamisessa on edistytty

Kohti yhteisön sisäisen valvonnan järjestelmää

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA

I.

| I. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisöjen ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoidun tilinpäätöksen”31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta 2004 (1). Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja standardiensa mukaisesti. Ne perustuvat kansainvälisiin tarkastusstandardeihin, jotka on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella kohtuullisen perustan jäljempänä esitettyä lausumaa varten. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan, ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisöjen ”konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoidun tilinpäätöksen”31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta 2004 (1). Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja standardiensa mukaisesti. Ne perustuvat kansainvälisiin tarkastusstandardeihin, jotka on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella kohtuullisen perustan jäljempänä esitettyä lausumaa varten. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sisältö on rajallinen tulojen osalta. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja tilintarkastustuomioistuin ei voi tarkastaa suoraan, ja toisaalta perinteisten omien varojen tarkastukset eivät voi kattaa tuontia, joka ei ole tullivalvonnan alaista.

Tilien luotettavuus

II.

| II. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös” on laadittu 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen säännösten sekä konsolidoidun tilinpäätöksen liitteissä (2) esitettyjen periaatteiden ja kirjanpidossa noudatettavien säännösten ja menetelmien mukaisesti. Jäljempänä kohdassa III esitetystä seikasta aiheutuvia vaikutuksia lukuun ottamatta ne antavat luotettavan kuvan yhteisöjen tuloista ja menoista varainhoitovuodelta ja taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ”Euroopan yhteisöjen konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös” on laadittu 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen säännösten sekä konsolidoidun tilinpäätöksen liitteissä (2) esitettyjen periaatteiden ja kirjanpidossa noudatettavien säännösten ja menetelmien mukaisesti. Jäljempänä kohdassa III esitetystä seikasta aiheutuvia vaikutuksia lukuun ottamatta ne antavat luotettavan kuvan yhteisöjen tuloista ja menoista varainhoitovuodelta ja taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa.

| III. | Sekalaisiin tuloihin ja maksettuihin ennakoihin sovellettavan tehokkaan sisäisen valvonnan menettelyjen puuttuessa tilintarkastustuomioistuin ei voi varmistua siitä, että kaikki kyseisiin saamisiin liittyvät tase-erät on arvostettu oikein. |
| --- | --- |

III.

Sekalaisiin tuloihin ja maksettuihin ennakoihin sovellettavan tehokkaan sisäisen valvonnan menettelyjen puuttuessa tilintarkastustuomioistuin ei voi varmistua siitä, että kaikki kyseisiin saamisiin liittyvät tase-erät on arvostettu oikein.

| IV. | Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa II esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin haluaa tuoda esiin seuraavat seikat:






  a) | Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksen laadintaan käytettyä kirjanpitojärjestelmää ei vieläkään ole suunniteltu antamaan varmuutta siitä, että yhteisön kaikki varat ja velat on viety kirjanpitoon. |
| --- | --- | --- |

IV.

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa II esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin haluaa tuoda esiin seuraavat seikat:

a)

Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksen laadintaan käytettyä kirjanpitojärjestelmää ei vieläkään ole suunniteltu antamaan varmuutta siitä, että yhteisön kaikki varat ja velat on viety kirjanpitoon.

| b) | Komissio on Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamista koskevan toimintasuunnitelman laatimisen jälkeen edistynyt huomattavasti suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotossa vuoteen 2005 mennessä. Tästä huolimatta uuden kirjanpitojärjestelmän täyden toimintakuntoisuuden edellyttämien mukautusten ja validointien toteutus on viivästynyt. |
| --- | --- |

b)

Komissio on Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamista koskevan toimintasuunnitelman laatimisen jälkeen edistynyt huomattavasti suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotossa vuoteen 2005 mennessä. Tästä huolimatta uuden kirjanpitojärjestelmän täyden toimintakuntoisuuden edellyttämien mukautusten ja validointien toteutus on viivästynyt.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

V.

| V. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastuksen tulosten perusteella, että aloilla, joilla on pantu täytäntöön asianmukaisen riskinhallinnan mahdollistavat valvontajärjestelmät, eli tulojen, sitoumusten, hallintomenojen ja liittymistä edeltävän strategian osalta, Euroopan yhteisöjen konsolidoidun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi lisäksi ilmi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen osalta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on asianmukaisesti sovellettuna tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastuksen tulosten perusteella, että aloilla, joilla on pantu täytäntöön asianmukaisen riskinhallinnan mahdollistavat valvontajärjestelmät, eli tulojen, sitoumusten, hallintomenojen ja liittymistä edeltävän strategian osalta, Euroopan yhteisöjen konsolidoidun tilinpäätöksen perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi lisäksi ilmi yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) liittyvien menojen osalta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on asianmukaisesti sovellettuna tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen.

| VI. | Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa V esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin korostaa, että kaikkiin liittymistä edeltävää strategiaa koskeviin ohjelmiin ja välineisiin liittyy vaihtelevassa määrin riskejä ehdokasvaltioissa niiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla. |
| --- | --- |

VI.

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa V esittämäänsä kantaa tilintarkastustuomioistuin korostaa, että kaikkiin liittymistä edeltävää strategiaa koskeviin ohjelmiin ja välineisiin liittyy vaihtelevassa määrin riskejä ehdokasvaltioissa niiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla.

| VII. | Valvontajärjestelmien täytäntöönpanon tehostamiseen ja kyseisissä järjestelmissä esiintyvien heikkouksien korjaamiseen on panostettava nykyistä enemmän, jotta asianomaiset riskit saadaan entistä paremmin hallintaan seuraavilla aloilla, joilla virheillä on maksuihin edelleen olennainen vaikutus:






  a) | YMP-menojen osalta tilintarkastustuomioistuin sai toistuvaa näyttöä siitä, että sellaisiin menoihin, jotka eivät kuulu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin tai joiden osalta kyseistä järjestelmää ei sovellettu asianmukaisesti, liittyvät riskit ovat suurempia, koska valvontajärjestelmät eivät olleet yhtä tehokkaita. Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jäävän YMP-tuen maksun suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten perusteella ei saada kohtuullista varmuutta yhteisön lainsäädännön noudattamisesta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että virheillä on YMP-menoihin kokonaisuudessaan edelleen olennainen vaikutus. |
| --- | --- | --- |

VII.

Valvontajärjestelmien täytäntöönpanon tehostamiseen ja kyseisissä järjestelmissä esiintyvien heikkouksien korjaamiseen on panostettava nykyistä enemmän, jotta asianomaiset riskit saadaan entistä paremmin hallintaan seuraavilla aloilla, joilla virheillä on maksuihin edelleen olennainen vaikutus:

a)

YMP-menojen osalta tilintarkastustuomioistuin sai toistuvaa näyttöä siitä, että sellaisiin menoihin, jotka eivät kuulu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin tai joiden osalta kyseistä järjestelmää ei sovellettu asianmukaisesti, liittyvät riskit ovat suurempia, koska valvontajärjestelmät eivät olleet yhtä tehokkaita. Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän ulkopuolelle jäävän YMP-tuen maksun suorittamisen jälkeen toimitettavien tarkastusten perusteella ei saada kohtuullista varmuutta yhteisön lainsäädännön noudattamisesta. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että virheillä on YMP-menoihin kokonaisuudessaan edelleen olennainen vaikutus.

| b) | Rakennetoimien kohdalla tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen heikkouksia valvontajärjestelmissä, jotka kaipaavat eriasteisia parannuksia, ennen kuin ne kaikilta osin vastaavat säännöksiin pohjautuvia perusvaatimuksia, jotka koskevat ohjelmakaudella 2000—2006 toimitettavia vaikuttavia päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksia ja/tai riippumattomia otantatarkastuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kummankin ohjelmakauden (1994—1999 ja 2000—2006) osalta myös lukuisia laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä virheitä menoissa, joita koskevien ilmoitusten perusteella komissio suoritti maksuja. |
| --- | --- |

b)

Rakennetoimien kohdalla tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen heikkouksia valvontajärjestelmissä, jotka kaipaavat eriasteisia parannuksia, ennen kuin ne kaikilta osin vastaavat säännöksiin pohjautuvia perusvaatimuksia, jotka koskevat ohjelmakaudella 2000—2006 toimitettavia vaikuttavia päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksia ja/tai riippumattomia otantatarkastuksia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kummankin ohjelmakauden (1994—1999 ja 2000—2006) osalta myös lukuisia laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä virheitä menoissa, joita koskevien ilmoitusten perusteella komissio suoritti maksuja.

| c) | Sisäisten politiikkojen alalla on tapahtunut edistystä, mutta siitä huolimatta tilintarkastustuomioistuimen valvontajärjestelmistä ja tilien perustana olevista toimista tekemien havaintojen perusteella ei saada riittävää varmuutta maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. On todennäköistä, että virheitä esiintyy jatkossakin, ellei oikeudellista kehystä muuteta siten, että menojen korvaamisjärjestelmiä yksinkertaistetaan ja eri ohjelmia koskevat menettelyt ja ohjeet tehdään nykyistä selvemmiksi. |
| --- | --- |

c)

Sisäisten politiikkojen alalla on tapahtunut edistystä, mutta siitä huolimatta tilintarkastustuomioistuimen valvontajärjestelmistä ja tilien perustana olevista toimista tekemien havaintojen perusteella ei saada riittävää varmuutta maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. On todennäköistä, että virheitä esiintyy jatkossakin, ellei oikeudellista kehystä muuteta siten, että menojen korvaamisjärjestelmiä yksinkertaistetaan ja eri ohjelmia koskevat menettelyt ja ohjeet tehdään nykyistä selvemmiksi.

| d) | Ulkoisten toimien osalta komission valvontajärjestelmiin kohdistuvien parannusten vaikutus ei vielä näy täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, jolla maksujen osalta havaittiin suhteellisen suuri määrä usein esiintyviä ja taloudellisia vaikutuksia aiheuttavia virheitä, jotka liittyivät siihen, että kyseisten elinten valvontaan ja tarkastamiseen ei sovelleta kattavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

d)

Ulkoisten toimien osalta komission valvontajärjestelmiin kohdistuvien parannusten vaikutus ei vielä näy täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, jolla maksujen osalta havaittiin suhteellisen suuri määrä usein esiintyviä ja taloudellisia vaikutuksia aiheuttavia virheitä, jotka liittyivät siihen, että kyseisten elinten valvontaan ja tarkastamiseen ei sovelleta kattavaa lähestymistapaa.

| VIII. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa komission sisäisen valvonnan uudistamisessa tapahtuneen edistystä, joka on vaikuttanut myönteisesti komission sisäisen menojen hallinnoinnin laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Järjestelmän toimintaa on kuitenkin vielä tehostettava. |
| --- | --- |

VIII.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa komission sisäisen valvonnan uudistamisessa tapahtuneen edistystä, joka on vaikuttanut myönteisesti komission sisäisen menojen hallinnoinnin laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Järjestelmän toimintaa on kuitenkin vielä tehostettava.

28 syyskuuta 2005

Hubert WEBER

presidentti

| Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, L-1615 Luxembourg

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT |
| Johdanto |
| 1.1. | Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS) EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi myös täydentää lausumaa yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

Johdanto

1.1.

Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS) EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan mukaisesti. Perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi myös täydentää lausumaa yhteisön jokaista keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla.

| 1.2. | Euroopan yhteisöjen tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, missä määrin tulojen, menojen, varallisuuden ja velkojen kirjaaminen on ollut asianmukaista ja antaako tilinpäätös oikean kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa (ks. kohdat 1.6—1.45). |
| --- | --- |

1.2.

Euroopan yhteisöjen tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, missä määrin tulojen, menojen, varallisuuden ja velkojen kirjaaminen on ollut asianmukaista ja antaako tilinpäätös oikean kuvan yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta varainhoitovuoden lopussa (ks. kohdat 1.6—1.45).

| 1.3. | Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa ja epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella voidaan antaa lausuma siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (ks. kohdat 1.46—1.86) (3). |
| --- | --- |

1.3.

Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa ja epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella voidaan antaa lausuma siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (ks. kohdat 1.46—1.86) (3).

3

| 1.4. | Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti jälleen erityistä huomiota toimiin, joita komissio on toteuttanut sisäisen valvonnan järjestelmänsä tehostamiseksi, ja varsinkin jatkotoimiin, joita on toteutettu varainhoitovuoden 2003 osalta annettujen vuotuisten toimintakertomusten ja niistä laaditun yhteenvetokertomuksen liitteenä olevien toimintasuunnitelmien pohjalta (ks. kohdat 1.54—1.86). |
| --- | --- |

1.4.

Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti jälleen erityistä huomiota toimiin, joita komissio on toteuttanut sisäisen valvonnan järjestelmänsä tehostamiseksi, ja varsinkin jatkotoimiin, joita on toteutettu varainhoitovuoden 2003 osalta annettujen vuotuisten toimintakertomusten ja niistä laaditun yhteenvetokertomuksen liitteenä olevien toimintasuunnitelmien pohjalta (ks. kohdat 1.54—1.86).

| 1.5. | Tilintarkastustuomioistuin määrittää lisäksi indikaattorit, joiden avulla seurataan, miten koko sisäisen tarkastuksen alan ja kunkin tulo- ja menoalan kehittämisessä on edistytty (ks. tämän luvun ja lukujen 3—9 liitteet). |
| --- | --- |

1.5.

Tilintarkastustuomioistuin määrittää lisäksi indikaattorit, joiden avulla seurataan, miten koko sisäisen tarkastuksen alan ja kunkin tulo- ja menoalan kehittämisessä on edistytty (ks. tämän luvun ja lukujen 3—9 liitteet).

Tilien luotettavuus

| 1.6. | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat varainhoitovuoden 2004 lopullista konsolidoitua tilinpäätöstä (4), jonka komissio on laatinut 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti (5). |
| --- | --- |

1.6.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat varainhoitovuoden 2004 lopullista konsolidoitua tilinpäätöstä (4), jonka komissio on laatinut 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti (5).

4

5

| 1.7. | Varainhoitovuoden lopun tilinpäätöksen valmistelu perustuu yhä paljolti kirjanpidon ulkopuolisiin selvityksiin, koska kirjanpitojärjestelmän uudistamista koskeva toimintasuunnitelma pannaan täysimääräisesti täytäntöön vasta vuodesta 2005 alkaen (ks. kohdat 1.21—1.45) ja näin ollen siihen asti ei ole käytössä tarkoituksenmukaista kirjanpitojärjestelmää. Täten esitettyjä määriä ei ollut aina liitetty asianomaisiin talousarviotoimiin eikä kirjanpidosta vastaava keskusyksikkö voinut aina taata niiden oikeellisuutta tai täydellisyyttä (ks. kohta 1.9). |
| --- | --- |

1.7.

Varainhoitovuoden lopun tilinpäätöksen valmistelu perustuu yhä paljolti kirjanpidon ulkopuolisiin selvityksiin, koska kirjanpitojärjestelmän uudistamista koskeva toimintasuunnitelma pannaan täysimääräisesti täytäntöön vasta vuodesta 2005 alkaen (ks. kohdat 1.21—1.45) ja näin ollen siihen asti ei ole käytössä tarkoituksenmukaista kirjanpitojärjestelmää. Täten esitettyjä määriä ei ollut aina liitetty asianomaisiin talousarviotoimiin eikä kirjanpidosta vastaava keskusyksikkö voinut aina taata niiden oikeellisuutta tai täydellisyyttä (ks. kohta 1.9).

| 1.7. | Uusi kirjanpitojärjestelmä otettiin käyttöön tammikuussa 2005. Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös perustuu varainhoitoasetuksen ja Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta annetun komission tiedonannon (KOM(2002) 755 lopullinen, 17. joulukuuta 2002) mukaisesti samoihin sääntöihin ja järjestelmiin kuin edeltävän vuoden tilinpäätös. |
| --- | --- |

1.7.

Uusi kirjanpitojärjestelmä otettiin käyttöön tammikuussa 2005. Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös perustuu varainhoitoasetuksen ja Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta annetun komission tiedonannon (KOM(2002) 755 lopullinen, 17. joulukuuta 2002) mukaisesti samoihin sääntöihin ja järjestelmiin kuin edeltävän vuoden tilinpäätös.

| 1.8. | Lisäksi vuonna 2004 käytössä oli pääasiallisesti yhä kassaperusteisen kirjanpidon periaatteisiin perustuva kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla pääomamenoja ei voitu erottaa muista menoista eikä lopullisia maksuja ennakkomaksuista eikä edes määrittää velkojen ja saamisten määrää. Tämä vaikutti taloudellisen tuloksen laskentaan (ks. kohdat 1.17—1.18 ja myös kohdat 1.28—1.45). |
| --- | --- |

1.8.

Lisäksi vuonna 2004 käytössä oli pääasiallisesti yhä kassaperusteisen kirjanpidon periaatteisiin perustuva kirjanpitojärjestelmä, jonka avulla pääomamenoja ei voitu erottaa muista menoista eikä lopullisia maksuja ennakkomaksuista eikä edes määrittää velkojen ja saamisten määrää. Tämä vaikutti taloudellisen tuloksen laskentaan (ks. kohdat 1.17—1.18 ja myös kohdat 1.28—1.45).

| 1.8. | Pääomamenojen erottaminen muista menoista on yksi uudistuksen mukanaan tuomista parannuksista. Tämä erottelu otetaan huomioon myös parhaillaan laadittavana olevassa vuoden 2005 avaavassa taseessa. |
| --- | --- |

1.8.

Pääomamenojen erottaminen muista menoista on yksi uudistuksen mukanaan tuomista parannuksista. Tämä erottelu otetaan huomioon myös parhaillaan laadittavana olevassa vuoden 2005 avaavassa taseessa.

| 1.9. | Tilintarkastustuomioistuimen havainnoissa saatiin vahvistus budjettipääosaston pääjohtajan lausumassaan esittämille varaumille (yhteisöjen ja EKR:n varat ja velat sekä taloudellinen asema on esitetty epäasianmukaisesti; kirjanpitojärjestelmän turvallisuuskysymykset) (6). Tästä huolimatta toimitetut tiedot ovat jo nyt laadultaan entistä parempia komission kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä toteuttamien toimien ansiosta. |
| --- | --- |

1.9.

Tilintarkastustuomioistuimen havainnoissa saatiin vahvistus budjettipääosaston pääjohtajan lausumassaan esittämille varaumille (yhteisöjen ja EKR:n varat ja velat sekä taloudellinen asema on esitetty epäasianmukaisesti; kirjanpitojärjestelmän turvallisuuskysymykset) (6). Tästä huolimatta toimitetut tiedot ovat jo nyt laadultaan entistä parempia komission kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä toteuttamien toimien ansiosta.

6

| 1.10. | Taulukossa 1.1
  kuvataan tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2003 annetun, tilien luotettavuutta koskevan varauman seurantaa sekä eräitä muita seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuin toi esiin vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2003 ja joista komission mukaan huolehdittaisiin yhteisön kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

1.10.

Taulukossa 1.1
  kuvataan tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2003 annetun, tilien luotettavuutta koskevan varauman seurantaa sekä eräitä muita seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuin toi esiin vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2003 ja joista komission mukaan huolehdittaisiin yhteisön kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä.

Taulukossa 1.1

| 1.10. | Kuten edellisvuonna annetussa vastauksessa todetaan ja kuten tilintarkastustuomioistuin mainitsee huomautuksessaan, tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2003 esittämä tuloja ja ennakoita koskeva varauma on otettu huomioon vuonna 2005 käyttöön otetussa uudessa kirjanpitojärjestelmässä. Tässä uudessa järjestelmässä otetaan huomioon myös taulukossa 1.1 esitetyt muut huomautukset. |
| --- | --- |

1.10.

Kuten edellisvuonna annetussa vastauksessa todetaan ja kuten tilintarkastustuomioistuin mainitsee huomautuksessaan, tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuodelta 2003 esittämä tuloja ja ennakoita koskeva varauma on otettu huomioon vuonna 2005 käyttöön otetussa uudessa kirjanpitojärjestelmässä. Tässä uudessa järjestelmässä otetaan huomioon myös taulukossa 1.1 esitetyt muut huomautukset.

| 1.11. | Vaikka tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että etenkin tilinpäätöksen esittämistavassa on edistytty ja että varaumien määrä on vähentynyt ja ne kohdistuvat aiempaa pienemmälle alalle, tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa ilmeni ongelmia, joista suurinta osaa se on jo käsitellyt aiemmissa kertomuksissaan (ks. kohdat 1.12—1.20). |
| --- | --- |

1.11.

Vaikka tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että etenkin tilinpäätöksen esittämistavassa on edistytty ja että varaumien määrä on vähentynyt ja ne kohdistuvat aiempaa pienemmälle alalle, tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa ilmeni ongelmia, joista suurinta osaa se on jo käsitellyt aiemmissa kertomuksissaan (ks. kohdat 1.12—1.20).

| 1.11. | Kuten tilintarkastustuomioistuin on todennut, tilinpäätöksen esittämistä on parannettu. Monet tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista koskevat kuitenkin sellaisia ongelmia, jotka voidaan ratkaista vain suoriteperusteisen kirjanpidon ja uuden kirjapitojärjestelmän käyttöönoton myötä vuonna 2005. |
| --- | --- |

1.11.

Kuten tilintarkastustuomioistuin on todennut, tilinpäätöksen esittämistä on parannettu. Monet tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista koskevat kuitenkin sellaisia ongelmia, jotka voidaan ratkaista vain suoriteperusteisen kirjanpidon ja uuden kirjapitojärjestelmän käyttöönoton myötä vuonna 2005.

Taulukko 1.1 — Varainhoitovuodelta 2003 annetussa tarkastuslausumassa tilien luotettavuuden osalta esitettyjen varaumien seuranta ja kirjanpitojärjestelmän uudistamisen mahdolliset vaikutukset tiettyihin vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003 esitettyihin huomautuksiin

| Varaumat tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2003 | Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003 | Tilanteen kehittyminen |
| --- | --- | --- |
| Sekalaisiin tuloihin ja maksettuihin ennakoihin sovellettavan tehokkaan sisäisen valvonnan puuttuessa tilintarkastustuomioistuin ei voi varmistua siitä, että kaikki kyseisiin saamisiin liittyvät tase-erät on arvostettu oikein. | Komissio parantaa jatkossakin menetelmiään tällä alalla käyttämällä tällä hetkellä käytössään olevia välineitä [...] (esimerkiksi säännöllinen raportointi perimättömistä määristä vuoden 2003 puolivälistä alkaen). [...] merkittävät parannukset tällä alalla ovat mahdollisia vasta sen jälkeen, kun uusi kirjanpitojärjestelmä ja erityisesti ennakkomaksujen kirjanpitojärjestelmä on otettu käyttöön vuonna 2005. | Komissio on ilmoittanut toteuttaneensa useita toimenpiteitä. Tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaaville yksiköille lähetetään neljännesvuosittain saamisten ja perintämääräysten vanhat saldot sekä tiedot velallisille lähetetyistä virallisista muistutuskirjeistä, tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavien yksiköiden välinen yhteistyö on tiiviimpää perintämenettelyn yhteydessä ja perintämääräyksiin liittyvän viivästyskoron perintä on järjestelmällistä. Komissio laatii parhaillaan luetteloa suoritetuista ennakkomaksuista, ja se on ilmoittanut, että asianmukaisia kirjanpitomenettelyjä sovelletaan vuodesta 2005 alkaen. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin ei voi vuoden 2004 loppuun mennessä toteutettujen toimien perusteella katsoa, että kaikki ongelmat olisi kyseiseen ajankohtaan mennessä ratkaistu (ks. kohdat 1.17—1.19). |
| Yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä mahdollisesti ratkaistut ongelmat | Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003 | Uudistamishankkeen mahdollinen vaikutus yhteisöjen kirjanpitojärjestelmään |
| Tarkoituksenmukaisen kirjanpitojärjestelmän puuttuessa varainhoitovuoden lopun tilinpäätöksen valmistelu perustuu paljolti kirjanpidon ulkopuolisiin selvityksiin, ja tätä tarkoitusta varten tehdyt arvioinnit eivät aina liity vastaaviin talousarviotoimiin. Nykyisen kirjanpitojärjestelmän avulla pääomamenoja ei voi erottaa muista menoista eikä lopullisia maksuja ennakkomaksuista taikka edes määrittää velkojen ja saamisten määrää. Tämä vaikeuttaa taloudellisen tuloksen laskemista. | Euroopan yhteisöt käyttävät kassaperusteista kirjanpitoa kuten useimmat julkisen sektorin organisaatiot. Komissio on tietoinen tämän menetelmän rajoituksista, minkä vuoksi se on käynnistänyt hankkeen kirjanpitojärjestelmän uudistamiseksi ja siirtymiseksi suoriteperusteiseen kirjanpitoon. Komission tavoitteena on noudattaa kansainvälisiä julkisen sektorin kirjanpitostandardeja (IPSAS) vuoteen 2005 mennessä. | Keskuskirjanpitojärjestelmä otettiin yleisen talousarvion osalta käyttöön 10. tammikuuta 2005. Komission mukaan pääkirjanpito on nykyään kaikilta muilta osin suoriteperusteista paitsi yhteisön ulkopuolisissa lähetystöissä ja komission päätoimipaikan ulkopuolisissa lehdistöpalveluissa, joiden osalta rahoitusvastuu on hajautettu ja jotka otetaan mukaan keskusjärjestelmään asteittain vuodesta 2005 alkaen. Vuoden 2005 tilien päättämistä ja vuoden 2005 tilinpäätöksen laatimista koskevat menettelyt on vielä saatava valmiiksi. |
| Joihinkin tase-eriin kuuluvien määrien arvioinnissa esiintyneet vaikeudet koskevat etenkin rahoituksenvälittäjien hallussa olevia määriä (kirjattu otsakkeen ”muihin velallisiin liittyvät saamiset” alle), määrien todellista käyttöastetta ja niihin liittyviä korkoja tai talousarviomäärärahoin hankittuja osuuksia ja niistä myönnettyjä osakaslainoja (esimerkiksi ECIP-rahoitusväline, Eurotech Capital, Venture Consort ja Joint Venture Programme). | Komissio on jo tehnyt paljon rahoituksenvälittäjiin liittyvää työtä. Tällaiset ongelmat voidaan ratkaista lopullisesti vasta sen jälkeen, kun uusi kirjanpitojärjestelmä on otettu käyttöön vuonna 2005. Tällä hetkellä luvut kootaan manuaalisesti, ja komissio on parantanut entisestään korkojen kirjaamismenettelyjä. Kaikkia ECIP-tiedostoja tarkistetaan parhaillaan osana suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä. | Rahoituksenvälittäjien kirjaamiseksi on tehty paljon töitä. Joitakin kysymyksiä on käsitelty kirjanpitosäännöissä. |
| Muita tilien esittämiseen liittyviä puutteita ilmenee yhä tiettyjen maatalousmenojen ja muiden maksettuina esitettyjen, suorittamatta olevien ennakkomaksujen kohdalla. Velkoina on esitetty likimääräisiä summia, jotka ovat ominaisuuksiltaan varausten kaltaisia, ja eläkeoikeuksista aiheutuvaa varausta on käsitelty kirjanpidossa tavalla, joka häivyttää menoerän vaikutuksen taloudelliseen tulokseen. | Monia näistä seikoista käsiteltiin siirryttäessä suoriteperusteiseen kirjanpitoon vuonna 2005, ja komissio ottaa nämä muutokset huomioon vasta vuoden 2005 tileissä välttääkseen tekemästä useita peräkkäisiä muutoksia. | Suurin osa esille otetuista ongelmista oletettavasti ratkaistaan noudattamalla tilinpitäjän 28. joulukuuta 2004 hyväksymiä kirjanpitosääntöjä. Komission mukaan eläkeoikeuksista aiheutuva varaus esitetään kuitenkin taseessa nykyiseen tapaan, kunnes asiasta on annettu IPSAS-standardi. |
| Vuoden lopun tileissä ei edelleenkään mainita, esittävätkö komission yksiköt tai jäsenvaltiot todennäköisesti myöhemmin korjauksia tiettyihin tapahtumiin (ks. kohta 1.12), eikä niistä käy myöskään ilmi korjausten suuruusluokka. Lisäksi tileihin voivat väliaikaisesti vaikuttaa myös eräät muut epävarmuustekijät (ks. kohta 1.13). | Tilinpäätös voi sisältää ainoastaan sellaisia taloudellisia tietoja, jotka olivat tiedossa tilinpäätöstä tehtäessä. Näiden tietojen luotettavuus riippuu aina joko kyseisenä ajankohtana tai myöhemmin toimitettavien tilintarkastusten havainnoista. Tilinpäätöksessä voidaan ilmoittaa takaisinperittävät summat ainoastaan silloin, kun komissio tekee päätöksensä tilien tarkastusta ja hyväksymistä koskevien tai vastaavien menettelyjen perusteella. Osana kirjanpitojärjestelmän uudistamista komissio valmistelee sääntöjä, jotka koskevat tällaisten takaisinperittävien summien kirjanpitokäsittelyä ja tilinpäätösten liitetietojen parantamista. | Tilanne pysyy entisellään vuoden 2004 tilien osalta, ja asiaa on tarkoitus käsitellä kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä. |

Varaumat tarkastuslausumassa varainhoitovuodelta 2003

Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003

Tilanteen kehittyminen

Sekalaisiin tuloihin ja maksettuihin ennakoihin sovellettavan tehokkaan sisäisen valvonnan puuttuessa tilintarkastustuomioistuin ei voi varmistua siitä, että kaikki kyseisiin saamisiin liittyvät tase-erät on arvostettu oikein.

Komissio parantaa jatkossakin menetelmiään tällä alalla käyttämällä tällä hetkellä käytössään olevia välineitä [...] (esimerkiksi säännöllinen raportointi perimättömistä määristä vuoden 2003 puolivälistä alkaen). [...] merkittävät parannukset tällä alalla ovat mahdollisia vasta sen jälkeen, kun uusi kirjanpitojärjestelmä ja erityisesti ennakkomaksujen kirjanpitojärjestelmä on otettu käyttöön vuonna 2005.

Komissio on ilmoittanut toteuttaneensa useita toimenpiteitä. Tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaaville yksiköille lähetetään neljännesvuosittain saamisten ja perintämääräysten vanhat saldot sekä tiedot velallisille lähetetyistä virallisista muistutuskirjeistä, tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavien yksiköiden välinen yhteistyö on tiiviimpää perintämenettelyn yhteydessä ja perintämääräyksiin liittyvän viivästyskoron perintä on järjestelmällistä. Komissio laatii parhaillaan luetteloa suoritetuista ennakkomaksuista, ja se on ilmoittanut, että asianmukaisia kirjanpitomenettelyjä sovelletaan vuodesta 2005 alkaen. Tästä huolimatta tilintarkastustuomioistuin ei voi vuoden 2004 loppuun mennessä toteutettujen toimien perusteella katsoa, että kaikki ongelmat olisi kyseiseen ajankohtaan mennessä ratkaistu (ks. kohdat 1.17—1.19).

Yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä mahdollisesti ratkaistut ongelmat

Vastaukset vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003

Uudistamishankkeen mahdollinen vaikutus yhteisöjen kirjanpitojärjestelmään

Tarkoituksenmukaisen kirjanpitojärjestelmän puuttuessa varainhoitovuoden lopun tilinpäätöksen valmistelu perustuu paljolti kirjanpidon ulkopuolisiin selvityksiin, ja tätä tarkoitusta varten tehdyt arvioinnit eivät aina liity vastaaviin talousarviotoimiin. Nykyisen kirjanpitojärjestelmän avulla pääomamenoja ei voi erottaa muista menoista eikä lopullisia maksuja ennakkomaksuista taikka edes määrittää velkojen ja saamisten määrää. Tämä vaikeuttaa taloudellisen tuloksen laskemista.

Euroopan yhteisöt käyttävät kassaperusteista kirjanpitoa kuten useimmat julkisen sektorin organisaatiot. Komissio on tietoinen tämän menetelmän rajoituksista, minkä vuoksi se on käynnistänyt hankkeen kirjanpitojärjestelmän uudistamiseksi ja siirtymiseksi suoriteperusteiseen kirjanpitoon. Komission tavoitteena on noudattaa kansainvälisiä julkisen sektorin kirjanpitostandardeja (IPSAS) vuoteen 2005 mennessä.

Keskuskirjanpitojärjestelmä otettiin yleisen talousarvion osalta käyttöön 10. tammikuuta 2005. Komission mukaan pääkirjanpito on nykyään kaikilta muilta osin suoriteperusteista paitsi yhteisön ulkopuolisissa lähetystöissä ja komission päätoimipaikan ulkopuolisissa lehdistöpalveluissa, joiden osalta rahoitusvastuu on hajautettu ja jotka otetaan mukaan keskusjärjestelmään asteittain vuodesta 2005 alkaen. Vuoden 2005 tilien päättämistä ja vuoden 2005 tilinpäätöksen laatimista koskevat menettelyt on vielä saatava valmiiksi.

Joihinkin tase-eriin kuuluvien määrien arvioinnissa esiintyneet vaikeudet koskevat etenkin rahoituksenvälittäjien hallussa olevia määriä (kirjattu otsakkeen ”muihin velallisiin liittyvät saamiset” alle), määrien todellista käyttöastetta ja niihin liittyviä korkoja tai talousarviomäärärahoin hankittuja osuuksia ja niistä myönnettyjä osakaslainoja (esimerkiksi ECIP-rahoitusväline, Eurotech Capital, Venture Consort ja Joint Venture Programme).

Komissio on jo tehnyt paljon rahoituksenvälittäjiin liittyvää työtä. Tällaiset ongelmat voidaan ratkaista lopullisesti vasta sen jälkeen, kun uusi kirjanpitojärjestelmä on otettu käyttöön vuonna 2005. Tällä hetkellä luvut kootaan manuaalisesti, ja komissio on parantanut entisestään korkojen kirjaamismenettelyjä. Kaikkia ECIP-tiedostoja tarkistetaan parhaillaan osana suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä.

Rahoituksenvälittäjien kirjaamiseksi on tehty paljon töitä. Joitakin kysymyksiä on käsitelty kirjanpitosäännöissä.

Muita tilien esittämiseen liittyviä puutteita ilmenee yhä tiettyjen maatalousmenojen ja muiden maksettuina esitettyjen, suorittamatta olevien ennakkomaksujen kohdalla. Velkoina on esitetty likimääräisiä summia, jotka ovat ominaisuuksiltaan varausten kaltaisia, ja eläkeoikeuksista aiheutuvaa varausta on käsitelty kirjanpidossa tavalla, joka häivyttää menoerän vaikutuksen taloudelliseen tulokseen.

Monia näistä seikoista käsiteltiin siirryttäessä suoriteperusteiseen kirjanpitoon vuonna 2005, ja komissio ottaa nämä muutokset huomioon vasta vuoden 2005 tileissä välttääkseen tekemästä useita peräkkäisiä muutoksia.

Suurin osa esille otetuista ongelmista oletettavasti ratkaistaan noudattamalla tilinpitäjän 28. joulukuuta 2004 hyväksymiä kirjanpitosääntöjä. Komission mukaan eläkeoikeuksista aiheutuva varaus esitetään kuitenkin taseessa nykyiseen tapaan, kunnes asiasta on annettu IPSAS-standardi.

Vuoden lopun tileissä ei edelleenkään mainita, esittävätkö komission yksiköt tai jäsenvaltiot todennäköisesti myöhemmin korjauksia tiettyihin tapahtumiin (ks. kohta 1.12), eikä niistä käy myöskään ilmi korjausten suuruusluokka. Lisäksi tileihin voivat väliaikaisesti vaikuttaa myös eräät muut epävarmuustekijät (ks. kohta 1.13).

Tilinpäätös voi sisältää ainoastaan sellaisia taloudellisia tietoja, jotka olivat tiedossa tilinpäätöstä tehtäessä. Näiden tietojen luotettavuus riippuu aina joko kyseisenä ajankohtana tai myöhemmin toimitettavien tilintarkastusten havainnoista. Tilinpäätöksessä voidaan ilmoittaa takaisinperittävät summat ainoastaan silloin, kun komissio tekee päätöksensä tilien tarkastusta ja hyväksymistä koskevien tai vastaavien menettelyjen perusteella. Osana kirjanpitojärjestelmän uudistamista komissio valmistelee sääntöjä, jotka koskevat tällaisten takaisinperittävien summien kirjanpitokäsittelyä ja tilinpäätösten liitetietojen parantamista.

Tilanne pysyy entisellään vuoden 2004 tilien osalta, ja asiaa on tarkoitus käsitellä kirjanpitojärjestelmän uudistamisen yhteydessä.

Konsolidoidut talousarvion toteuttamisselvitykset (tulot ja menot)

Talousarvion toteuttamisselvitys sisältää väliaikaisia tietoja

| 1.12. | Huolimatta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissaan varainhoitovuosilta 2002 (7) ja 2003 (8) esittämästä huomautuksesta tilinpäätöksen liitetiedoissa ei edelleenkään anneta riittävän yksityiskohtaisia tietoja komission yksiköiden tai jäsenvaltioiden myöhemmin todennäköisesti tekemistä korjauksista tiettyihin tapahtumiin (EMOTR-tukiosaston maksajavirastojen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen, väliaikaisten maksujen mukauttaminen sisäisiin politiikkoihin, ulkoisiin toimiin ja rakennerahastoihin liittyvien hankkeiden tai ohjelmien päättämisen yhteydessä). Liitetiedoista ei myöskään käy ilmi korjausten suuruusluokka (esim. edellisinä varainhoitovuosina tehtyjen korjausten suuruus tai niiden talousarvioon kirjattujen maksujen osuus, joihin vastaisuudessa tehdään mahdollisesti korjauksia). |
| --- | --- |

1.12.

Huolimatta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissaan varainhoitovuosilta 2002 (7) ja 2003 (8) esittämästä huomautuksesta tilinpäätöksen liitetiedoissa ei edelleenkään anneta riittävän yksityiskohtaisia tietoja komission yksiköiden tai jäsenvaltioiden myöhemmin todennäköisesti tekemistä korjauksista tiettyihin tapahtumiin (EMOTR-tukiosaston maksajavirastojen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen, väliaikaisten maksujen mukauttaminen sisäisiin politiikkoihin, ulkoisiin toimiin ja rakennerahastoihin liittyvien hankkeiden tai ohjelmien päättämisen yhteydessä). Liitetiedoista ei myöskään käy ilmi korjausten suuruusluokka (esim. edellisinä varainhoitovuosina tehtyjen korjausten suuruus tai niiden talousarvioon kirjattujen maksujen osuus, joihin vastaisuudessa tehdään mahdollisesti korjauksia).

7

8

| 1.12. | Vuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen on lisätty huomautus, jossa todetaan, että suurin osa komission vuoden aikana suorittamista maksuista on alustavia ja että maksuihin vaikuttavat hyvin monenlaiset seikat. Komissio on kirjanpitojärjestelmän uudistuksen yhteydessä antanut uudet säännöt maksettujen, mutta myöhemmin takaisinperittyjen määrien kirjanpitokäsittelystä. Säännöt koskevat myös tilinpäätöksen liitetietoja, ja niiden vaikutusten pitäisi näkyä vuoden 2005 tilinpäätöksessä.
  Rakennerahastosta suoritettaviin maksuihin myöhemmin tehtävien korjausten suuruusluokkaa on vaikea ennustaa, koska korjaukset riippuvat moniin yksittäistapauksiin liittyvien pitkällisten menettelyjen tuloksesta.
  Maatalousmenoja koskevat tiedot esitetään tilinpäätöksessä aina tilinpäätösajankohdan mukaisina. Tietojen luotettavuutta arvioitaessa on kuitenkin aina otettava huomioon havainnot, joita tehdään kyseisenä ajankohtana keskeneräisissä tai myöhemmin toimitettavissa tilintarkastuksissa. Tilinpäätöksessä voidaan ilmoittaa lopulliset takaisinperittävät määrät ainoastaan silloin, kun komissio on tehnyt lopullisen päätöksensä tilien tarkastusta ja hyväksymistä koskevassa tai vastaavassa menettelyssä.
  Komissio tutkii, voidaanko aiempia vuosia koskevien korjausten rahoitusvaikutuksista antaa parempia tietoja. |
| --- | --- |

1.12.

Vuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen on lisätty huomautus, jossa todetaan, että suurin osa komission vuoden aikana suorittamista maksuista on alustavia ja että maksuihin vaikuttavat hyvin monenlaiset seikat. Komissio on kirjanpitojärjestelmän uudistuksen yhteydessä antanut uudet säännöt maksettujen, mutta myöhemmin takaisinperittyjen määrien kirjanpitokäsittelystä. Säännöt koskevat myös tilinpäätöksen liitetietoja, ja niiden vaikutusten pitäisi näkyä vuoden 2005 tilinpäätöksessä.

Rakennerahastosta suoritettaviin maksuihin myöhemmin tehtävien korjausten suuruusluokkaa on vaikea ennustaa, koska korjaukset riippuvat moniin yksittäistapauksiin liittyvien pitkällisten menettelyjen tuloksesta.

Maatalousmenoja koskevat tiedot esitetään tilinpäätöksessä aina tilinpäätösajankohdan mukaisina. Tietojen luotettavuutta arvioitaessa on kuitenkin aina otettava huomioon havainnot, joita tehdään kyseisenä ajankohtana keskeneräisissä tai myöhemmin toimitettavissa tilintarkastuksissa. Tilinpäätöksessä voidaan ilmoittaa lopulliset takaisinperittävät määrät ainoastaan silloin, kun komissio on tehnyt lopullisen päätöksensä tilien tarkastusta ja hyväksymistä koskevassa tai vastaavassa menettelyssä.

Komissio tutkii, voidaanko aiempia vuosia koskevien korjausten rahoitusvaikutuksista antaa parempia tietoja.

| 1.13. | Lisäksi tileihin voivat väliaikaisesti vaikuttaa myös eräät muut epävarmuustekijät, joista esimerkkeinä seuraavat tapaukset: Todistuksen myöntävät elimet antoivat huomautuksia sisältävän tarkastuskertomuksen tai kieltäytyivät antamasta tarkastuskertomusta 20 maksajaviraston hallinnoimista tileistä, jotka koskivat 11 000 miljoonan euron maatalousvaroja (ks. kohta 4.19). Komissio lykkäsi varainhoitovuotta 2004 koskevan maksajavirastojen tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen tekemistä siihen asti, kunnes se saa lisätietoja tai kunnes tietyt tarkastukset saadaan päätökseen; kyseiset menot muodostavat 9 prosenttia varainhoitovuoden 2004 osalta ilmoitetuista menoista (ks. kohta 4.20). |
| --- | --- |

1.13.

Lisäksi tileihin voivat väliaikaisesti vaikuttaa myös eräät muut epävarmuustekijät, joista esimerkkeinä seuraavat tapaukset: Todistuksen myöntävät elimet antoivat huomautuksia sisältävän tarkastuskertomuksen tai kieltäytyivät antamasta tarkastuskertomusta 20 maksajaviraston hallinnoimista tileistä, jotka koskivat 11 000 miljoonan euron maatalousvaroja (ks. kohta 4.19). Komissio lykkäsi varainhoitovuotta 2004 koskevan maksajavirastojen tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen tekemistä siihen asti, kunnes se saa lisätietoja tai kunnes tietyt tarkastukset saadaan päätökseen; kyseiset menot muodostavat 9 prosenttia varainhoitovuoden 2004 osalta ilmoitetuista menoista (ks. kohta 4.20).

| 1.13. | Kuten 4.19 kohdassa todetaan, suurin osa huomautuksista ja kielteisistä lausunnoista liittyy yksittäisiin tapauksiin ja toimenpiteisiin ja koskee kyseisten 20 maksajaviraston toimintaan liittyviä yksittäisiä näkökohtia. Nämä menot muodostavat yleensä vain osan kokonaismenoista.
  On huomattava, että tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen lykkäämisestä ei aiheudu kyseisille jäsenvaltioille taloudellisia seurauksia eikä se estä sulkemasta menoja yhteisön rahoituksen ulkopuolelle. Komissio on jo aloittanut menettelyn kaikkien perusteettomasti suoritettujen, merkitykseltään olennaisten maksujen takaisin perimiseksi. |
| --- | --- |

1.13.

Kuten 4.19 kohdassa todetaan, suurin osa huomautuksista ja kielteisistä lausunnoista liittyy yksittäisiin tapauksiin ja toimenpiteisiin ja koskee kyseisten 20 maksajaviraston toimintaan liittyviä yksittäisiä näkökohtia. Nämä menot muodostavat yleensä vain osan kokonaismenoista.

On huomattava, että tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen lykkäämisestä ei aiheudu kyseisille jäsenvaltioille taloudellisia seurauksia eikä se estä sulkemasta menoja yhteisön rahoituksen ulkopuolelle. Komissio on jo aloittanut menettelyn kaikkien perusteettomasti suoritettujen, merkitykseltään olennaisten maksujen takaisin perimiseksi.

Menot on kirjattu vääriin budjettikohtiin

| 1.14. | Liittymissopimuksen mukaisesti (9) ISPA-hankkeet, joita ei ole päätetty liittymispäivään mennessä, on katsottava hyväksytyiksi koheesiorahastoa koskevan asetuksen nojalla, vaikka asianomaisille uusille jäsenvaltioille kyseisen päivän jälkeen suoritetut maksut (345,5 miljoonaa euroa) maksetaan yhä liittymistä edeltävään tukeen liittyvistä määrärahoista. Talousarvion seurattavuusperiaatteen perusteella tilanne olisi asianmukaista selvittää tilinpäätöksessä (10). |
| --- | --- |

1.14.

Liittymissopimuksen mukaisesti (9) ISPA-hankkeet, joita ei ole päätetty liittymispäivään mennessä, on katsottava hyväksytyiksi koheesiorahastoa koskevan asetuksen nojalla, vaikka asianomaisille uusille jäsenvaltioille kyseisen päivän jälkeen suoritetut maksut (345,5 miljoonaa euroa) maksetaan yhä liittymistä edeltävään tukeen liittyvistä määrärahoista. Talousarvion seurattavuusperiaatteen perusteella tilanne olisi asianmukaista selvittää tilinpäätöksessä (10).

9

10

| 1.14. | Varainhoitoasetuksen mukaan maksu voidaan suorittaa ainoastaan siitä budjettikohdasta, josta maksusitoumus on tehty. Kyseisen budjettikohdan nimi on muutettu muotoon ”kahdeksalle ehdokasmaalle tarkoitetun liittymistä valmistelevan tuen lakkauttaminen”. Komissio ei näin ollen enää suorita maksuja liittymistä valmistelevan tuen määrärahoista. Kuten tilintarkastustuomioistuinkin korostaa, liittymissopimuksessa määrätään, että kyseisten hankkeiden hallinnoinnissa noudatetaan koheesiorahastoon sovellettavia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.14.

Varainhoitoasetuksen mukaan maksu voidaan suorittaa ainoastaan siitä budjettikohdasta, josta maksusitoumus on tehty. Kyseisen budjettikohdan nimi on muutettu muotoon ”kahdeksalle ehdokasmaalle tarkoitetun liittymistä valmistelevan tuen lakkauttaminen”. Komissio ei näin ollen enää suorita maksuja liittymistä valmistelevan tuen määrärahoista. Kuten tilintarkastustuomioistuinkin korostaa, liittymissopimuksessa määrätään, että kyseisten hankkeiden hallinnoinnissa noudatetaan koheesiorahastoon sovellettavia sääntöjä.

| 1.15. | Yhteisen maatalouspolitiikan (11) alalla jäsenvaltioilla on mahdollisuus pidättää tiettyjen tukijärjestelmien yhteydessä viljelijöille maksettavia määriä ja rahoittaa näillä varoilla maaseudun kehittämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Tämän ”mukauttamiseksi” (modulation) kutsutun järjestelmän mukaisesti toimia on kirjattu budjettikohtaan, joka ei viime kädessä ole se budjettikohta, josta kyseiset menot suoritetaan (165,2 miljoonaa euroa vuonna 2004). Lisäksi tileissä esitetään maksettuina menoja (263 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004), joita ei vielä ole suoritettu (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 1.13—1.14 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdan 1.10 alakohta a). |
| --- | --- |

1.15.

Yhteisen maatalouspolitiikan (11) alalla jäsenvaltioilla on mahdollisuus pidättää tiettyjen tukijärjestelmien yhteydessä viljelijöille maksettavia määriä ja rahoittaa näillä varoilla maaseudun kehittämistä koskevia lisätoimenpiteitä. Tämän ”mukauttamiseksi” (modulation) kutsutun järjestelmän mukaisesti toimia on kirjattu budjettikohtaan, joka ei viime kädessä ole se budjettikohta, josta kyseiset menot suoritetaan (165,2 miljoonaa euroa vuonna 2004). Lisäksi tileissä esitetään maksettuina menoja (263 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004), joita ei vielä ole suoritettu (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 1.13—1.14 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdan 1.10 alakohta a).

11

| 1.15. | Vuonna 2004 tehdystä 165,2 miljoonan euron kirjauksesta voidaan todeta, että asetuksen (EY) N:o 1259/1999 3 ja 4 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1655/2004 1 artiklan mukaisesti pidätettyjen määrien kirjaamismenettely noudattaa komission asetuksen (EY) N:o 1017/2001 1 artiklaa (jolla muutetaan asetuksen (EY) N:o 296/96 2 artiklaa).
  Maksuista, joita jäsenvaltiot eivät ole vielä suorittaneet (263 miljoonaa euroa vuonna 2004), voidaan todeta, että jäsenvaltiot voivat tuen mukauttamista ja täydentäviä ympäristöehtoja koskevien järjestelyjen perusteella pidättää osan viljelijöille maksettavista suorista tuista ja käyttää pidätetyt määrät maaseudun kehittämiseksi toteuttavien lisätoimenpiteiden rahoittamiseen tietyllä ajanjaksolla (asetuksen (EY) N:o 1259/1999 3–5 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 153 artiklan 4 kohdan ja 155 artiklan mukaisesti). Pidätetyt mutta käyttämättä jääneet määrät on palautettava määräajan päättyessä.
  Nykyistä tuen mukauttamismenetelmää ollaan asteittain lakkauttamassa, eikä talousarviokirjanpidossa noudatettavaa kirjauskäytäntöä ole enää tarkoitus muuttaa. Liikekirjanpidossa sovellettavaa kirjauskäytäntöä sen sijaan tarkastellaan parhaillaan osana vuonna 2005 toteutettavaa suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä. |
| --- | --- |

1.15.

Vuonna 2004 tehdystä 165,2 miljoonan euron kirjauksesta voidaan todeta, että asetuksen (EY) N:o 1259/1999 3 ja 4 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1655/2004 1 artiklan mukaisesti pidätettyjen määrien kirjaamismenettely noudattaa komission asetuksen (EY) N:o 1017/2001 1 artiklaa (jolla muutetaan asetuksen (EY) N:o 296/96 2 artiklaa).

Maksuista, joita jäsenvaltiot eivät ole vielä suorittaneet (263 miljoonaa euroa vuonna 2004), voidaan todeta, että jäsenvaltiot voivat tuen mukauttamista ja täydentäviä ympäristöehtoja koskevien järjestelyjen perusteella pidättää osan viljelijöille maksettavista suorista tuista ja käyttää pidätetyt määrät maaseudun kehittämiseksi toteuttavien lisätoimenpiteiden rahoittamiseen tietyllä ajanjaksolla (asetuksen (EY) N:o 1259/1999 3–5 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 153 artiklan 4 kohdan ja 155 artiklan mukaisesti). Pidätetyt mutta käyttämättä jääneet määrät on palautettava määräajan päättyessä.

Nykyistä tuen mukauttamismenetelmää ollaan asteittain lakkauttamassa, eikä talousarviokirjanpidossa noudatettavaa kirjauskäytäntöä ole enää tarkoitus muuttaa. Liikekirjanpidossa sovellettavaa kirjauskäytäntöä sen sijaan tarkastellaan parhaillaan osana vuonna 2005 toteutettavaa suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä.

Konsolidoidut tilinpäätökset

Tase

Saamiset jäsenvaltioilta

| 1.16. | Useat todistuksen antavat elimet esittivät varaumia, jotka koskivat komissiolle suoritettavien, EMOTR-tukiosaston velallisluetteloon liittyvien saamisten oikeellisuutta ja täysimääräisyyttä (665,5 miljoonan euron nettomäärä 31. joulukuuta 2004; ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1.25 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdan 1.10 alakohta d). |
| --- | --- |

1.16.

Useat todistuksen antavat elimet esittivät varaumia, jotka koskivat komissiolle suoritettavien, EMOTR-tukiosaston velallisluetteloon liittyvien saamisten oikeellisuutta ja täysimääräisyyttä (665,5 miljoonan euron nettomäärä 31. joulukuuta 2004; ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1.25 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdan 1.10 alakohta d).

| 1.16. | Luottotappiovaraus perustuu edellisvuosien tapaan kunkin maksajaviraston antamaan parhaaseen arvioon. Oletuksena on, että maksajavirastot pystyvät parhaiten arvioimaan takaisinperintämahdollisuudet. Komissio on viime vuosina tehnyt useita parannuksia YMP-velkoja koskevaan kirjanpitoon. Näitä ovat muun muassa maksajavirastoille asetettu vaatimus pitää velallisluetteloja ja todistuksen myöntäville elimille asetettu vaatimus varmistaa, että luettelot ovat täydellisiä. Yhteensä 91 maksajavirastosta 86:lle todistuksen myöntävät elimet pystyivät varmentamaan velallisluetteloiden asianmukaisuuden.
  Noin kolmannes tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta summasta koskee yhtä maksajavirastoa, josta todistuksen myöntävä elin on esittänyt varauman ja jonka tilit komissio on jättänyt tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.16.

Luottotappiovaraus perustuu edellisvuosien tapaan kunkin maksajaviraston antamaan parhaaseen arvioon. Oletuksena on, että maksajavirastot pystyvät parhaiten arvioimaan takaisinperintämahdollisuudet. Komissio on viime vuosina tehnyt useita parannuksia YMP-velkoja koskevaan kirjanpitoon. Näitä ovat muun muassa maksajavirastoille asetettu vaatimus pitää velallisluetteloja ja todistuksen myöntäville elimille asetettu vaatimus varmistaa, että luettelot ovat täydellisiä. Yhteensä 91 maksajavirastosta 86:lle todistuksen myöntävät elimet pystyivät varmentamaan velallisluetteloiden asianmukaisuuden.

Noin kolmannes tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta summasta koskee yhtä maksajavirastoa, josta todistuksen myöntävä elin on esittänyt varauman ja jonka tilit komissio on jättänyt tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen ulkopuolelle.

Muut velalliset

| 1.17. | Komissiolla on yhä ongelmia muihin velallisiin liittyvien saamisten (4 139,8 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004) arvostamisessa (12). Väliaikaiset maksut kirjataan edelleen lopullisiksi menoiksi eikä perittäviä määriä kirjata tileihin viipymättä. Koska tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavilla yksiköillä ei ole sekalaisiin tuloihin sovellettavia asianmukaisia sisäisen valvonnan menettelyjä, tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta siitä, että komissio on arvostanut oikein kaikki saamiset. |
| --- | --- |

1.17.

Komissiolla on yhä ongelmia muihin velallisiin liittyvien saamisten (4 139,8 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004) arvostamisessa (12). Väliaikaiset maksut kirjataan edelleen lopullisiksi menoiksi eikä perittäviä määriä kirjata tileihin viipymättä. Koska tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavilla yksiköillä ei ole sekalaisiin tuloihin sovellettavia asianmukaisia sisäisen valvonnan menettelyjä, tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta siitä, että komissio on arvostanut oikein kaikki saamiset.

12

| 1.17. | Komissio hyväksyy aiempien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen, mutta toteaa, että kyseiset ongelmat voidaan ratkaista, kun uusi kirjanpitojärjestelmä otetaan käyttöön vuonna 2005. |
| --- | --- |

1.17.

Komissio hyväksyy aiempien vuosien tapaan tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen, mutta toteaa, että kyseiset ongelmat voidaan ratkaista, kun uusi kirjanpitojärjestelmä otetaan käyttöön vuonna 2005.

| 1.18. | Koska asianmukaista kirjanpitojärjestelmää ei ole, tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta niiden määrien (13) oikeellisuudesta ja täydellisyydestä, jotka on kirjattu rahoituksenvälittäjien hallussa oleviksi ja joiden määräksi ilmoitettiin 31. joulukuuta 2004 yhteensä 1 313,6 miljoonaa euroa (14) (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1.27 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdan 1.10 alakohta f). |
| --- | --- |

1.18.

Koska asianmukaista kirjanpitojärjestelmää ei ole, tilintarkastustuomioistuin ei voi saada varmuutta niiden määrien (13) oikeellisuudesta ja täydellisyydestä, jotka on kirjattu rahoituksenvälittäjien hallussa oleviksi ja joiden määräksi ilmoitettiin 31. joulukuuta 2004 yhteensä 1 313,6 miljoonaa euroa (14) (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1.27 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdan 1.10 alakohta f).

13

14

| 1.18. | Komissio pystyy uuden, vuonna 2005 käyttöönotetun suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän ansiosta valvomaan ennakkomaksuja entistä paremmin (näihin kuuluvat myös rahoituksenvälittäjille suoritetut maksut). |
| --- | --- |

1.18.

Komissio pystyy uuden, vuonna 2005 käyttöönotetun suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän ansiosta valvomaan ennakkomaksuja entistä paremmin (näihin kuuluvat myös rahoituksenvälittäjille suoritetut maksut).

| 1.19. | Tilintarkastustuomioistuin piti myös perusteluja, jotka komissio esitti tekemälleen 29,6 miljoonan euron arvonalennukselle ECIP-rahoitusvälineen (13) (European Community Investment Partners) ennakkomaksuihin (51,5 miljonaa euroa 31. joulukuuta 2004), kyseenalaisina, koska kaikkia kyseisen määrän osatekijöitä ei ollut siihen mennessä vielä yksilöity johtuen siitä, että keskeneräisten tapausten arviointia ei ollut vielä saatu päätökseen (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1.18 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.10 alakohta b). |
| --- | --- |

1.19.

Tilintarkastustuomioistuin piti myös perusteluja, jotka komissio esitti tekemälleen 29,6 miljoonan euron arvonalennukselle ECIP-rahoitusvälineen (13) (European Community Investment Partners) ennakkomaksuihin (51,5 miljonaa euroa 31. joulukuuta 2004), kyseenalaisina, koska kaikkia kyseisen määrän osatekijöitä ei ollut siihen mennessä vielä yksilöity johtuen siitä, että keskeneräisten tapausten arviointia ei ollut vielä saatu päätökseen (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1.18 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.10 alakohta b).

13

| 1.19. | Keskeneräisten tapausten arviointia jatkettiin vuonna 2005. Vuoden 2004 lopun taseeseen merkitystä 51,5 miljoonasta eurosta 41,2 miljoonaa euroa liittyy ennakkomaksuihin (järjestely 2) ja 10,3 miljoonaa euroa on ECIP-ohjelmassa kumppaneina olevien rahoituslaitosten avaamilla tileillä. Mainittu 29,6 miljoonan euron arvonalennus koskee vain ennakkomaksuja. Arvonalennus laskettiin vähentämällä kokonaismäärästä määrä (11,5 miljoonaa euroa), joka saadaan lähes varmasti perittyä. Tieto mainitusta 10,3 miljoonan euron osuudesta saatiin järjestelyjen 3 ja 4 tilanteen selvittämiseksi tehdyssä kyselyssä. Kyseinen määrä siirretään komissiolle, kun tarvittavat perintämääräykset on lähetetty. |
| --- | --- |

1.19.

Keskeneräisten tapausten arviointia jatkettiin vuonna 2005. Vuoden 2004 lopun taseeseen merkitystä 51,5 miljoonasta eurosta 41,2 miljoonaa euroa liittyy ennakkomaksuihin (järjestely 2) ja 10,3 miljoonaa euroa on ECIP-ohjelmassa kumppaneina olevien rahoituslaitosten avaamilla tileillä. Mainittu 29,6 miljoonan euron arvonalennus koskee vain ennakkomaksuja. Arvonalennus laskettiin vähentämällä kokonaismäärästä määrä (11,5 miljoonaa euroa), joka saadaan lähes varmasti perittyä. Tieto mainitusta 10,3 miljoonan euron osuudesta saatiin järjestelyjen 3 ja 4 tilanteen selvittämiseksi tehdyssä kyselyssä. Kyseinen määrä siirretään komissiolle, kun tarvittavat perintämääräykset on lähetetty.

Eläkeoikeuksista aiheutuva varaus

| 1.20. | Eläkeoikeuksista aiheutuva varaus (15) (vakuutusmatemaattisen tutkimuksen perusteella 31. joulukuuta 2004 yhteensä 26 008 miljoonaa euroa eli henkilöstön osalta 25 814 miljoonaa euroa ja komission jäsenten, tuomioistuimen tuomarien ja julkisasiamiesten sekä tilintarkastustuomioistuimen jäsenten osalta 194 miljoonaa euroa) ja sitä vastaavat saamiset jäsenvaltioilta esitetään nykyään taseessa tavalla, joka johtaa siihen, että menoerän vaikutus ei näy taloudellisessa tuloksessa, koska siitä ei käy ilmi yhteisön toimielinten eläkesitoumuksissa vuonna 2004 tapahtunutta muutosta (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 1.31—1.32 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.10 alakohta h). |
| --- | --- |

1.20.

Eläkeoikeuksista aiheutuva varaus (15) (vakuutusmatemaattisen tutkimuksen perusteella 31. joulukuuta 2004 yhteensä 26 008 miljoonaa euroa eli henkilöstön osalta 25 814 miljoonaa euroa ja komission jäsenten, tuomioistuimen tuomarien ja julkisasiamiesten sekä tilintarkastustuomioistuimen jäsenten osalta 194 miljoonaa euroa) ja sitä vastaavat saamiset jäsenvaltioilta esitetään nykyään taseessa tavalla, joka johtaa siihen, että menoerän vaikutus ei näy taloudellisessa tuloksessa, koska siitä ei käy ilmi yhteisön toimielinten eläkesitoumuksissa vuonna 2004 tapahtunutta muutosta (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 1.31—1.32 ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.10 alakohta h).

15

| 1.20. | Kuten komissio on jo aikaisemmin antamassaan vastauksessa todennut, tämä eläkkeisiin sovellettava kirjauskäytäntö on niiden sääntöjen mukainen, jotka komission tilinpitäjä on antanut neuvoteltuaan kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevän komitean kanssa. Asiaa tarkastellaan uudelleen, kun käytettävissä on julkiseen sektoriin sovellettava, eläkkeiden käsittelyä koskeva IPSAS-standardi. |
| --- | --- |

1.20.

Kuten komissio on jo aikaisemmin antamassaan vastauksessa todennut, tämä eläkkeisiin sovellettava kirjauskäytäntö on niiden sääntöjen mukainen, jotka komission tilinpitäjä on antanut neuvoteltuaan kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevän komitean kanssa. Asiaa tarkastellaan uudelleen, kun käytettävissä on julkiseen sektoriin sovellettava, eläkkeiden käsittelyä koskeva IPSAS-standardi.

Kirjanpidon uudistamista koskeva toimintasuunnitelma

Taustatietoja

| 1.21. | Komissio hyväksyi 17. joulukuuta 2002 Euroopan yhteisöjen kirjanpidon uudistamista koskevan toimintasuunnitelman (16). Toimintasuunnitelmassa, joka laadittiin useiden tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämien huomautusten perusteella, otetaan huomioon kesäkuussa 2002 annetun varainhoitoasetuksen (17) säännökset; toimintasuunnitelmassa edellytetään mm. suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönottoa (125 artikla). Toimintasuunnitelma, jota oli tarkoitus alkaa soveltaa täysimääräisesti 1. tammikuuta 2005 alkaen (18), koostuu kahdesta osasta: uuden kirjanpitosäännöstön hyväksyminen (19) ja säännöstön soveltamiseksi tarvittavan tietojärjestelmän kehittäminen (20). Hankkeen täytäntöönpanosta vastaavaa komission tilinpitäjää avustamaan perustettiin hankkeen valvontakomitea ja kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevä neuvoa-antava komitea. |
| --- | --- |

1.21.

Komissio hyväksyi 17. joulukuuta 2002 Euroopan yhteisöjen kirjanpidon uudistamista koskevan toimintasuunnitelman (16). Toimintasuunnitelmassa, joka laadittiin useiden tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämien huomautusten perusteella, otetaan huomioon kesäkuussa 2002 annetun varainhoitoasetuksen (17) säännökset; toimintasuunnitelmassa edellytetään mm. suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönottoa (125 artikla). Toimintasuunnitelma, jota oli tarkoitus alkaa soveltaa täysimääräisesti 1. tammikuuta 2005 alkaen (18), koostuu kahdesta osasta: uuden kirjanpitosäännöstön hyväksyminen (19) ja säännöstön soveltamiseksi tarvittavan tietojärjestelmän kehittäminen (20). Hankkeen täytäntöönpanosta vastaavaa komission tilinpitäjää avustamaan perustettiin hankkeen valvontakomitea ja kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevä neuvoa-antava komitea.

16

17

18

19

20

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 1.22. | Uudistushankkeen merkittävyyden johdosta tilintarkastustuomioistuin käynnisti tarkastuksen parhaillaan toteutettavan komission hankkeen täytäntöönpanon eri vaiheista. Tilintarkastustuomioistuin esittää tässä vuosikertomuksessa alustavat tarkastushavainnot ja raportoi tarkastuksen myöhemmistä vaiheista tulevissa vuosikertomuksissaan. |
| --- | --- |

1.22.

Uudistushankkeen merkittävyyden johdosta tilintarkastustuomioistuin käynnisti tarkastuksen parhaillaan toteutettavan komission hankkeen täytäntöönpanon eri vaiheista. Tilintarkastustuomioistuin esittää tässä vuosikertomuksessa alustavat tarkastushavainnot ja raportoi tarkastuksen myöhemmistä vaiheista tulevissa vuosikertomuksissaan.

| 1.22. | Uusi kirjanpitojärjestelmä on käytössä, ja vuoden 2005 tilinpäätöksen (joka sisältää myös avaavan taseen) valmistelussa on edistytty tilintarkastustuomioistuimen toukokuussa 2005 päätökseen saattaman tilintarkastuksen jälkeen. |
| --- | --- |

1.22.

Uusi kirjanpitojärjestelmä on käytössä, ja vuoden 2005 tilinpäätöksen (joka sisältää myös avaavan taseen) valmistelussa on edistytty tilintarkastustuomioistuimen toukokuussa 2005 päätökseen saattaman tilintarkastuksen jälkeen.

| 1.23. | Ensimmäisessä vaiheessa, joka kattaa vuoden 2004 muutosprosessin, tilintarkastustuomioistuin keskittyi






  — | tarkastamaan, että uudet kirjanpitoa koskevat säännöt ja ohjeet ovat varainhoitoasetuksen ja kansainvälisten standardien mukaisia (ks. kohdat 1.24—1.27), |
| --- | --- | --- |

1.23.

Ensimmäisessä vaiheessa, joka kattaa vuoden 2004 muutosprosessin, tilintarkastustuomioistuin keskittyi

—

tarkastamaan, että uudet kirjanpitoa koskevat säännöt ja ohjeet ovat varainhoitoasetuksen ja kansainvälisten standardien mukaisia (ks. kohdat 1.24—1.27),

| — | yksilöimään tiedot, joita ei ollut aiemmin saatavilla, mutta jotka oli tarpeen syöttää järjestelmään (ennakkomaksut ja niihin liittyvät vakuudet, laskut/maksupyynnöt, oikeussubjektit); tiedot yksilöitiin arvioimalla järjestelmä ja suorittamalla testejä, jotka tukivat aiemmin tehtyjä havaintoja (21) (ks. kohdat 1.28—1.37), |
| --- | --- |

—

yksilöimään tiedot, joita ei ollut aiemmin saatavilla, mutta jotka oli tarpeen syöttää järjestelmään (ennakkomaksut ja niihin liittyvät vakuudet, laskut/maksupyynnöt, oikeussubjektit); tiedot yksilöitiin arvioimalla järjestelmä ja suorittamalla testejä, jotka tukivat aiemmin tehtyjä havaintoja (21) (ks. kohdat 1.28—1.37),

21

| — | tilinpitäjän ja hänen yksiköidensä suorittamaan korkean tason arviointiin, joka koski tietyissä pääosastoissa ja komission tileihin (paikallisiin järjestelmiin) tietoja toimittavissa yksiköissä käytettävien paikallisten varainhoitojärjestelmien valmiuksia siirtyä suoriteperusteiseen kirjanpitoon (ks. kohdat 1.38—1.42). |
| --- | --- |

—

tilinpitäjän ja hänen yksiköidensä suorittamaan korkean tason arviointiin, joka koski tietyissä pääosastoissa ja komission tileihin (paikallisiin järjestelmiin) tietoja toimittavissa yksiköissä käytettävien paikallisten varainhoitojärjestelmien valmiuksia siirtyä suoriteperusteiseen kirjanpitoon (ks. kohdat 1.38—1.42).

Uusi kirjanpitosäännöstö

| 1.24. | Komission tilinpitäjä hyväksyi 28. joulukuuta 2004 varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaisesti 15:stä säännöstä koostuvan säännöstön (22). Nämä säännöt kattavat julkisen sektorin kansainvälisiin standardeihin (23) perustuvat kirjanpidon ja taloudellisen raportoinnin päätekijät, joita on mukautettu komission ja Euroopan yhteisöjen tarpeita vastaaviksi (24). Kyseiset säännöt muokattiin myöhemmin ja — kuitenkin hyvissä ajoin ennen varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksen laatimista — soveltamissäännöiksi ja tarkastuskäsikirjaksi, joita sovelletaan niissä toimielimissä ja virastoissa, joiden tilinpäätös kuuluu konsolidoinnin piiriin (25). |
| --- | --- |

1.24.

Komission tilinpitäjä hyväksyi 28. joulukuuta 2004 varainhoitoasetuksen 133 artiklan mukaisesti 15:stä säännöstä koostuvan säännöstön (22). Nämä säännöt kattavat julkisen sektorin kansainvälisiin standardeihin (23) perustuvat kirjanpidon ja taloudellisen raportoinnin päätekijät, joita on mukautettu komission ja Euroopan yhteisöjen tarpeita vastaaviksi (24). Kyseiset säännöt muokattiin myöhemmin ja — kuitenkin hyvissä ajoin ennen varainhoitovuoden 2005 tilinpäätöksen laatimista — soveltamissäännöiksi ja tarkastuskäsikirjaksi, joita sovelletaan niissä toimielimissä ja virastoissa, joiden tilinpäätös kuuluu konsolidoinnin piiriin (25).

22

23

24

25

| 1.25. | Varainhoitovuoden 2005 aloitustaseeseen liittyvää tarkastustyötä silmällä pitäen (aloitustasetta ei ollut saatu valmiiksi vielä tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön päättyessä toukokuussa 2005) tilintarkastustuomioistuin keskittyi analyysinsä ensimmäisessä vaiheessa neljään muutosprosessin kannalta keskeiseen kirjanpitosääntöön, jotka koskivat tilinpäätöksiä, menoja ja velkoja, ennakkomaksuja sekä varauksia, ehdollisia varoja ja ehdollisia velkoja. Muut säännöt analysoidaan kyseisen tarkastuksen myöhemmin toteutettavissa vaiheissa. |
| --- | --- |

1.25.

Varainhoitovuoden 2005 aloitustaseeseen liittyvää tarkastustyötä silmällä pitäen (aloitustasetta ei ollut saatu valmiiksi vielä tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön päättyessä toukokuussa 2005) tilintarkastustuomioistuin keskittyi analyysinsä ensimmäisessä vaiheessa neljään muutosprosessin kannalta keskeiseen kirjanpitosääntöön, jotka koskivat tilinpäätöksiä, menoja ja velkoja, ennakkomaksuja sekä varauksia, ehdollisia varoja ja ehdollisia velkoja. Muut säännöt analysoidaan kyseisen tarkastuksen myöhemmin toteutettavissa vaiheissa.

| 1.26. | Tarkastuksessa havaittiin, että kyseiset neljä sääntöä ovat kaikilta olennaisilta osiltaan varainhoitoasetuksen ja kansainvälisten julkisen sektorin tilinpäätösstandardien (IPSAS) mukaisia, sikäli kun ne kuuluvat kyseisten säännösten ja standardien soveltamisalaan (26). Tämä johtuu osittain siitä, että soveltamisalojen monimutkaisuuden vuoksi kyseisiä seikkoja käsitellään perussäännöissä ja yksityiskohtaisemmassa tarkastuskäsikirjassa suhteellisen yleisellä tasolla; näin ollen pääosastot voivat tulkita yksittäisiä tekijöitä harkintansa mukaan (ks. kohta 1.32). Lisäksi vakuuksia ja ennakkomaksuja koskevia menettelyjä on selkiytettävä (ks. kohta 1.33). |
| --- | --- |

1.26.

Tarkastuksessa havaittiin, että kyseiset neljä sääntöä ovat kaikilta olennaisilta osiltaan varainhoitoasetuksen ja kansainvälisten julkisen sektorin tilinpäätösstandardien (IPSAS) mukaisia, sikäli kun ne kuuluvat kyseisten säännösten ja standardien soveltamisalaan (26). Tämä johtuu osittain siitä, että soveltamisalojen monimutkaisuuden vuoksi kyseisiä seikkoja käsitellään perussäännöissä ja yksityiskohtaisemmassa tarkastuskäsikirjassa suhteellisen yleisellä tasolla; näin ollen pääosastot voivat tulkita yksittäisiä tekijöitä harkintansa mukaan (ks. kohta 1.32). Lisäksi vakuuksia ja ennakkomaksuja koskevia menettelyjä on selkiytettävä (ks. kohta 1.33).

26

| 1.26. | Komission tilinpitäjän hyväksymistä kirjanpito- ja tilinpäätössäännöistä on keskusteltu kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevässä komiteassa. Kyseisten sääntöjen ominaispiirteisiin kuuluu, että ne ovat luonteeltaan yleisiä. Tämä pätee myös niiden perustana oleviin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (IAS- ja IFRS-standardit) ja julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin. Tarkempia ohjeita annetaan komission Intranetissa olevissa kirjanpito- ja tilinpäätöskäsikirjoissa ja -tiedotteissa. Pääosastot ovat velvollisia soveltamaan kyseisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

1.26.

Komission tilinpitäjän hyväksymistä kirjanpito- ja tilinpäätössäännöistä on keskusteltu kirjanpito- ja tilinpäätösstandardeja käsittelevässä komiteassa. Kyseisten sääntöjen ominaispiirteisiin kuuluu, että ne ovat luonteeltaan yleisiä. Tämä pätee myös niiden perustana oleviin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (IAS- ja IFRS-standardit) ja julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin. Tarkempia ohjeita annetaan komission Intranetissa olevissa kirjanpito- ja tilinpäätöskäsikirjoissa ja -tiedotteissa. Pääosastot ovat velvollisia soveltamaan kyseisiä sääntöjä.

| 1.27. | Ohjeiden laadinta ja hyväksyntä olivat vielä kesken tarkastuksen päättämisen aikoihin (toukokuussa 2 005) mm. varainhoitovuoden pituuden päättämistä koskevan menettelyn osalta; kyseistä menettelyä koskevat valmistelut ovat käynnissä. On tärkeää määrittää, minä varainhoitovuonna kyseiset tapahtumat ovat aiheutuneet, sillä tällä on välitön vaikutus siihen, miten toimet kirjataan ja miten oikean ja riittävän kuvan taloudellisesta tilanteesta saa kirjanpidon perusteella. |
| --- | --- |

1.27.

Ohjeiden laadinta ja hyväksyntä olivat vielä kesken tarkastuksen päättämisen aikoihin (toukokuussa 2 005) mm. varainhoitovuoden pituuden päättämistä koskevan menettelyn osalta; kyseistä menettelyä koskevat valmistelut ovat käynnissä. On tärkeää määrittää, minä varainhoitovuonna kyseiset tapahtumat ovat aiheutuneet, sillä tällä on välitön vaikutus siihen, miten toimet kirjataan ja miten oikean ja riittävän kuvan taloudellisesta tilanteesta saa kirjanpidon perusteella.

| 1.27. | Työtä näiden ohjeiden laatimiseksi tehdään jatkuvasti, ja merkittävää edistystä on saavutettu sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksensa päätökseen. Ohjeet laadittiin hyvissä ajoin. Tilikausien erottamiseen liittyvä menettely esiteltiin pääjohtajille ja siitä keskusteltiin näiden kanssa heinäkuun lopulla ja elokuun alussa. Tilikausien erottamista koskevat ohjeet saatiin valmiiksi ja lähetettiin pääosastoihin elokuun puoliväliin mennessä suunnitelmien mukaisesti. Ne julkaistiin myös komission sisäisessä verkkosivustossa. |
| --- | --- |

1.27.

Työtä näiden ohjeiden laatimiseksi tehdään jatkuvasti, ja merkittävää edistystä on saavutettu sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksensa päätökseen. Ohjeet laadittiin hyvissä ajoin. Tilikausien erottamiseen liittyvä menettely esiteltiin pääjohtajille ja siitä keskusteltiin näiden kanssa heinäkuun lopulla ja elokuun alussa. Tilikausien erottamista koskevat ohjeet saatiin valmiiksi ja lähetettiin pääosastoihin elokuun puoliväliin mennessä suunnitelmien mukaisesti. Ne julkaistiin myös komission sisäisessä verkkosivustossa.

Aloitustaseen edellyttämät lisätiedot

| 1.28. | Komission on laadittava varainhoitovuoden 2005 tilinpäätös uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Tämä edellyttää, että varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksen sisältämiä tietoja on käsiteltävä uudelleen, jotta varainhoitovuoden 2005 aloitustase voidaan laatia uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Tietyt aloitustaseen kannalta tarpeelliset tiedot eivät näy vuoden 2004 lopussa tehdyssä tilinpäätöksessä. Kyseiset tiedot on näin ollen yksilöitävä erityismenettelyjä soveltaen ja kirjattava vuoden 2005 kirjanpitoon. |
| --- | --- |

1.28.

Komission on laadittava varainhoitovuoden 2005 tilinpäätös uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Tämä edellyttää, että varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksen sisältämiä tietoja on käsiteltävä uudelleen, jotta varainhoitovuoden 2005 aloitustase voidaan laatia uusien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Tietyt aloitustaseen kannalta tarpeelliset tiedot eivät näy vuoden 2004 lopussa tehdyssä tilinpäätöksessä. Kyseiset tiedot on näin ollen yksilöitävä erityismenettelyjä soveltaen ja kirjattava vuoden 2005 kirjanpitoon.

| 1.29. | Jäljempänä olevissa kohdissa käsitellään keskeisiä osatekijöitä: ennakkomaksuja eli varoja; laskuja/maksupyyntöjä, joita ei ollut maksettu 31. päivään joulukuuta 2004 mennessä, eli velkoja; vakuuksia, jotka kirjataan taseen liitetietoihin, ja maksujen suorittamisen edellyttämiä oikeussubjekteja. |
| --- | --- |

1.29.

Jäljempänä olevissa kohdissa käsitellään keskeisiä osatekijöitä: ennakkomaksuja eli varoja; laskuja/maksupyyntöjä, joita ei ollut maksettu 31. päivään joulukuuta 2004 mennessä, eli velkoja; vakuuksia, jotka kirjataan taseen liitetietoihin, ja maksujen suorittamisen edellyttämiä oikeussubjekteja.

| 1.30. | Komissio arvioi tilinpäätökseen kirjattavan ennakkomaksujen määrän olevan noin 64 000 miljoonaa euroa. Kyseisestä määrästä yli 90 prosenttia koskee seuraavaa viittä pääosastoa: aluepolitiikan pääosasto, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto, maatalouden ja maatalouden kehittämisen pääosasto, tutkimuksen pääosasto ja EuropeAid-yhteistyötoimisto. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin päätti keskittyä edellä mainittuihin viiteen pääosastoon ennakkomaksuja ja niihin liittyviä tekijöitä, kuten vakuuksia, koskevassa tarkastuksessa. |
| --- | --- |

1.30.

Komissio arvioi tilinpäätökseen kirjattavan ennakkomaksujen määrän olevan noin 64 000 miljoonaa euroa. Kyseisestä määrästä yli 90 prosenttia koskee seuraavaa viittä pääosastoa: aluepolitiikan pääosasto, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto, maatalouden ja maatalouden kehittämisen pääosasto, tutkimuksen pääosasto ja EuropeAid-yhteistyötoimisto. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin päätti keskittyä edellä mainittuihin viiteen pääosastoon ennakkomaksuja ja niihin liittyviä tekijöitä, kuten vakuuksia, koskevassa tarkastuksessa.

Ennakkomaksut

| 1.31. | Kaikkia teknisiä ja käsitteellisiä tekijöitä (ks. kohdat 1.25—1.27) ei ollut vielä käsitelty siihen mennessä, kun tätä vuosikertomusta varten toimitettavat tarkastukset saatiin päätökseen toukokuussa 2005. Lisäksi järjestelmään kirjatut määrät olivat yhä alustavia, sillä tulojen ja menojen hyväksyjät eivät olleet vielä hyväksyneet niitä, minkä vuoksi varainhoitovuoden 2005 aloitustasetta ei ollut vielä saatavilla; ilman paikkansapitävää aloitustasetta ei varainhoitovuodelta 2005 voida laatia oikeaa ja riittävää kuvaa antavaa tilinpäätöstä. |
| --- | --- |

1.31.

Kaikkia teknisiä ja käsitteellisiä tekijöitä (ks. kohdat 1.25—1.27) ei ollut vielä käsitelty siihen mennessä, kun tätä vuosikertomusta varten toimitettavat tarkastukset saatiin päätökseen toukokuussa 2005. Lisäksi järjestelmään kirjatut määrät olivat yhä alustavia, sillä tulojen ja menojen hyväksyjät eivät olleet vielä hyväksyneet niitä, minkä vuoksi varainhoitovuoden 2005 aloitustasetta ei ollut vielä saatavilla; ilman paikkansapitävää aloitustasetta ei varainhoitovuodelta 2005 voida laatia oikeaa ja riittävää kuvaa antavaa tilinpäätöstä.

| 1.31. | Katso kohtiin 1.26—1.27 annettu vastaus.
  Avaavat taseet saadaan todennäköisesti laadittua hyvissä ajoin. Ensimmäiset tiedot vietiin uuteen järjestelmään tammikuun ensimmäisellä viikolla. Pääosastot ovat tarkistaneet ja korjanneet numerotietoja, ja ne ovat vastuussa lopullisten avaavien taseiden virallisesta vahvistamisesta. |
| --- | --- |

1.31.

Katso kohtiin 1.26—1.27 annettu vastaus.

Avaavat taseet saadaan todennäköisesti laadittua hyvissä ajoin. Ensimmäiset tiedot vietiin uuteen järjestelmään tammikuun ensimmäisellä viikolla. Pääosastot ovat tarkistaneet ja korjanneet numerotietoja, ja ne ovat vastuussa lopullisten avaavien taseiden virallisesta vahvistamisesta.

| 1.32. | Pääosastot sovelsivat pääkirjanpitoon sisältyviin ennakkomaksuihin toisistaan poikkeavia hyväksyntä-, vähentämis- ja mittausmenetelmiä. Tämä voisi vaikuttaa tilien esittämiseen ja täten raportointikauden taloudellisesta tuloksesta annettuihin tietoihin (27). |
| --- | --- |

1.32.

Pääosastot sovelsivat pääkirjanpitoon sisältyviin ennakkomaksuihin toisistaan poikkeavia hyväksyntä-, vähentämis- ja mittausmenetelmiä. Tämä voisi vaikuttaa tilien esittämiseen ja täten raportointikauden taloudellisesta tuloksesta annettuihin tietoihin (27).

27

| 1.32. | Käytössä on monia erityyppisiä sopimusehtoja, jotka edellyttävät erilaisia menettelyjä ennakkomaksujen vähentämiseksi. Ennakkomaksut esitetään tilinpäätöksessä vastaisuudessa siten, että ne vastaavat todellista taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

1.32.

Käytössä on monia erityyppisiä sopimusehtoja, jotka edellyttävät erilaisia menettelyjä ennakkomaksujen vähentämiseksi. Ennakkomaksut esitetään tilinpäätöksessä vastaisuudessa siten, että ne vastaavat todellista taloudellista tilannetta.

Vakuudet

| 1.33. | Tällä hetkellä kaikki pääosastot pitävät vakuudet niiden alkuperäisen nimellisarvojen mukaisina. Tässä arvossa pitäytyminen johtaa siihen, että vakuuksien kattama kokonaismäärä ilmoitetaan liian suurena huolimatta siitä, mitä määrää voidaan vaatia, jos tilanne edellyttää maksua vakuudesta. Tästä syystä liitetiedoissa olisi tarpeen antaa täydentäviä tietoja potentiaalisista saamisista ja veloista. |
| --- | --- |

1.33.

Tällä hetkellä kaikki pääosastot pitävät vakuudet niiden alkuperäisen nimellisarvojen mukaisina. Tässä arvossa pitäytyminen johtaa siihen, että vakuuksien kattama kokonaismäärä ilmoitetaan liian suurena huolimatta siitä, mitä määrää voidaan vaatia, jos tilanne edellyttää maksua vakuudesta. Tästä syystä liitetiedoissa olisi tarpeen antaa täydentäviä tietoja potentiaalisista saamisista ja veloista.

| 1.33. | Kaikki vakuudet kirjataan aina ensin käypään arvoon. Asetetun vakuuden arvoa alennetaan vain, jos tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt arvonalennuksen. Sekä vakuuden arvo että vakuudella katetun määrän senhetkinen nettoarvo ilmoitetaan tilinpäätöksen liitetiedoissa kirjanpitojärjestelmästä peräisin olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

1.33.

Kaikki vakuudet kirjataan aina ensin käypään arvoon. Asetetun vakuuden arvoa alennetaan vain, jos tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt arvonalennuksen. Sekä vakuuden arvo että vakuudella katetun määrän senhetkinen nettoarvo ilmoitetaan tilinpäätöksen liitetiedoissa kirjanpitojärjestelmästä peräisin olevien tietojen perusteella.

Laskut/maksupyynnöt

| 1.34. | Ennakkomaksujen osalta (ks. kohta 1.31) järjestelmään kirjatut laskuja/maksupyyntöjä koskevat määrät olivat vielä alustavia, kun tätä vuosikertomusta varten toimitettavat tarkastukset saatiin päätökseen toukokuussa 2005. |
| --- | --- |

1.34.

Ennakkomaksujen osalta (ks. kohta 1.31) järjestelmään kirjatut laskuja/maksupyyntöjä koskevat määrät olivat vielä alustavia, kun tätä vuosikertomusta varten toimitettavat tarkastukset saatiin päätökseen toukokuussa 2005.

| 1.34. | Katso kohtaan 1.31 annettu vastaus. |
| --- | --- |

1.34.

Katso kohtaan 1.31 annettu vastaus.

| 1.35. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni joitakin paikallisiin järjestelmiin liittyviä riskejä. Tarkastuksessa havaittiin (esimerkiksi aluepolitiikan pääosastossa), että paikallista järjestelmää ja suoriteperusteista kirjanpitoa ei täsmäytetä säännöllisesti, joten tietojensiirron onnistuminen jää varmistamatta, ja että tietyt määrät kirjattiin (työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastossa) useammin kuin kerran ja ilmoitettiin täten moninkertaisena keskusjärjestelmään. Lisäksi (työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastossa) havaittiin tietojen väärintulkinnasta johtuvia virheitä: menoilmoituksesta ja maksattamatta olevasta maksusitoumuksesta suurempaa pidettiin laskuna/maksupyyntönä, joka syötettiin keskusjärjestelmään. |
| --- | --- |

1.35.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni joitakin paikallisiin järjestelmiin liittyviä riskejä. Tarkastuksessa havaittiin (esimerkiksi aluepolitiikan pääosastossa), että paikallista järjestelmää ja suoriteperusteista kirjanpitoa ei täsmäytetä säännöllisesti, joten tietojensiirron onnistuminen jää varmistamatta, ja että tietyt määrät kirjattiin (työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastossa) useammin kuin kerran ja ilmoitettiin täten moninkertaisena keskusjärjestelmään. Lisäksi (työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastossa) havaittiin tietojen väärintulkinnasta johtuvia virheitä: menoilmoituksesta ja maksattamatta olevasta maksusitoumuksesta suurempaa pidettiin laskuna/maksupyyntönä, joka syötettiin keskusjärjestelmään.

| 1.35. | Tilintarkastustuomioistuimen esille tuomat epäjohdonmukaisuudet on tutkittu ja korjattu. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen tilit on täsmäytetty pääosastoittain, joista kukin on velvollinen vahvistamaan oman lopullisen avaavan taseensa.
  Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastoa koskevat huomautukset liittyvät virheisiin, jotka korjattiin toukokuussa 2005, ja vastaanotettuja menoilmoituksia varten käyttöönotettuun, varovaisuuteen perustuvaan varaukseen. Aluepolitiikan pääosasto joutui vuoden 2005 alkupuolella toteutettujen tietoteknisten muutosten vuoksi keskeyttämään paikallisjärjestelmänsä säännöllisen täsmäyttämisen suoriteperusteiseen kirjanpitoon. |
| --- | --- |

1.35.

Tilintarkastustuomioistuimen esille tuomat epäjohdonmukaisuudet on tutkittu ja korjattu. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen tilit on täsmäytetty pääosastoittain, joista kukin on velvollinen vahvistamaan oman lopullisen avaavan taseensa.

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastoa koskevat huomautukset liittyvät virheisiin, jotka korjattiin toukokuussa 2005, ja vastaanotettuja menoilmoituksia varten käyttöönotettuun, varovaisuuteen perustuvaan varaukseen. Aluepolitiikan pääosasto joutui vuoden 2005 alkupuolella toteutettujen tietoteknisten muutosten vuoksi keskeyttämään paikallisjärjestelmänsä säännöllisen täsmäyttämisen suoriteperusteiseen kirjanpitoon.

Oikeussubjektit

| 1.36. | Vuodesta 2005 alkaen talousarviotointa ei voida toteuttaa, jos siinä ei ole mainintaa oikeussubjektista, joka on aiemmin rekisteröity ja hyväksytty oikeussubjektia koskevaan tiedostoon. Kyseiseen tiedostoon liittyy yleensä vain vähän riskejä, koska tässä yhteydessä esiintyvä virhe keskeyttää maksamisprosessin. Maksamisprosessin jatkuminen edellyttää, että oikeussubjektia koskevaan tiedostoon tehdyt kirjaukset on korjattava, minkä jälkeen korjatut kirjaukset on hyväksyttävä. |
| --- | --- |

1.36.

Vuodesta 2005 alkaen talousarviotointa ei voida toteuttaa, jos siinä ei ole mainintaa oikeussubjektista, joka on aiemmin rekisteröity ja hyväksytty oikeussubjektia koskevaan tiedostoon. Kyseiseen tiedostoon liittyy yleensä vain vähän riskejä, koska tässä yhteydessä esiintyvä virhe keskeyttää maksamisprosessin. Maksamisprosessin jatkuminen edellyttää, että oikeussubjektia koskevaan tiedostoon tehdyt kirjaukset on korjattava, minkä jälkeen korjatut kirjaukset on hyväksyttävä.

| 1.37. | Viidestä tarkastuksen kohteena olleesta pääosastosta ja yksiköstä ainoastaan EuropeAid-yhteistyötoimistossa esiintyi toiminnan luonteesta johtuvia, oikeussubjektien hyväksyntään liittyviä ongelmia, koska hyväksynnän edellyttämiä asiakirjoja ei aina ollut mahdollista saada (eri puolilta maailmaa olevat sopimuspuolet ovat toisistaan eroavien oikeusjärjestelmien alaisia, mistä johtuen mm. pankkimenettelyissä, arvonlisäverojärjestelyissä ja kaupparekisteiden välillä on eroavaisuuksia). |
| --- | --- |

1.37.

Viidestä tarkastuksen kohteena olleesta pääosastosta ja yksiköstä ainoastaan EuropeAid-yhteistyötoimistossa esiintyi toiminnan luonteesta johtuvia, oikeussubjektien hyväksyntään liittyviä ongelmia, koska hyväksynnän edellyttämiä asiakirjoja ei aina ollut mahdollista saada (eri puolilta maailmaa olevat sopimuspuolet ovat toisistaan eroavien oikeusjärjestelmien alaisia, mistä johtuen mm. pankkimenettelyissä, arvonlisäverojärjestelyissä ja kaupparekisteiden välillä on eroavaisuuksia).

| 1.37. | Kyseisessä pääosastossa esiintyneiden ongelmien ratkaisemiseksi on toteutettu erityistoimenpiteitä. Ongelmien ei näin ollen pitäisi toistua. |
| --- | --- |

1.37.

Kyseisessä pääosastossa esiintyneiden ongelmien ratkaisemiseksi on toteutettu erityistoimenpiteitä. Ongelmien ei näin ollen pitäisi toistua.

Paikallisten järjestelmien hyväksyminen

| 1.38. | Tilinpitäjän on tarkastettava, että paikallisten järjestelmien avulla on mahdollista toimittaa keskusjärjestelmään uusien kirjanpitosääntöjen mukaisia tietoja, ja hyväksyttävä kyseiset järjestelmät (28). Kun tämä menettely on saatu päätökseen, keskusjärjestelmä ei saa enää ottaa vastaan tietoa paikallisjärjestelmiltä, joita ei ole hyväksytty. |
| --- | --- |

1.38.

Tilinpitäjän on tarkastettava, että paikallisten järjestelmien avulla on mahdollista toimittaa keskusjärjestelmään uusien kirjanpitosääntöjen mukaisia tietoja, ja hyväksyttävä kyseiset järjestelmät (28). Kun tämä menettely on saatu päätökseen, keskusjärjestelmä ei saa enää ottaa vastaan tietoa paikallisjärjestelmiltä, joita ei ole hyväksytty.

28

| 1.39. | Hyväksyntämenettely on kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa tarkastukset perustuivat ainoastaan johdon antamiin tietoihin. Vaikka 40 yksittäisen kertomuksen ja lopullisen yhteenvetokertomuksen oli alun perin tarkoitus olla saatavilla vuoden 2004 joulukuun lopussa, ne ilmestyivät vasta helmikuussa 2005. |
| --- | --- |

1.39.

Hyväksyntämenettely on kaksivaiheinen. Ensimmäisessä vaiheessa tarkastukset perustuivat ainoastaan johdon antamiin tietoihin. Vaikka 40 yksittäisen kertomuksen ja lopullisen yhteenvetokertomuksen oli alun perin tarkoitus olla saatavilla vuoden 2004 joulukuun lopussa, ne ilmestyivät vasta helmikuussa 2005.

| 1.39. | Lopullinen kertomus hyväksyttiin vuoden 2005 helmikuun lopussa budjettipääosaston sisällytettyä siihen kaikilta pääosastoilta saamansa huomautukset. Lopullinen versio sisälsi vuotta 2004 koskevan hyväksymismenettelyn kokonaisarvioinnin sekä yksittäiset arvioinnit 40 pääosastosta. |
| --- | --- |

1.39.

Lopullinen kertomus hyväksyttiin vuoden 2005 helmikuun lopussa budjettipääosaston sisällytettyä siihen kaikilta pääosastoilta saamansa huomautukset. Lopullinen versio sisälsi vuotta 2004 koskevan hyväksymismenettelyn kokonaisarvioinnin sekä yksittäiset arvioinnit 40 pääosastosta.

| 1.40. | Tilinpitäjä arvioi kaikki 40 järjestelmää, joista viidessä havaittiin joitakin riskejä (29) ja kolmessa muussa (30) katsottiin olevan vakavia ongelmia. Koska muutoksia ei ollut mahdollista panna täytäntöön lyhyellä aikavälillä, kyseiset järjestelmät olivat yhä vuonna 2005 käytössä. |
| --- | --- |

1.40.

Tilinpitäjä arvioi kaikki 40 järjestelmää, joista viidessä havaittiin joitakin riskejä (29) ja kolmessa muussa (30) katsottiin olevan vakavia ongelmia. Koska muutoksia ei ollut mahdollista panna täytäntöön lyhyellä aikavälillä, kyseiset järjestelmät olivat yhä vuonna 2005 käytössä.

29

30

| 1.40. | Riskejä havaittiin viidessä järjestelmässä. Kertomuksessa todettiin kuitenkin tämänhetkisestä tilanteesta, että havaituista riskeistä huolimatta järjestelmillä voidaan tuottaa tietoja toimielimen kirjanpitoa varten ja niitä voidaan käyttää kyseisten kirjanpitotietojen vahvistamiseen.
  Vuonna 2005 toteutettavaan seurantaan kuuluu perusteellinen selvitys 13 pääosastosta ja yksiköstä. Selvitys kattaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat kolme pääosastoa sekä viisi suurempaa pääosastoa (31). Työ on jo aloitettu ja sitä jatketaan vuoden loppuun. Mainitussa 13 pääosastossa käytössä olevien paikallisjärjestelmien hyväksymisestä laaditaan raporttiluonnokset, jotka julkaistaan ennen vuoden 2005 loppua. |
| --- | --- |

1.40.

Riskejä havaittiin viidessä järjestelmässä. Kertomuksessa todettiin kuitenkin tämänhetkisestä tilanteesta, että havaituista riskeistä huolimatta järjestelmillä voidaan tuottaa tietoja toimielimen kirjanpitoa varten ja niitä voidaan käyttää kyseisten kirjanpitotietojen vahvistamiseen.

Vuonna 2005 toteutettavaan seurantaan kuuluu perusteellinen selvitys 13 pääosastosta ja yksiköstä. Selvitys kattaa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat kolme pääosastoa sekä viisi suurempaa pääosastoa (31). Työ on jo aloitettu ja sitä jatketaan vuoden loppuun. Mainitussa 13 pääosastossa käytössä olevien paikallisjärjestelmien hyväksymisestä laaditaan raporttiluonnokset, jotka julkaistaan ennen vuoden 2005 loppua.

31

| 1.41. | Nykyiseen hyväksyntämenettelyyn ei sisälly mekanismia, jonka avulla tilinpitäjälle ilmoitettaisiin paikallisiin järjestelmiin tehdyistä muutoksista, jotka edellyttäisivät, että kyseiset järjestelmät olisi hyväksyttävä uudelleen varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.41.

Nykyiseen hyväksyntämenettelyyn ei sisälly mekanismia, jonka avulla tilinpitäjälle ilmoitettaisiin paikallisiin järjestelmiin tehdyistä muutoksista, jotka edellyttäisivät, että kyseiset järjestelmät olisi hyväksyttävä uudelleen varainhoitoasetuksen 61 artiklan mukaisesti.

| 1.41. | Budjettipääosasto luo järjestelmien hyväksymisestä saatujen kokemusten perusteella ennen vuoden 2005 loppua menettelyn, jolla ilmoitetaan paikallisjärjestelmiin tehdyistä muutoksista. |
| --- | --- |

1.41.

Budjettipääosasto luo järjestelmien hyväksymisestä saatujen kokemusten perusteella ennen vuoden 2005 loppua menettelyn, jolla ilmoitetaan paikallisjärjestelmiin tehdyistä muutoksista.

| 1.42. | Hyväksyntämenettelyn toisessa vaiheessa (jonka on tarkoitus alkaa vielä vuonna 2005) toimitetaan perusteellisia tarkastuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tiedot ovat laadultaan asianmukaisia, ja saada vahvistus ensimmäisessä vaiheessa saaduille tuloksille. Varainhoitoasetuksen 61 artiklan vaatimukset täyttyvät vasta sitten kun tilinpitäjä antaa paikallisille järjestelmille edellä mainittujen tarkastusten tulosten perusteella lopullisen hyväksynnän. |
| --- | --- |

1.42.

Hyväksyntämenettelyn toisessa vaiheessa (jonka on tarkoitus alkaa vielä vuonna 2005) toimitetaan perusteellisia tarkastuksia, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tiedot ovat laadultaan asianmukaisia, ja saada vahvistus ensimmäisessä vaiheessa saaduille tuloksille. Varainhoitoasetuksen 61 artiklan vaatimukset täyttyvät vasta sitten kun tilinpitäjä antaa paikallisille järjestelmille edellä mainittujen tarkastusten tulosten perusteella lopullisen hyväksynnän.

| 1.42. | Paikallisjärjestelmien hyväksymistä jatketaan vuonna 2005. Ensimmäisessä vaiheessa kaikille 40 pääosastolle ja yksikölle toimitettiin kullekin pääosasto- tai yksikkökohtainen kysely, johon ne vastasivat määräajassa eli vuoden 2005 kesäkuun loppuun mennessä. Hankkeesta on laadittu seurantaraportti, joka kattaa 27 pääosastoa. Kyseisiin pääosastoihin ei ole havaittu liittyvän merkittäviä ongelmia. Seurantaraportti on toimitettu tilinpitäjälle, ja se toimitetaan myöhemmin myös tilintarkastustuomioistuimelle. |
| --- | --- |

1.42.

Paikallisjärjestelmien hyväksymistä jatketaan vuonna 2005. Ensimmäisessä vaiheessa kaikille 40 pääosastolle ja yksikölle toimitettiin kullekin pääosasto- tai yksikkökohtainen kysely, johon ne vastasivat määräajassa eli vuoden 2005 kesäkuun loppuun mennessä. Hankkeesta on laadittu seurantaraportti, joka kattaa 27 pääosastoa. Kyseisiin pääosastoihin ei ole havaittu liittyvän merkittäviä ongelmia. Seurantaraportti on toimitettu tilinpitäjälle, ja se toimitetaan myöhemmin myös tilintarkastustuomioistuimelle.

Edistymisen arviointi

| 1.43. | Kirjanpitojärjestelmän uudistaminen oli suunniteltava ja pantava täytäntöön varainhoitoasetuksessa säädetyn määräajan kuluessa. Samanlaisista aiemmin toteutetuista julkishallinnon uudistuksista saadut kokemukset (32) osoittavat, että tämän suuruusluokan hankkeisiin liittyy monenlaisia ongelmia, jotka viivästyttävät hankkeen kitkatonta täytäntöönpanoa. Tämän huomioon ottaen komissio on edistynyt merkittävästi suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotossa. |
| --- | --- |

1.43.

Kirjanpitojärjestelmän uudistaminen oli suunniteltava ja pantava täytäntöön varainhoitoasetuksessa säädetyn määräajan kuluessa. Samanlaisista aiemmin toteutetuista julkishallinnon uudistuksista saadut kokemukset (32) osoittavat, että tämän suuruusluokan hankkeisiin liittyy monenlaisia ongelmia, jotka viivästyttävät hankkeen kitkatonta täytäntöönpanoa. Tämän huomioon ottaen komissio on edistynyt merkittävästi suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotossa.

32

| 1.44. | Kuten tilintarkastustuomioistuin on havainnut jo aiemmin antamissaan vuosikertomuksissa (33), tarvittaville mukautuksille ja hyväksynnille asetettu aikataulu on kuitenkin varsin kunnianhimoinen. Vuoden 2005 aloitustasetta, joka alun perin oli tarkoitus laatia vuoden 2004 loppuun mennessä, ei ollut laadittu vielä vuoden 2005 puoliväliinkään mennessä. |
| --- | --- |

1.44.

Kuten tilintarkastustuomioistuin on havainnut jo aiemmin antamissaan vuosikertomuksissa (33), tarvittaville mukautuksille ja hyväksynnille asetettu aikataulu on kuitenkin varsin kunnianhimoinen. Vuoden 2005 aloitustasetta, joka alun perin oli tarkoitus laatia vuoden 2004 loppuun mennessä, ei ollut laadittu vielä vuoden 2005 puoliväliinkään mennessä.

33

| 1.44. | Uudistushanke saatiin toteutettua uuden järjestelmän käyttöönotolle asetettuun tavoiteajankohtaan eli vuoden 2005 tammikuuhun mennessä. Komissio siirtyi 1. tammikuuta 2005 EU:n talousarvioon liittyvässä raportoinnissa kassaperusteisesta suoriteperusteiseen järjestelmään. Komissio uskoo, että avaavat taseet saadaan laadittua hyvissä ajoin. |
| --- | --- |

1.44.

Uudistushanke saatiin toteutettua uuden järjestelmän käyttöönotolle asetettuun tavoiteajankohtaan eli vuoden 2005 tammikuuhun mennessä. Komissio siirtyi 1. tammikuuta 2005 EU:n talousarvioon liittyvässä raportoinnissa kassaperusteisesta suoriteperusteiseen järjestelmään. Komissio uskoo, että avaavat taseet saadaan laadittua hyvissä ajoin.

| 1.45. | Edistystä on edelleen tapahduttava, sillä komission tulojen ja menojen hyväksyjät ei olleet vielä hyväksyneet vuoden 2005 aloitustaseen laatimista varten tarvittavia lukuja. Lisäksi nykyiset säännöt eivät vielä kata täysimääräisesti kaikkia näkökohtia eivätkä asianomaiset yksiköt tulkitse ohjeita yhdenmukaisella tavalla. Tilinpitäjän olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että taloudelliset tiedot esitetään johdonmukaisella ja yhteneväisellä tavalla oikean ja riittävän kuvan antamiseksi. Mikäli komissio ei ryhdy toimiin ripeästi, tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet voivat vaikuttaa vuoden 2005 tilinpäätösten luotettavuuteen. |
| --- | --- |

1.45.

Edistystä on edelleen tapahduttava, sillä komission tulojen ja menojen hyväksyjät ei olleet vielä hyväksyneet vuoden 2005 aloitustaseen laatimista varten tarvittavia lukuja. Lisäksi nykyiset säännöt eivät vielä kata täysimääräisesti kaikkia näkökohtia eivätkä asianomaiset yksiköt tulkitse ohjeita yhdenmukaisella tavalla. Tilinpitäjän olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että taloudelliset tiedot esitetään johdonmukaisella ja yhteneväisellä tavalla oikean ja riittävän kuvan antamiseksi. Mikäli komissio ei ryhdy toimiin ripeästi, tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet voivat vaikuttaa vuoden 2005 tilinpäätösten luotettavuuteen.

| 1.45. | Suoriteperusteisen kirjapito- ja tilinpäätösjärjestelmän kehittämistä ja parantamista jatketaan vuosina 2005 ja 2006. Uudistushankkeessa on yleisesti ottaen saavutettu vuoden 2005 kahdeksalle ensimmäiselle kuukaudelle asetetut tavoitteet. Kaikki yksiköt ovat tehneet runsaasti työtä tuottaakseen suoriteperusteista avaavaa tasetta varten tarvittavat tiedot ja muuttaakseen paikallisjärjestelmiään siten, että tapahtumat voidaan niissä kirjata virheettömästi uuteen järjestelmään.
  Komissio on uudistushankkeen kaikissa vaiheissa pyrkinyt ja pyrkii edelleen määrätietoisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työ saadaan päätökseen. |
| --- | --- |

1.45.

Suoriteperusteisen kirjapito- ja tilinpäätösjärjestelmän kehittämistä ja parantamista jatketaan vuosina 2005 ja 2006. Uudistushankkeessa on yleisesti ottaen saavutettu vuoden 2005 kahdeksalle ensimmäiselle kuukaudelle asetetut tavoitteet. Kaikki yksiköt ovat tehneet runsaasti työtä tuottaakseen suoriteperusteista avaavaa tasetta varten tarvittavat tiedot ja muuttaakseen paikallisjärjestelmiään siten, että tapahtumat voidaan niissä kirjata virheettömästi uuteen järjestelmään.

Komissio on uudistushankkeen kaikissa vaiheissa pyrkinyt ja pyrkii edelleen määrätietoisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että työ saadaan päätökseen.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman yhteydessä soveltama lähestymistapa

| 1.46. | Ottaen huomioon perustamissopimuksen 248 artiklan 1 kohdan vaatimukset, muuttumistilassa olevan tarkastusympäristön (joka on erittäin monimutkainen ja kokenut täydellisen muodonmuutoksen komission talousuudistuksen myötä) ja tarkastuslausuman ”käyttäjien” odotukset (erityisesti vastuuvapauden myöntävän viranomaisen odotukset) tilintarkastustuomioistuin päätti, että sen antama tarkastuslausuma perustuu omia varoja ja kuutta vuosien 2000—2006 rahoitusnäkymien toiminta-alaa (34) koskevien erityisarvioiden konsolidoituun versioon. Kyseisten erityisarvioiden tarkoituksena on antaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle mahdollisuus suorittaa varojen hallinnoinnin laadun valvontaa kaikilla keskeisillä komission toiminta-aloilla (35); erityisarviot on laadittu seuraavasta neljästä lähteestä saadun todentavan aineiston pohjalta:






  a) | yhteisöjen toimielinten, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden valvontajärjestelmien arviointi; |
| --- | --- | --- |

1.46.

Ottaen huomioon perustamissopimuksen 248 artiklan 1 kohdan vaatimukset, muuttumistilassa olevan tarkastusympäristön (joka on erittäin monimutkainen ja kokenut täydellisen muodonmuutoksen komission talousuudistuksen myötä) ja tarkastuslausuman ”käyttäjien” odotukset (erityisesti vastuuvapauden myöntävän viranomaisen odotukset) tilintarkastustuomioistuin päätti, että sen antama tarkastuslausuma perustuu omia varoja ja kuutta vuosien 2000—2006 rahoitusnäkymien toiminta-alaa (34) koskevien erityisarvioiden konsolidoituun versioon. Kyseisten erityisarvioiden tarkoituksena on antaa vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle mahdollisuus suorittaa varojen hallinnoinnin laadun valvontaa kaikilla keskeisillä komission toiminta-aloilla (35); erityisarviot on laadittu seuraavasta neljästä lähteestä saadun todentavan aineiston pohjalta:

34

35

a)

yhteisöjen toimielinten, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden valvontajärjestelmien arviointi;

| b) | tilitapahtumista poimittujen otosten tutkiminen jokaisella keskeisellä toiminta-alalla siten, että tarkastukset ulotettiin lopulliseen edunsaajaan saakka; |
| --- | --- |

b)

tilitapahtumista poimittujen otosten tutkiminen jokaisella keskeisellä toiminta-alalla siten, että tarkastukset ulotettiin lopulliseen edunsaajaan saakka;

| c) | pääjohtajien vuotuisten toimintakertomusten ja lausumien sekä niiden laatimisessa sovellettujen menettelyjen analysointi; |
| --- | --- |

c)

pääjohtajien vuotuisten toimintakertomusten ja lausumien sekä niiden laatimisessa sovellettujen menettelyjen analysointi;

| d) | mikäli mahdollista, yhteisön hallinnointimenettelyistä riippumattomien tarkastajien tarkastustyön tutkiminen. |
| --- | --- |

d)

mikäli mahdollista, yhteisön hallinnointimenettelyistä riippumattomien tarkastajien tarkastustyön tutkiminen.

| 1.47. | Valvontajärjestelmiä koskevan tarkastuksen tavoitteena on arvioida, missä määrin niiden avulla on mahdollista hallita tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Tapahtumien testaamisella pyritään saamaan suoraa todentavaa aineistoa laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja antamaan tietoja havaittujen virheiden alkuperästä, esiintymistiheydestä, luonteesta ja vaikutuksesta. Tapahtumia koskevien testien tulokset täydentävät tai vahvistavat järjestelmistä tehtyjä päätelmiä. Kummastakin edellä mainitusta lähteestä saatuja tietoja käytetään määritettässä korjaavia toimia koskevia suosituksia. Kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti tilintarkastustuomioistuin ottaa lisäksi huomioon ”johdon antamat tiedot”, jotka sisältyvät pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä niistä laadittuun, komission antamaan yhteenvetokertomukseen. Lopuksi arvioidaan muiden tarkastajien (36) tarkastustoimintaa, jotta saadaan selville, onko niistä mahdollisesti hyötyä erityisarvioiden kannalta. |
| --- | --- |

1.47.

Valvontajärjestelmiä koskevan tarkastuksen tavoitteena on arvioida, missä määrin niiden avulla on mahdollista hallita tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Tapahtumien testaamisella pyritään saamaan suoraa todentavaa aineistoa laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja antamaan tietoja havaittujen virheiden alkuperästä, esiintymistiheydestä, luonteesta ja vaikutuksesta. Tapahtumia koskevien testien tulokset täydentävät tai vahvistavat järjestelmistä tehtyjä päätelmiä. Kummastakin edellä mainitusta lähteestä saatuja tietoja käytetään määritettässä korjaavia toimia koskevia suosituksia. Kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti tilintarkastustuomioistuin ottaa lisäksi huomioon ”johdon antamat tiedot”, jotka sisältyvät pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä niistä laadittuun, komission antamaan yhteenvetokertomukseen. Lopuksi arvioidaan muiden tarkastajien (36) tarkastustoimintaa, jotta saadaan selville, onko niistä mahdollisesti hyötyä erityisarvioiden kannalta.

36

| 1.47. | Komissio pitää myönteisenä sitä, että tilintarkastustuomioistuin on arvioinut, miten hyvin valvontajärjestelmillä pystytään hallitsemaan tilien perustana olevien toimien asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Jos tilintarkastustuomioistuin havaitsee, että näissä järjestelmissä on puutteita, komissio pyrkii korjaamaan kyseiset puutteet. Vastaavasti jos tilintarkastustuomioistuimen suorittama toimien testaus osoittaa, etteivät valvontajärjestelmät toimi oletetulla tavalla, komissio pyrkii korjaamaan puutteet sekä yhteisöjen talousarviolle mahdollisesti aiheutuneet vahingot. |
| --- | --- |

1.47.

Komissio pitää myönteisenä sitä, että tilintarkastustuomioistuin on arvioinut, miten hyvin valvontajärjestelmillä pystytään hallitsemaan tilien perustana olevien toimien asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Jos tilintarkastustuomioistuin havaitsee, että näissä järjestelmissä on puutteita, komissio pyrkii korjaamaan kyseiset puutteet. Vastaavasti jos tilintarkastustuomioistuimen suorittama toimien testaus osoittaa, etteivät valvontajärjestelmät toimi oletetulla tavalla, komissio pyrkii korjaamaan puutteet sekä yhteisöjen talousarviolle mahdollisesti aiheutuneet vahingot.

Tarkastuslausumaa (DAS) koskevan tarkastuksen tulokset vuodelta 2004

Valvontajärjestelmiä on tehostettava

| 1.48. | Erityisarvioissa esitetyt päätelmät DAS-tarkastuksissa käytetyistä lähteistä ovat suurelta osin yhteneväisiä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa asianmukaisen riskinhallinnan, aineistotarkastuksissa tehdyt, tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvät havainnot olivat yleisesti ottaen vähämerkityksisiä; lisäksi pääjohtajien ja valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien antamista lausumista tehdyssä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa (37) saatiin vahvistus sille, että varaumia ei joko ollut tarvetta esittää lainkaan tai että esitettävät varaumat olivat merkitykseltään vähäisiä (ks. kohdat 3.52—3.55, 8.31—8.32 ja 8.36—8.37, 9.13 ja 9.26—9.28). |
| --- | --- |

1.48.

Erityisarvioissa esitetyt päätelmät DAS-tarkastuksissa käytetyistä lähteistä ovat suurelta osin yhteneväisiä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät on pantu täytäntöön tavalla, joka mahdollistaa asianmukaisen riskinhallinnan, aineistotarkastuksissa tehdyt, tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvät havainnot olivat yleisesti ottaen vähämerkityksisiä; lisäksi pääjohtajien ja valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien antamista lausumista tehdyssä tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa (37) saatiin vahvistus sille, että varaumia ei joko ollut tarvetta esittää lainkaan tai että esitettävät varaumat olivat merkitykseltään vähäisiä (ks. kohdat 3.52—3.55, 8.31—8.32 ja 8.36—8.37, 9.13 ja 9.26—9.28).

37

| 1.49. | Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät olivat käytössä mutta joiden riskinhallintaresursseja oli tehostettava, aineistotarkastuksissa tehtiin olennaisia tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä havaintoja (ks. kohdat 4.55—4.62, 5.47—5.50, 6.46 ja 7.39—7.40). Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin lisäksi vahvistus sille, että tärkeimmät varaumat oli joko esitetty tai että ne olisi tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut aiheellista esittää. Tämä on osoituksena siitä, että johdon on pyrittävä edelleen varmistamaan, että tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien riskien valvonta on riittävää (ks.
  taulukko 1.2
  ). |
| --- | --- |

1.49.

Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan niillä toiminta-aloilla, joilla valvontajärjestelmät olivat käytössä mutta joiden riskinhallintaresursseja oli tehostettava, aineistotarkastuksissa tehtiin olennaisia tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä havaintoja (ks. kohdat 4.55—4.62, 5.47—5.50, 6.46 ja 7.39—7.40). Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen arvioinnissa saatiin lisäksi vahvistus sille, että tärkeimmät varaumat oli joko esitetty tai että ne olisi tilintarkastustuomioistuimen mukaan ollut aiheellista esittää. Tämä on osoituksena siitä, että johdon on pyrittävä edelleen varmistamaan, että tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien riskien valvonta on riittävää (ks.
  taulukko 1.2
  ).

taulukko 1.2

| 1.49. | Kuten komissio on tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin kohtiin antamissaan vastauksissa todennut, se katsoo, että pääjohtajat saivat kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevilla valvontajärjestelmillä voitiin hallita tilien perustana olevien toimien virheettömyyteen ja asianmukaisuuteen liittyvät riskit riittävän hyvin. Kun merkittäviä riskejä havaitaan, EY:n talousarviota suojataan perimällä maksut takaisin niiden saajilta tai asianomaisilta jäsenvaltioilta silloin, kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio pyrkii jatkuvasti parantamaan valvontajärjestelmiä. Viimeksi se on kehittänyt niitä analysoimalla nykyisten järjestelmiensä ja tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 suositeltujen järjestelmien välisiä eroja ja esittämällä parannuksia vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymiin liittyvissä säädösehdotuksissa. |
| --- | --- |

1.49.

Kuten komissio on tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin kohtiin antamissaan vastauksissa todennut, se katsoo, että pääjohtajat saivat kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevilla valvontajärjestelmillä voitiin hallita tilien perustana olevien toimien virheettömyyteen ja asianmukaisuuteen liittyvät riskit riittävän hyvin. Kun merkittäviä riskejä havaitaan, EY:n talousarviota suojataan perimällä maksut takaisin niiden saajilta tai asianomaisilta jäsenvaltioilta silloin, kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio pyrkii jatkuvasti parantamaan valvontajärjestelmiä. Viimeksi se on kehittänyt niitä analysoimalla nykyisten järjestelmiensä ja tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 suositeltujen järjestelmien välisiä eroja ja esittämällä parannuksia vuosien 2007—2013 rahoitusnäkymiin liittyvissä säädösehdotuksissa.

Taulukko 1.2 — Pääjohtajien vuosina 2003 ja 2004 esittämiä varaumia koskeva tilintarkastustuomioistuimen seuranta rahoitusnäkymittäin esitettynä

| Osasto | Pääjohtajien esittämät keskeiset varaumat | 2003 | 2004 | | Tilintarkastustuomioistuimen näkemys keskeisten varaumien vaikutuksestapääjohtajien ilmaisemaan varmuuteen (38) | Kehitys  (41) | Muut tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa ilmenneet puutteet | 2003 | 2004 | | Varaumien sisältö  (39) | Kehitys  (41) | Mainittujen osatekijöiden merkitys tilintarkastustuomioistuimen päätelmien kannalta  (40) | Kehitys (41) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| Omat varat | — | Etuusmenettelyjen soveltamista koskeva valvonta |

Osasto

Pääjohtajien esittämät keskeiset varaumat

2003

2004

Tilintarkastustuomioistuimen näkemys keskeisten varaumien vaikutuksestapääjohtajien ilmaisemaan varmuuteen (38)

38

Kehitys  (41)

41

Muut tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa ilmenneet puutteet

2003

2004

Varaumien sisältö  (39)

39

Kehitys  (41)

41

Mainittujen osatekijöiden merkitys tilintarkastustuomioistuimen päätelmien kannalta  (40)

40

Kehitys (41)

41

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Omat varat

—

Etuusmenettelyjen soveltamista koskeva valvonta

×

B

A

+

/

A

A

=

A

A

+

| — | Basmati-riisin tuonti |
| --- | --- |

—

Basmati-riisin tuonti

×

| — | ”Hilton beef” |
| --- | --- |

—

”Hilton beef”

×

×

Yhteinen maatalouspolitiikka

| — | Kansainvälinen oliiviöljyneuvosto |
| --- | --- |

—

Kansainvälinen oliiviöljyneuvosto

×

B

B

+

| — | Valvontajärjestelmiä ei otettu riittävällä tavalla huomioon vuoden 2003 tilitapahtumien osalta |
| --- | --- |

—

Valvontajärjestelmiä ei otettu riittävällä tavalla huomioon vuoden 2003 tilitapahtumien osalta

×

C

B

+

C

C

+

| — | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Kreikassa |
| --- | --- |

—

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä Kreikassa

×

×

| — | Komission valvontatoiminnan kapea-alaisuus ja asetusta (ETY) N:o 4045/89 koskevien kesken olevien tarkastusten suma (ks. kohta 4.58) |
| --- | --- |

—

Komission valvontatoiminnan kapea-alaisuus ja asetusta (ETY) N:o 4045/89 koskevien kesken olevien tarkastusten suma (ks. kohta 4.58)

×

Rakennetoimet

| — | EMOTR:n ohjausosasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EMOTR:n ohjausosasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)

×

×

C

B

+

| — | Ohjelmakauden 1994—1999 päättämiseen liittyvät riskit ja/tai -olennaiset puutteet asetuksen (EY) N:o 2064/97 täytäntöönpanossa (ks. kohta 5.45) |
| --- | --- |

—

Ohjelmakauden 1994—1999 päättämiseen liittyvät riskit ja/tai -olennaiset puutteet asetuksen (EY) N:o 2064/97 täytäntöönpanossa (ks. kohta 5.45)

×

×

C

B

+

C

C

+

| — | Euroopan sosiaalirahasto: jäsenvaltioissa on käytössä useita erilaisia hallinto- ja valvontajärjestelmiä (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto: jäsenvaltioissa on käytössä useita erilaisia hallinto- ja valvontajärjestelmiä (2000/2006)

×

×

| — | Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline: hallinto- ja valvontajärjestelmät jäsenvaltioissa (2000/2006)

×

×

(Italia)

| — | EAKR: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

EAKR: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

(Kreikka ja Espanja)

×

(Kreikka)

| — | Urban-aloitteen ja Interreg-ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Urban-aloitteen ja Interreg-ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

| — | Koheesiorahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006) |
| --- | --- |

—

Koheesiorahasto: hallinto- ja valvontajärjestelmät (2000/2006)

×

(Kreikka, Espanja ja Portugali)

×

(Kreikka)

Sisäiset politiikat ja tutkimus

| — | Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla) |
| --- | --- |

—

Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla)

×

B

B

=

| — | Järjestelmälliseen maksujen määräajan ylittymiseen liittyvät riskit tutkimuksen alalla |
| --- | --- |

—

Järjestelmälliseen maksujen määräajan ylittymiseen liittyvät riskit tutkimuksen alalla

×

B

B

+

B

B

+

| — | Paikalla toimitettavat tarkastukset |
| --- | --- |

—

Paikalla toimitettavat tarkastukset

×

×

| — | Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla) (ks. kohta 6.39) |
| --- | --- |

—

Ennakkotarkastukset välillisen keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 35 artikla) (ks. kohta 6.39)

×

| — | Virheiden esiintyvyys (tukikelpoisuus) tutkimussopimuksia koskevissa menoilmoituksissa |
| --- | --- |

—

Virheiden esiintyvyys (tukikelpoisuus) tutkimussopimuksia koskevissa menoilmoituksissa

×

×

| — | Virheiden esiintyvyys kansanterveysalalla (ks. kohta 6.39) |
| --- | --- |

—

Virheiden esiintyvyys kansanterveysalalla (ks. kohta 6.39)

×

| — | Puutteita Euroopan pakolaisrahaston hallintojärjestelmässä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Luxemburgissa |
| --- | --- |

—

Puutteita Euroopan pakolaisrahaston hallintojärjestelmässä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Luxemburgissa

×

Ulkoiset toimet

| — | Kumppanuus valtioista riippumattoman järjestön kanssa |
| --- | --- |

—

Kumppanuus valtioista riippumattoman järjestön kanssa

×

B

A

+

| — | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia valvontajärjestelmiä on kehitettävä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla, jotta ne olisivat täysin toimintakunnossa (ks. kohta 7.40) |
| --- | --- |

—

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevia valvontajärjestelmiä on kehitettävä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla, jotta ne olisivat täysin toimintakunnossa (ks. kohta 7.40)

×

×

C

B

+

C

C

+

| — | Humanitaarisen avun järjestö ei ole soveltanut julkisia hankintoja koskevia sopimusmenettelyjä |
| --- | --- |

—

Humanitaarisen avun järjestö ei ole soveltanut julkisia hankintoja koskevia sopimusmenettelyjä

×

Liittymistä valmisteleva stategia

| — | ISPA: hallinto- ja valvontajärjestelmät |
| --- | --- |

—

ISPA: hallinto- ja valvontajärjestelmät

×

×

(Romania)

C

B

+

| — | Vaarana on, että tietyt ehdokasvaltiot eivät kykene täyttämään yhteisrahoitukseen liittyviä velvoitteitaan |
| --- | --- |

—

Vaarana on, että tietyt ehdokasvaltiot eivät kykene täyttämään yhteisrahoitukseen liittyviä velvoitteitaan

×

C

B

+

C

B

+

| — | Phare: Hajautettujen järjestelmien ominaisriskit, puutteet järjestelmien ja toimien tarkastuksessa |
| --- | --- |

—

Phare: Hajautettujen järjestelmien ominaisriskit, puutteet järjestelmien ja toimien tarkastuksessa

×

×

(Romania ja Bulgaria)

Hallintomenot

| — | Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano EU:n lähetystöissä |
| --- | --- |

—

Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano EU:n lähetystöissä

×

×

A

A

=

/

B

A

+

B

A

+

Komissio katsoo, ettei muita varaumia olisi pitänyt esittää, kuten taulukon 1.2 sarakkeessa ”Muut tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa ilmenneet puutteet” todetaan. Kaikki kyseiset tapaukset koskevat seikkoja, jotka olivat asiasta vastaavan yksikön tiedossa ja joiden osalta oli toteutettu asianmukaiset toimenpiteet EY:n talousarvion suojaamiseksi tai jotka eivät muodostaneet merkittävää taloudellista riskiä (katso vastaukset kohtiin 4.58, 5.45, 6.39 ja 7.40).

Taulukon 1.2 sarakkeessa ”Mainittujen osatekijöiden merkitys tilintarkastustuomioistuimen päätelmien kannalta” esitetyistä tilintarkastustuomioistuimen arvioista komissio toteaa, että se on parantanut lausumien sisältöä ja niiden perustana olevien standardien noudattamisen valvontaa. Komissio katsoo, että vuotuisista toimintakertomuksista ja lausumista on näin kehitetty tehokas hallintoväline ja luotettava indikaattori, joka antaa kuvan komission saavuttamista tuloksista ja sen noudattamasta riskienhallintastrategiasta. Tarkoituksena on, että tilintarkastustuomioistuin voisi hyödyntää kyseisiä toimintakertomuksia ja lausumia oman tarkastuslausumansa perustana. Komissio jatkaa kuitenkin kyseisiin asiakirjoihin sisältyvien tietojen parantamista, jotta ne tarjoaisivat entistä paremman perustan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumalle.

Komissio toivoo tilintarkastustuomioistuimen tarkentavan, millaisia lisätietoja tämä tarvitsee, jotta se voisi paremmin arvioida, miten tarkoituksenmukaisia mainitulta kolmelta talousarvioalalta (maataloudesta, rakennetoimista ja ulkoisista toimista) annetut vuotta 2004 koskevat lausumat ovat.

| 1.50. | Tilintarkastustuomioistuin on vuosikertomuksissaan todennut, että edistystä on tapahtunut erityisesti sen jälkeen, kun komission uudistamista koskeva valkoinen kirja ilmestyi huhtikuussa 2000 (42), ja että valvontajärjestelmien rakenne, täytäntöönpano ja toimintavalmiudet ovat varsinkin komissiossa parantuneet (ks. kohdat 1.71—1.83). Samanaikaisesti hallintokulttuuri on muuttunut EU:n talousarvion toteuttamisen osalta. Vaikka alunperin painopiste oli talousarvion toteuttamisessa, valvonta- ja tarkastustekijöiden merkitys on kasvanut. Lisäksi hallintotekijöihin on kiinnitetty aiempaa enemmän huomiota (ks. kohdat 1.55—1.70). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoittaa, että vastaisuudessa on edelleen — vaihtelevissa määrin — pyrittävä varmistamaan, että erityisesti jäsenvaltioissa valvontajärjestelmät toimivat tehokkaasti (ks. kohdat 3.54—3.55, 4.55—4.62, 5.47—5.50, 6.42—6.45, 7.39—7.40, 8.37 ja 9.26—9.28). |
| --- | --- |

1.50.

Tilintarkastustuomioistuin on vuosikertomuksissaan todennut, että edistystä on tapahtunut erityisesti sen jälkeen, kun komission uudistamista koskeva valkoinen kirja ilmestyi huhtikuussa 2000 (42), ja että valvontajärjestelmien rakenne, täytäntöönpano ja toimintavalmiudet ovat varsinkin komissiossa parantuneet (ks. kohdat 1.71—1.83). Samanaikaisesti hallintokulttuuri on muuttunut EU:n talousarvion toteuttamisen osalta. Vaikka alunperin painopiste oli talousarvion toteuttamisessa, valvonta- ja tarkastustekijöiden merkitys on kasvanut. Lisäksi hallintotekijöihin on kiinnitetty aiempaa enemmän huomiota (ks. kohdat 1.55—1.70). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoittaa, että vastaisuudessa on edelleen — vaihtelevissa määrin — pyrittävä varmistamaan, että erityisesti jäsenvaltioissa valvontajärjestelmät toimivat tehokkaasti (ks. kohdat 3.54—3.55, 4.55—4.62, 5.47—5.50, 6.42—6.45, 7.39—7.40, 8.37 ja 9.26—9.28).

42

| 1.50. | Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen myönteisen suhtautumisen uudistuksen aloittamisen jälkeiseen valvontajärjestelmien ja hallintokulttuurin kehittymiseen.
  Komission myöntää, että sisäistä valvontaa voidaan edelleen parantaa. Parannuksia tehdään parhaillaan, kuten komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen eri luvuissa esitettyihin huomautuksiin osoittavat. Erityisesti pyritään varmistamaan, että jäsenvaltiot huolehtivat tärkeimmistä valvontatehtävistä asianmukaisesti.
  Komission tämänhetkisestä sitoutumisesta kehitystyöhön on lisäksi osoituksena se, että se pyrkii tukemaan integroidun sisäisen valvonnan käyttöönottoa yhtenäistä tarkastusmallia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 esitettyjen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.50.

Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen myönteisen suhtautumisen uudistuksen aloittamisen jälkeiseen valvontajärjestelmien ja hallintokulttuurin kehittymiseen.

Komission myöntää, että sisäistä valvontaa voidaan edelleen parantaa. Parannuksia tehdään parhaillaan, kuten komission vastaukset tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen eri luvuissa esitettyihin huomautuksiin osoittavat. Erityisesti pyritään varmistamaan, että jäsenvaltiot huolehtivat tärkeimmistä valvontatehtävistä asianmukaisesti.

Komission tämänhetkisestä sitoutumisesta kehitystyöhön on lisäksi osoituksena se, että se pyrkii tukemaan integroidun sisäisen valvonnan käyttöönottoa yhtenäistä tarkastusmallia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

Tarve kehittää edistystä mittaavia indikaattoreita

| 1.51. | Tiivis seuranta on tarpeen, jotta voidaan arvioida, varmistetaanko aiempaa tehokkaammilla valvontajärjestelmillä asianmukainen riskinhallinta. Tällä tekijällä on keskeinen merkitys, kun otetaan huomioon kaikki tarkastusympäristössä tapahtuneet olennaiset muutokset (erityisesti laajentuminen, toimintalinjojen uudistukset ja muutokset hallintorakenteissa). |
| --- | --- |

1.51.

Tiivis seuranta on tarpeen, jotta voidaan arvioida, varmistetaanko aiempaa tehokkaammilla valvontajärjestelmillä asianmukainen riskinhallinta. Tällä tekijällä on keskeinen merkitys, kun otetaan huomioon kaikki tarkastusympäristössä tapahtuneet olennaiset muutokset (erityisesti laajentuminen, toimintalinjojen uudistukset ja muutokset hallintorakenteissa).

| 1.52. | Tarvittavien indikaattorien kehittäminen on johdon vastuulla (43). Näin ollen komission olisi varmistettava, että valvontajärjestelmien avulla saadaan jatkuvasti ja oikea-aikaisesti paikkansapitäviä ja asianmukaisia tietoja keskeisten valvontamenettelyjen täytäntöönpanosta ja toimivuudesta sekä niiden tilien perustana oleviin toimiin liittyvien virheiden esiintymistiheydestä, ominaisuuksista ja vaikutuksesta, joita ei ole ennalta ehkäisty, havaittu eikä korjattu. Tilintarkastustuomioistuin voisi tämän pohjalta arvioida ja kommentoida komission ja jäsenvaltioiden toimittamien tietojen oikeellisuutta sekä arvioida, miten järjestelmien kehittäminen on edistynyt (44). |
| --- | --- |

1.52.

Tarvittavien indikaattorien kehittäminen on johdon vastuulla (43). Näin ollen komission olisi varmistettava, että valvontajärjestelmien avulla saadaan jatkuvasti ja oikea-aikaisesti paikkansapitäviä ja asianmukaisia tietoja keskeisten valvontamenettelyjen täytäntöönpanosta ja toimivuudesta sekä niiden tilien perustana oleviin toimiin liittyvien virheiden esiintymistiheydestä, ominaisuuksista ja vaikutuksesta, joita ei ole ennalta ehkäisty, havaittu eikä korjattu. Tilintarkastustuomioistuin voisi tämän pohjalta arvioida ja kommentoida komission ja jäsenvaltioiden toimittamien tietojen oikeellisuutta sekä arvioida, miten järjestelmien kehittäminen on edistynyt (44).

43

44

| 1.52. | Staattiset indikaattorit eivät välttämättä sovellu komission muuttuvaan hallinto- ja valvontaympäristöön. Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehittämistä koskevan suunnitelman (KOM(2005) 252/4, 15. kesäkuuta 2005) täytäntöönpanemiseksi on laadittu arviointikertomus niistä eroista, joita esiintyy komission yksiköissä sovellettavan sisäisen valvonnan kehyksen ja yhteisön sisäisen valvonnan menettelyistä annetussa tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 esitettyjen valvontaperiaatteiden välillä. Kertomuksessa todettiin, ettei virhetiheyksien määrittäminen politiikanaloittain ole tarkoituksenmukaista, koska ohjelmat ovat keskenään hyvin erilaisia ja kestoltaan monivuotisia. Tarkoituksenmukaisempaa näyttäisi olevan se, että kukin pääosasto määrittelee oman valvontastrategiansa (etenkin jälkitarkastukset) ja omat kohdennetut indikaattorinsa sekä sen, miten se odottaa niiden kehittyvän. Komissio myöntää, että tätä jo vuonna 2003 aloitettua työtä voitaisiin sen yksiköissä tehdä entistä järjestelmällisemmin.
  Sisäisen valvonnan vaikuttavuus perustuu pääosin laadulliseen arviointiin. Tällaisessa arvioinnissa käytetään työkaluja, joita ei aina voida pelkistää indikaattoreiksi. |
| --- | --- |

1.52.

Staattiset indikaattorit eivät välttämättä sovellu komission muuttuvaan hallinto- ja valvontaympäristöön. Yhdennetyn sisäisen valvonnan kehittämistä koskevan suunnitelman (KOM(2005) 252/4, 15. kesäkuuta 2005) täytäntöönpanemiseksi on laadittu arviointikertomus niistä eroista, joita esiintyy komission yksiköissä sovellettavan sisäisen valvonnan kehyksen ja yhteisön sisäisen valvonnan menettelyistä annetussa tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 esitettyjen valvontaperiaatteiden välillä. Kertomuksessa todettiin, ettei virhetiheyksien määrittäminen politiikanaloittain ole tarkoituksenmukaista, koska ohjelmat ovat keskenään hyvin erilaisia ja kestoltaan monivuotisia. Tarkoituksenmukaisempaa näyttäisi olevan se, että kukin pääosasto määrittelee oman valvontastrategiansa (etenkin jälkitarkastukset) ja omat kohdennetut indikaattorinsa sekä sen, miten se odottaa niiden kehittyvän. Komissio myöntää, että tätä jo vuonna 2003 aloitettua työtä voitaisiin sen yksiköissä tehdä entistä järjestelmällisemmin.

Sisäisen valvonnan vaikuttavuus perustuu pääosin laadulliseen arviointiin. Tällaisessa arvioinnissa käytetään työkaluja, joita ei aina voida pelkistää indikaattoreiksi.

| 1.53. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että komission käyttämät indikaattorit eivät edelleenkään vastaa tarkoitustaan eikä komissio hyödynnä niitä riittävissä määrin (45) sisäisen valvonnan järjestelmien laadun ja tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden jatkuvaan seurantaan (ks. kohta 1.61) (46). |
| --- | --- |

1.53.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi ilmi, että komission käyttämät indikaattorit eivät edelleenkään vastaa tarkoitustaan eikä komissio hyödynnä niitä riittävissä määrin (45) sisäisen valvonnan järjestelmien laadun ja tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden jatkuvaan seurantaan (ks. kohta 1.61) (46).

45

46

| 1.53. | Komissiolla on jo käytössään tilintarkastustuomioistuimen seurantaindikaattoreita vastaavia indikaattoreita (katso huomautus nro 44). Näitä ovat sisäisen valvonnan vähimmäisvaatimusten noudattamisen seuranta sisäistä valvontaa koskevassa katsauksessa, uudistustoimenpiteiden seuranta hallinnonuudistuksen edistymistä koskevassa tilannekatsauksessa, pääjohtajien esittämien varaumien seuranta vuotuisista toimintakertomuksista laaditussa yhteenvetokertomuksessa sekä tarkastuslausumassa esitettyjen huomautusten seuranta osana vastuuvapausmenettelyn seurantaa. Komissio myöntää, että edellä mainittuja indikaattoreita voidaan vielä kehittää. Se aikoo huolehtia tästä riskienhallintaan liittyvien järjestelyjen yhteydessä.
  Komissio on yhteenvetokertomuksessaan sitoutunut analysoimaan jo käytössään olevia indikaattoreita osana toimintokokonaisuuksittain tehtävää vertaisarviointia. Tarkoituksena on selvittää, miten indikaattoreista saataisiin entistä toimivampia hallintovälineitä. |
| --- | --- |

1.53.

Komissiolla on jo käytössään tilintarkastustuomioistuimen seurantaindikaattoreita vastaavia indikaattoreita (katso huomautus nro 44). Näitä ovat sisäisen valvonnan vähimmäisvaatimusten noudattamisen seuranta sisäistä valvontaa koskevassa katsauksessa, uudistustoimenpiteiden seuranta hallinnonuudistuksen edistymistä koskevassa tilannekatsauksessa, pääjohtajien esittämien varaumien seuranta vuotuisista toimintakertomuksista laaditussa yhteenvetokertomuksessa sekä tarkastuslausumassa esitettyjen huomautusten seuranta osana vastuuvapausmenettelyn seurantaa. Komissio myöntää, että edellä mainittuja indikaattoreita voidaan vielä kehittää. Se aikoo huolehtia tästä riskienhallintaan liittyvien järjestelyjen yhteydessä.

Komissio on yhteenvetokertomuksessaan sitoutunut analysoimaan jo käytössään olevia indikaattoreita osana toimintokokonaisuuksittain tehtävää vertaisarviointia. Tarkoituksena on selvittää, miten indikaattoreista saataisiin entistä toimivampia hallintovälineitä.

Komission sisäisen valvonnan järjestelmä

Tarkastuksen sisältö

| 1.54. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission sisäisen valvonnan järjestelmää eri hallinnon aloilla (ks. varainhoitoasetuksen 53 artikla) saadakseen selville, minkälaiset takeet järjestelmä tarjoaa tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Yhtäältä tilintarkastustuomioistuin analysoi, missä määrin pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä komission näistä tekemään yhteenvetokertomukseen sisältyvät johdon antamat tiedot vastaavat tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoja ja miltä osin ne voidaan tarvittaessa ottaa huomioon tarkastuslausumassa. Toisaalta tilintarkastustuomioistuin tutki, miten komission sisäisen valvonnan keskeisten osatekijöiden (sisäisen valvonnan standardien ja vuotta 2003 koskevien toimintakertomusten liitteenä olevien toimintasuunnitelmien sekä toimintakertomuksista laaditun yhteenvetokertomuksen) täytäntöönpanossa oli edistytty, ja arvioi kehitettyjen menettelyjen ja välineiden vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

1.54.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi komission sisäisen valvonnan järjestelmää eri hallinnon aloilla (ks. varainhoitoasetuksen 53 artikla) saadakseen selville, minkälaiset takeet järjestelmä tarjoaa tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Yhtäältä tilintarkastustuomioistuin analysoi, missä määrin pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sekä komission näistä tekemään yhteenvetokertomukseen sisältyvät johdon antamat tiedot vastaavat tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoja ja miltä osin ne voidaan tarvittaessa ottaa huomioon tarkastuslausumassa. Toisaalta tilintarkastustuomioistuin tutki, miten komission sisäisen valvonnan keskeisten osatekijöiden (sisäisen valvonnan standardien ja vuotta 2003 koskevien toimintakertomusten liitteenä olevien toimintasuunnitelmien sekä toimintakertomuksista laaditun yhteenvetokertomuksen) täytäntöönpanossa oli edistytty, ja arvioi kehitettyjen menettelyjen ja välineiden vaikuttavuutta.

Johdon antamat tiedot

Vuotta 2004 koskeva yhteenvetokertomus

| 1.55. | Vuotta 2004 koskevien toimintakertomusten yhteenvetokertomuksessa (47) komissio pyrki edelleen avoimuuteen hallinnointia koskevien raportointivelvollisuuksiensa täyttämisessä ja päätti asianmukaisista toimista monialaisten (horisontaalisten) näkökohtien kohdalla (48). |
| --- | --- |

1.55.

Vuotta 2004 koskevien toimintakertomusten yhteenvetokertomuksessa (47) komissio pyrki edelleen avoimuuteen hallinnointia koskevien raportointivelvollisuuksiensa täyttämisessä ja päätti asianmukaisista toimista monialaisten (horisontaalisten) näkökohtien kohdalla (48).

47

48

| 1.56. | Yhteenvetokertomuksessa esitetty komission sisäisen valvonnan järjestelmää koskeva arvio ja tilintarkastustuomioistuimen analyysi ovat yleisesti ottaen yhteneväisiä. Kuitenkin joissain tapauksissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot osoittavat, että lisätoimiin on ryhdyttävä, jotta päästäisiin vuotta 2004 koskevassa yhteenvetokertomuksessa esitettyyn ”kokonaisuudessaan tyydyttävään” tilanteeseen (kirjanpitojärjestelmän uudenaikaistaminen, ks. kohdat 1.21—1.45; edistystä mittaavat indikaattorit, ks. kohdat 1.51—1.53; vuotuiset toimintakertomukset ja pääjohtajien lausumat, ks. kohdat 1.59—1.70; toimintasuunnitelmat, ks. kohdat 1.72—1.74). |
| --- | --- |

1.56.

Yhteenvetokertomuksessa esitetty komission sisäisen valvonnan järjestelmää koskeva arvio ja tilintarkastustuomioistuimen analyysi ovat yleisesti ottaen yhteneväisiä. Kuitenkin joissain tapauksissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnot osoittavat, että lisätoimiin on ryhdyttävä, jotta päästäisiin vuotta 2004 koskevassa yhteenvetokertomuksessa esitettyyn ”kokonaisuudessaan tyydyttävään” tilanteeseen (kirjanpitojärjestelmän uudenaikaistaminen, ks. kohdat 1.21—1.45; edistystä mittaavat indikaattorit, ks. kohdat 1.51—1.53; vuotuiset toimintakertomukset ja pääjohtajien lausumat, ks. kohdat 1.59—1.70; toimintasuunnitelmat, ks. kohdat 1.72—1.74).

| 1.56. | Vuotta 2004 koskevassa yhteenvetokertomuksessaan komissio huomauttaa, että kaikki valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät pystyivät saamaan vaaditun kohtuullisen varmuuden.
  Komissio on asettanut jatkuvalle parannustyölleen useita tavoitteita, jotka liittyvät hallinnon laadun parantamisen kannalta olennaisiin monialaisiin kysymyksiin. Komissio on uudistuksen tarjoamissa rajoissa ryhtynyt parantamaan toimintaansa keinoin, joihin kuuluvat yhdennetty valvontakehys, tilien eheyden, johdonmukaisuuden ja luotettavuuden varmentaminen, vuotuisten toimintakertomusten laadintamenettelyn parantaminen sekä yhteinen riskienhallintamenetelmä. |
| --- | --- |

1.56.

Vuotta 2004 koskevassa yhteenvetokertomuksessaan komissio huomauttaa, että kaikki valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät pystyivät saamaan vaaditun kohtuullisen varmuuden.

Komissio on asettanut jatkuvalle parannustyölleen useita tavoitteita, jotka liittyvät hallinnon laadun parantamisen kannalta olennaisiin monialaisiin kysymyksiin. Komissio on uudistuksen tarjoamissa rajoissa ryhtynyt parantamaan toimintaansa keinoin, joihin kuuluvat yhdennetty valvontakehys, tilien eheyden, johdonmukaisuuden ja luotettavuuden varmentaminen, vuotuisten toimintakertomusten laadintamenettelyn parantaminen sekä yhteinen riskienhallintamenetelmä.

| 1.57. | Parlamentti pyysi vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuodelta 2003 antamassaan päätöslauselmassa ”komissiota muuntamaan vuotuisen yhteenvedon konsolidoiduksi tarkastuslausumaksi komission taloushallinnosta ja varainhoidon valvonnasta yleensä”; komissio selvitti, että yhteenvetokertomuksessa oli kyse poliittisten velvollisuuksien hoitamisesta vuotuisten toimintakertomusten analyysin avulla. Hajautetun hallinnoinnin lähestymistapaa sovellettaessa komissio ei anna minkäänlaista lisävahvistusta asioille, sillä komissio katsoo, että varmuus ilmaistaan pääjohtajien lausumissa. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission olisi toimielimenä kannettava vastuu ”talousarvion toteuttamisesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa (274 artikla) tarkoitetulla tavalla ottaessaan omakseen valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien kannanotot” (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 1.58—1.60). |
| --- | --- |

1.57.

Parlamentti pyysi vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuodelta 2003 antamassaan päätöslauselmassa ”komissiota muuntamaan vuotuisen yhteenvedon konsolidoiduksi tarkastuslausumaksi komission taloushallinnosta ja varainhoidon valvonnasta yleensä”; komissio selvitti, että yhteenvetokertomuksessa oli kyse poliittisten velvollisuuksien hoitamisesta vuotuisten toimintakertomusten analyysin avulla. Hajautetun hallinnoinnin lähestymistapaa sovellettaessa komissio ei anna minkäänlaista lisävahvistusta asioille, sillä komissio katsoo, että varmuus ilmaistaan pääjohtajien lausumissa. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission olisi toimielimenä kannettava vastuu ”talousarvion toteuttamisesta Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa (274 artikla) tarkoitetulla tavalla ottaessaan omakseen valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien kannanotot” (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 1.58—1.60).

| 1.57. | Komissio on vuotuisista toimintakertomuksista laatimaansa vuoden 2004 yhteenvetokertomusta hyväksyessään edellisten varainhoitovuosien tapaan tarkastellut hallinnon kokonaistilannetta yksiköissään sekä käsitellyt tärkeimpiä horisontaalisia kysymyksiä, joita nämä ovat tuoneet esiin vuotuisissa toimintakertomuksissaan.
  Koko komission tasolla annettavan konsolidoidun tarkastuslausuman vaatiminen olisi vastoin vuonna 2000 aloitettua varainhoidon uudistusta, jossa vastuuta siirretään valtuutetuille tulojen ja menojen hyväksyjille. Komissio ottaa kuitenkin yhteenvetokertomuksessa poliittisen vastuun analysoidessaan vuotuiset toimintakertomukset ja ilmaistessaan kantansa tärkeisiin horisontaalisiin kysymyksiin, joihin kuuluvat myös komission tasolla toimia vaativat ongelmat. |
| --- | --- |

1.57.

Komissio on vuotuisista toimintakertomuksista laatimaansa vuoden 2004 yhteenvetokertomusta hyväksyessään edellisten varainhoitovuosien tapaan tarkastellut hallinnon kokonaistilannetta yksiköissään sekä käsitellyt tärkeimpiä horisontaalisia kysymyksiä, joita nämä ovat tuoneet esiin vuotuisissa toimintakertomuksissaan.

Koko komission tasolla annettavan konsolidoidun tarkastuslausuman vaatiminen olisi vastoin vuonna 2000 aloitettua varainhoidon uudistusta, jossa vastuuta siirretään valtuutetuille tulojen ja menojen hyväksyjille. Komissio ottaa kuitenkin yhteenvetokertomuksessa poliittisen vastuun analysoidessaan vuotuiset toimintakertomukset ja ilmaistessaan kantansa tärkeisiin horisontaalisiin kysymyksiin, joihin kuuluvat myös komission tasolla toimia vaativat ongelmat.

| 1.58. | Yhteenvetokertomus muodostaa viitekehyksen, jonka avulla komission keskipitkän aikavälin pyrkimyksenä on muun ohella saada tilintarkastustuomioistuimelta tarkastuslausuma, johon sisältyy vain vähäisiä varaumia. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komission strategia merkitsee laadullista muutosta, koska järjestelmää ei pyritä enää jatkossa parantamaan ryhtymällä uusiin uudistuksiin vaan kehittämällä nykyisten järjestelmien suorituskapasiteettia seuraavin tavoin:






  a) | lisäämällä tilintekovelvollisuutta pääjohtajien lausumien ja tilinpitäjän allekirjoittaman suoriteperusteisen kirjanpidon avulla; |
| --- | --- | --- |

1.58.

Yhteenvetokertomus muodostaa viitekehyksen, jonka avulla komission keskipitkän aikavälin pyrkimyksenä on muun ohella saada tilintarkastustuomioistuimelta tarkastuslausuma, johon sisältyy vain vähäisiä varaumia. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komission strategia merkitsee laadullista muutosta, koska järjestelmää ei pyritä enää jatkossa parantamaan ryhtymällä uusiin uudistuksiin vaan kehittämällä nykyisten järjestelmien suorituskapasiteettia seuraavin tavoin:

a)

lisäämällä tilintekovelvollisuutta pääjohtajien lausumien ja tilinpitäjän allekirjoittaman suoriteperusteisen kirjanpidon avulla;

| b) | tehostamalla suoritusvalmiuksien hallintaa tehokkaiden valvontajärjestelmien ja toimivan päivittäishallinnon sekä siihen kuuluvan riskinhallinnan avulla; |
| --- | --- |

b)

tehostamalla suoritusvalmiuksien hallintaa tehokkaiden valvontajärjestelmien ja toimivan päivittäishallinnon sekä siihen kuuluvan riskinhallinnan avulla;

| c) | lisäämällä vastuullisuutta ja seurantakapasiteettia integroidun sisäisen valvonnan menettelyjen avulla (ks. kohdat 1.84—1.86). |
| --- | --- |

c)

lisäämällä vastuullisuutta ja seurantakapasiteettia integroidun sisäisen valvonnan menettelyjen avulla (ks. kohdat 1.84—1.86).

Vuotuiset toimintakertomukset ja pääjohtajien lausumat varainhoitovuodelta 2004

Ohjeisiin on tehty parannuksia

| 1.59. | Komission keskusyksiköt (pääsihteeristö, budjettipääosasto sekä henkilöstön ja hallinnon pääosasto) laativat edellisten vuosien kokemusten pohjalta vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia koskevat yleiset ohjeet, jotka varainhoitovuonna 2004 (49) olivat käytössä yleiskirjeen muodossa ja joita tulevina varainhoitovuosina voidaan käyttää viiteasiakirjana. |
| --- | --- |

1.59.

Komission keskusyksiköt (pääsihteeristö, budjettipääosasto sekä henkilöstön ja hallinnon pääosasto) laativat edellisten vuosien kokemusten pohjalta vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia koskevat yleiset ohjeet, jotka varainhoitovuonna 2004 (49) olivat käytössä yleiskirjeen muodossa ja joita tulevina varainhoitovuosina voidaan käyttää viiteasiakirjana.

49

| 1.60. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että ohjeiden laatu oli vuoteen 2003 verrattuna parantunut erityisesti seuraavien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien näkökohtien osalta:






  a) | ohjeisiin oli sisällytetty riskinhallinnan ja sisäisen valvonnan arvioinnin yhteydessä toteutettujen toimien seuranta; |
| --- | --- | --- |

1.60.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että ohjeiden laatu oli vuoteen 2003 verrattuna parantunut erityisesti seuraavien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien näkökohtien osalta:

a)

ohjeisiin oli sisällytetty riskinhallinnan ja sisäisen valvonnan arvioinnin yhteydessä toteutettujen toimien seuranta;

| b) | ohjeissa selvitettiin hajautetusti hallinnoitujen toimintalinjojen osalta komission vastuulla olevien ja jäsenvaltioiden vastuulla olevien järjestelmien väliset yhteydet; |
| --- | --- |

b)

ohjeissa selvitettiin hajautetusti hallinnoitujen toimintalinjojen osalta komission vastuulla olevien ja jäsenvaltioiden vastuulla olevien järjestelmien väliset yhteydet;

| c) | ohjeissa eriteltiin puutteet, joiden perusteella oli esitetty varaumia sen mukaan, johtuivatko ne komissiosta ja/tai kolmannesta osapuolesta, kaikkien muiden paitsi keskitettyä hallinnointia koskevan mallin osalta; |
| --- | --- |

c)

ohjeissa eriteltiin puutteet, joiden perusteella oli esitetty varaumia sen mukaan, johtuivatko ne komissiosta ja/tai kolmannesta osapuolesta, kaikkien muiden paitsi keskitettyä hallinnointia koskevan mallin osalta;

| d) | ohjeissa esitettiin päätelmät varaumien yhteisvaikutuksesta lausumiin. |
| --- | --- |

d)

ohjeissa esitettiin päätelmät varaumien yhteisvaikutuksesta lausumiin.

| 1.60. | Komissio katsoo, että yleiskirjeessä annetut, vuotuisten toimintakertomusten osaan 3 (hallinnoinnin ja sisäisen tarkastuksen järjestelmät) liittyvät ohjeet parantavat tilannetta huomattavasti. Yksiköitä kehotetaan nyt keskittymään analyysissaan oman hallintoympäristönsä luonteesta johtuviin riskeihin ja sisäisen valvonnan vaikuttavuuteen sen sijaan, että ne arvioisivat, onko sisäisen valvonnan vähimmäisvaatimuksia noudatettu. Pääjohtajien lausumissa esitetyt varaumat ovat näin ollen looginen seuraus sisäisen valvonnan vahvuuksista ja heikkouksista tehdyistä päätelmistä. Menettelyllä varmistetaan johdonmukaisuus vuotuisen toimintakertomuksen, lausuman ja varaumien välillä tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2003 vuosikertomuksessaan esittämän vaatimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.60.

Komissio katsoo, että yleiskirjeessä annetut, vuotuisten toimintakertomusten osaan 3 (hallinnoinnin ja sisäisen tarkastuksen järjestelmät) liittyvät ohjeet parantavat tilannetta huomattavasti. Yksiköitä kehotetaan nyt keskittymään analyysissaan oman hallintoympäristönsä luonteesta johtuviin riskeihin ja sisäisen valvonnan vaikuttavuuteen sen sijaan, että ne arvioisivat, onko sisäisen valvonnan vähimmäisvaatimuksia noudatettu. Pääjohtajien lausumissa esitetyt varaumat ovat näin ollen looginen seuraus sisäisen valvonnan vahvuuksista ja heikkouksista tehdyistä päätelmistä. Menettelyllä varmistetaan johdonmukaisuus vuotuisen toimintakertomuksen, lausuman ja varaumien välillä tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2003 vuosikertomuksessaan esittämän vaatimuksen mukaisesti.

| 1.61. | Havaitusta edistyksestä huolimatta erityisesti suoraan laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien indikaattorien esittämisessä on parantamisen varaa (ks. kohdat 1.51—1.53). |
| --- | --- |

1.61.

Havaitusta edistyksestä huolimatta erityisesti suoraan laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien indikaattorien esittämisessä on parantamisen varaa (ks. kohdat 1.51—1.53).

| 1.61. | Komissio on valmis pyrkimään siihen, että valvonnan ja riskienhallinnan parantamiseen liittyviä kysymyksiä käsitellään vuotuisissa toimintakertomuksissa entistä laajemmin. Tällöin on kuitenkin otettava huomioon, että toimintakertomuksia käytetään myös muihin tarkoituksiin kuin valvontajärjestelmien täytäntöönpanon seurantaan ja sen selvittämiseen, missä määrin kyseisillä järjestelmillä voidaan varmistaa toimien laillisuus ja asianmukaisuus.
  Katso myös vastaukset kohtiin 1.52 ja 1.53. |
| --- | --- |

1.61.

Komissio on valmis pyrkimään siihen, että valvonnan ja riskienhallinnan parantamiseen liittyviä kysymyksiä käsitellään vuotuisissa toimintakertomuksissa entistä laajemmin. Tällöin on kuitenkin otettava huomioon, että toimintakertomuksia käytetään myös muihin tarkoituksiin kuin valvontajärjestelmien täytäntöönpanon seurantaan ja sen selvittämiseen, missä määrin kyseisillä järjestelmillä voidaan varmistaa toimien laillisuus ja asianmukaisuus.

Katso myös vastaukset kohtiin 1.52 ja 1.53.

| 1.62. | Järjestelmien puutteiden olennaisuuden osalta ja myös siltä osin, vaikuttavatko puutteet siihen, saavatko pääjohtajat kohtuullisen varmuuden järjestelmän asianmukaisuudesta, vuoden 2004 yleiskirjeessä viitataan jo tammikuussa 2003 hyväksyttyihin perusperiaatteisiin (50). Ehdotettujen kriteerien soveltamisessa esiintyneitä vaikeuksia käsiteltiin vertaisarvioinnissa, jonka tarkoituksena oli analysoida pääjohtajien mahdollisesti esittämiä varaumia ja joka kattoi pääasiassa seuraavat tekijät:






  a) | varaumien sisältö, olennaisuus ja yhdenmukaisuus (51); |
| --- | --- | --- |

1.62.

Järjestelmien puutteiden olennaisuuden osalta ja myös siltä osin, vaikuttavatko puutteet siihen, saavatko pääjohtajat kohtuullisen varmuuden järjestelmän asianmukaisuudesta, vuoden 2004 yleiskirjeessä viitataan jo tammikuussa 2003 hyväksyttyihin perusperiaatteisiin (50). Ehdotettujen kriteerien soveltamisessa esiintyneitä vaikeuksia käsiteltiin vertaisarvioinnissa, jonka tarkoituksena oli analysoida pääjohtajien mahdollisesti esittämiä varaumia ja joka kattoi pääasiassa seuraavat tekijät:

50

a)

varaumien sisältö, olennaisuus ja yhdenmukaisuus (51);

51

| b) | varaumien vaikutus kohtuullisen varmuuden saamiseen; |
| --- | --- |

b)

varaumien vaikutus kohtuullisen varmuuden saamiseen;

| c) | varaumien siirrot seuraavaan vuoteen ja suunnitellut korjaavat toimet. |
| --- | --- |

c)

varaumien siirrot seuraavaan vuoteen ja suunnitellut korjaavat toimet.

| 1.63. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että edistystä oli tapahtunut jonkin verran; varaumat oli esitetty aiempaa selkeämmin ja niiden yhteys olennaisiin puutteisiin oli selvempi. Yhteisiä olennaisuusrajoja ei kuitenkaan vielä ollut asetettu talousarvioaloittain siten, että niissä olisi otettu huomioon asianomaisten toimien luonne tai vahvistettu kyseisellä alalla hyväksyttävä riskitaso (52). Lisäksi ohjeita, joiden tarkoituksena oli määrittää merkittävä puute järjestelmässä ja sen mahdollinen taloudellinen vaikutus, on selkeytettävä, jotta varmistetaan, että pääjohtajat tulkitsevat niitä yhdenmukaisella ja johdonmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

1.63.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että edistystä oli tapahtunut jonkin verran; varaumat oli esitetty aiempaa selkeämmin ja niiden yhteys olennaisiin puutteisiin oli selvempi. Yhteisiä olennaisuusrajoja ei kuitenkaan vielä ollut asetettu talousarvioaloittain siten, että niissä olisi otettu huomioon asianomaisten toimien luonne tai vahvistettu kyseisellä alalla hyväksyttävä riskitaso (52). Lisäksi ohjeita, joiden tarkoituksena oli määrittää merkittävä puute järjestelmässä ja sen mahdollinen taloudellinen vaikutus, on selkeytettävä, jotta varmistetaan, että pääjohtajat tulkitsevat niitä yhdenmukaisella ja johdonmukaisella tavalla.

52

| 1.62—1.63. | Komissio on mahdollisia varaumia koskevan vertaisarvioinnin perusteella lähtenyt selvittämään, voitaisiinko olennaisuusrajan määrittämismenetelmää mukauttaa kulloisenkin hallinnonalan mukaan. Havaittujen virheiden esiintymistiheys vaihtelee ohjelmien ominaispiirteiden mukaan ja ajan mittaan, kuten todetaan kertomuksessa, jossa tarkastellaan eroja komission yksiköissä sovellettavan sisäisen valvonnan järjestelmän ja sisäisestä valvonnasta annetussa tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 esitettyjen valvontaperiaatteiden välillä. Tämä työ on yksi yhteenvetokertomukseen sisältyvistä toimista (toimi 8).
  Komissio aikoo selvittää vuoden 2005 toimintakertomusten laadintaa varten, voidaanko puutteiden olennaisuusrajan määrittämiseksi luoda yhteinen menetelmä (ks. vuoden 2004 yhteenvetokertomus), joka kattaa myös järjestelmiin liittyvät puutteet. Tarkoituksena on, että hajautetun hallinnoinnin, tutkimuksen ja sisäisten politiikkojen muodostamien toimintokokonaisuuksien alalla voitaisiin entistä johdonmukaisemmin arvioida, miten kyseiset puutteet vaikuttavat kohtuullisen varmuuden saamiseen. |
| --- | --- |

1.62—1.63.

Komissio on mahdollisia varaumia koskevan vertaisarvioinnin perusteella lähtenyt selvittämään, voitaisiinko olennaisuusrajan määrittämismenetelmää mukauttaa kulloisenkin hallinnonalan mukaan. Havaittujen virheiden esiintymistiheys vaihtelee ohjelmien ominaispiirteiden mukaan ja ajan mittaan, kuten todetaan kertomuksessa, jossa tarkastellaan eroja komission yksiköissä sovellettavan sisäisen valvonnan järjestelmän ja sisäisestä valvonnasta annetussa tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 esitettyjen valvontaperiaatteiden välillä. Tämä työ on yksi yhteenvetokertomukseen sisältyvistä toimista (toimi 8).

Komissio aikoo selvittää vuoden 2005 toimintakertomusten laadintaa varten, voidaanko puutteiden olennaisuusrajan määrittämiseksi luoda yhteinen menetelmä (ks. vuoden 2004 yhteenvetokertomus), joka kattaa myös järjestelmiin liittyvät puutteet. Tarkoituksena on, että hajautetun hallinnoinnin, tutkimuksen ja sisäisten politiikkojen muodostamien toimintokokonaisuuksien alalla voitaisiin entistä johdonmukaisemmin arvioida, miten kyseiset puutteet vaikuttavat kohtuullisen varmuuden saamiseen.

Pääjohtajien lausumat

| 1.64. | Vuotuisten toimintakertomusten liitteenä olevissa lausumissa pääjohtajat vakuuttavat saavansa yksiköissään suoritettavan sisäisen valvonnan avulla kohtuullisen varmuuden siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset. Jos sisäisessä valvonnassa esiintyy olennaisia puutteita tai säännönvastaisuuksia, pääjohtajat esittävät varaumia. Vuotuisten toimintakertomusten laadintaa koskevissa ohjeissa sekä valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä koskevassa perussäännöstössä täsmennetään, että varaumien ei pidä vesittää lausumien sisältöä ja että äärimmäisissä tapauksissa (53) pääjohtaja ei ehkä pysty saamaan vaadittua varmuutta. Puutteiden korjaamiseksi olisi laadittava toimintasuunnitelmia, joissa toimien toteuttamiselle asetetaan määräajat. |
| --- | --- |

1.64.

Vuotuisten toimintakertomusten liitteenä olevissa lausumissa pääjohtajat vakuuttavat saavansa yksiköissään suoritettavan sisäisen valvonnan avulla kohtuullisen varmuuden siitä, että tilien perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset. Jos sisäisessä valvonnassa esiintyy olennaisia puutteita tai säännönvastaisuuksia, pääjohtajat esittävät varaumia. Vuotuisten toimintakertomusten laadintaa koskevissa ohjeissa sekä valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä koskevassa perussäännöstössä täsmennetään, että varaumien ei pidä vesittää lausumien sisältöä ja että äärimmäisissä tapauksissa (53) pääjohtaja ei ehkä pysty saamaan vaadittua varmuutta. Puutteiden korjaamiseksi olisi laadittava toimintasuunnitelmia, joissa toimien toteuttamiselle asetetaan määräajat.

53

| 1.65. | Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että olennaisuuskriteerejä sovelletaan epäyhtenäisesti ja että komission osastoilla on vaikeuksia soveltaa kriteerejä varaumien laadintaan erityisesti järjestelmässä esiintyvien puutteiden osalta (ks. kohta 1.63). Tietyt pääosastot eivät esimerkiksi olleet antaneet asianmukaista selvitystä valitsemistaan kriteereistä ja/tai antaneet tyydyttävää määrällistä arviota taloudellisesta vaikutuksesta (54). |
| --- | --- |

1.65.

Pääjohtajien lausumia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus sille, että olennaisuuskriteerejä sovelletaan epäyhtenäisesti ja että komission osastoilla on vaikeuksia soveltaa kriteerejä varaumien laadintaan erityisesti järjestelmässä esiintyvien puutteiden osalta (ks. kohta 1.63). Tietyt pääosastot eivät esimerkiksi olleet antaneet asianmukaista selvitystä valitsemistaan kriteereistä ja/tai antaneet tyydyttävää määrällistä arviota taloudellisesta vaikutuksesta (54).

54

| 1.65. | Komissio panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin itse viittaa kohdassa 1.63 yleiseen edistykseen, jota on tapahtunut pääjohtajien lausumissa esitettyjen varaumien muotoilussa. Kyseessä on vaikea asia, ja käytäntö on komissiossa verraten uusi.
  Kuten vuoden 2004 toimintakertomuksista laadittuun yhteenvetokertomukseen sisältyvässä tavoitteessa 6 todetaan, komissio jatkaa pääjohtajien lausumiin vaikuttavien puutteiden, myös järjestelmäpuutteiden, olennaisuustason määrittämisessä käytettävän yhteisen menetelmän kehittämistä kullekin pääosastoista muodostuvalle toimintokokonaisuudelle.
  Olennaisuuden arviointi ei kuitenkaan voi olla kaikilla aloilla täysin yhtenäistä, kun otetaan huomioon kuhunkin toiminta-alaan liittyvät erityispiirteet ja -olosuhteet sekä komission hallinnonuudistukseen liittynyt vastuun hajauttaminen ja tähän liittyvä raportointi.
  Lausumia olisi tarkasteltava osana vuotuisia toimintakertomuksia, joiden liitteinä ne esitetään. Toimintakertomuksissa annetaan lausumia täydentäviä tietoja. |
| --- | --- |

1.65.

Komissio panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin itse viittaa kohdassa 1.63 yleiseen edistykseen, jota on tapahtunut pääjohtajien lausumissa esitettyjen varaumien muotoilussa. Kyseessä on vaikea asia, ja käytäntö on komissiossa verraten uusi.

Kuten vuoden 2004 toimintakertomuksista laadittuun yhteenvetokertomukseen sisältyvässä tavoitteessa 6 todetaan, komissio jatkaa pääjohtajien lausumiin vaikuttavien puutteiden, myös järjestelmäpuutteiden, olennaisuustason määrittämisessä käytettävän yhteisen menetelmän kehittämistä kullekin pääosastoista muodostuvalle toimintokokonaisuudelle.

Olennaisuuden arviointi ei kuitenkaan voi olla kaikilla aloilla täysin yhtenäistä, kun otetaan huomioon kuhunkin toiminta-alaan liittyvät erityispiirteet ja -olosuhteet sekä komission hallinnonuudistukseen liittynyt vastuun hajauttaminen ja tähän liittyvä raportointi.

Lausumia olisi tarkasteltava osana vuotuisia toimintakertomuksia, joiden liitteinä ne esitetään. Toimintakertomuksissa annetaan lausumia täydentäviä tietoja.

| 1.66. | Kaikki pääjohtajat vahvistivat saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että heille myönnetyt resurssit oli käytetty tarkoituksenmukaisesti ja että heidän käyttöön ottamansa sisäinen valvonta takasi tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Pääjohtajien antamista 40 lausumasta 18:ssa esitettiin varaumia. |
| --- | --- |

1.66.

Kaikki pääjohtajat vahvistivat saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että heille myönnetyt resurssit oli käytetty tarkoituksenmukaisesti ja että heidän käyttöön ottamansa sisäinen valvonta takasi tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Pääjohtajien antamista 40 lausumasta 18:ssa esitettiin varaumia.

| 1.66. | Se, miten varaumat vaikuttavat varmuuden saamiseen, voidaan vastaisuudessa selvittää entistä paremmin, kun käytäntö vakiintuu. Pääjohtajat ja yksiköiden päälliköt ovat yleensä esittäneet tarkat päätelmät siitä, miten varaumat vaikuttavat kohtuullisen varmuuden saamiseen resurssien käytöstä ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kaikki ilmoittivat kuitenkin saaneensa tarvittavan varmuuden. |
| --- | --- |

1.66.

Se, miten varaumat vaikuttavat varmuuden saamiseen, voidaan vastaisuudessa selvittää entistä paremmin, kun käytäntö vakiintuu. Pääjohtajat ja yksiköiden päälliköt ovat yleensä esittäneet tarkat päätelmät siitä, miten varaumat vaikuttavat kohtuullisen varmuuden saamiseen resurssien käytöstä ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kaikki ilmoittivat kuitenkin saaneensa tarvittavan varmuuden.

| 1.67. | Keskeiset varaumat on esitetty
  taulukossa 1.2
  . Vuonna 2004 esitetyistä 32 varaumasta suurin osa (26) koskee jo vuonna 2003 esille tuotuja puutteita. Tämä tukee ajatusta, jonka mukaan suurin osa havaituista puutteista voidaan korjata ainoastaan keskipitkällä aikavälillä (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.67). Vuonna 2003 esitettiin 49 varaumaa, ja vuonna 2004 niiden määrä oli 32; varaumien vähentyminen (55) johtuu ennen kaikkea sitä, että pääjohtajat kehittivät lausumien esitystapaa kiinnittämällä huomiota erityisesti puutteisiin, jotka muodostavat huomattavan riskin tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

1.67.

Keskeiset varaumat on esitetty
  taulukossa 1.2
  . Vuonna 2004 esitetyistä 32 varaumasta suurin osa (26) koskee jo vuonna 2003 esille tuotuja puutteita. Tämä tukee ajatusta, jonka mukaan suurin osa havaituista puutteista voidaan korjata ainoastaan keskipitkällä aikavälillä (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.67). Vuonna 2003 esitettiin 49 varaumaa, ja vuonna 2004 niiden määrä oli 32; varaumien vähentyminen (55) johtuu ennen kaikkea sitä, että pääjohtajat kehittivät lausumien esitystapaa kiinnittämällä huomiota erityisesti puutteisiin, jotka muodostavat huomattavan riskin tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta.

taulukossa 1.2

55

| 1.67. | Komissio pyrkii parantamaan lausumien sisältöä sekä valvomaan niiden perustana olevien standardien noudattamista entistä paremmin. Se pyrkii näin kehittämään vuotuisista lausumista tehokkaan hallintovälineen ja luotettavan indikaattorin, joka kuvaa sen saavuttamia tuloksia ja sen noudattamaa riskienhallintastrategiaa. Tavoitteena on, että tilintarkastustuomioistuin voisi käyttää kyseisiä lausumia hankkiessaan tarvittavaa varmuutta.
  Komissio ottaa huomioon huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on esittänyt varaumien vaikutuksista ja laajuudesta (ks. taulukko 1.2 ja kohta 1.49). Se jatkaa tuottamiensa tietojen parantamista, jotta niistä olisi entistä enemmän hyötyä tilintarkastustuomioistuimelle tämän laatiessa tarkastuslausumaansa. |
| --- | --- |

1.67.

Komissio pyrkii parantamaan lausumien sisältöä sekä valvomaan niiden perustana olevien standardien noudattamista entistä paremmin. Se pyrkii näin kehittämään vuotuisista lausumista tehokkaan hallintovälineen ja luotettavan indikaattorin, joka kuvaa sen saavuttamia tuloksia ja sen noudattamaa riskienhallintastrategiaa. Tavoitteena on, että tilintarkastustuomioistuin voisi käyttää kyseisiä lausumia hankkiessaan tarvittavaa varmuutta.

Komissio ottaa huomioon huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on esittänyt varaumien vaikutuksista ja laajuudesta (ks. taulukko 1.2 ja kohta 1.49). Se jatkaa tuottamiensa tietojen parantamista, jotta niistä olisi entistä enemmän hyötyä tilintarkastustuomioistuimelle tämän laatiessa tarkastuslausumaansa.

| 1.68. | Varaumien yhteisvaikutus lausumissa annettuun varmuuteen oli tilanteen parantumisesta johtuen (ks. kohdat 1.60 ja 1.63) yleisesti ottaen tarkemmin määritelty kuin varainhoitovuonna 2003. Tiettyjen pääosastojen varaumat eivät kuitenkaan laajuutensa vuoksi ole aina oikeassa suhteessa lausumissa ilmaistuun varmuuteen tai niitä ei ole perusteltu riittävän hyvin ilmaistuun varmuuteen nähden (ks.
  taulukko 1.2
  sekä kohdat 4.27—4.32 ja 4.62 ja 5.42). |
| --- | --- |

1.68.

Varaumien yhteisvaikutus lausumissa annettuun varmuuteen oli tilanteen parantumisesta johtuen (ks. kohdat 1.60 ja 1.63) yleisesti ottaen tarkemmin määritelty kuin varainhoitovuonna 2003. Tiettyjen pääosastojen varaumat eivät kuitenkaan laajuutensa vuoksi ole aina oikeassa suhteessa lausumissa ilmaistuun varmuuteen tai niitä ei ole perusteltu riittävän hyvin ilmaistuun varmuuteen nähden (ks.
  taulukko 1.2
  sekä kohdat 4.27—4.32 ja 4.62 ja 5.42).

taulukko 1.2

| 1.68. | Komissio ottaa huomioon, että kaikki valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ilmoittivat saaneensa kohtuullisen varmuuden. |
| --- | --- |

1.68.

Komissio ottaa huomioon, että kaikki valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ilmoittivat saaneensa kohtuullisen varmuuden.

| 1.69. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön perusteella voidaan todeta, että useilla rahoitusnäkymien aloilla valvontajärjestelmät eivät vielä ole tyydyttävällä tasolla ja että niitä on edelleen pyrittävä tehostamaan. Tietyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut puutteet olisi siten pitänyt tuoda esiin jo pääjohtajien lausumissa (ks.
  taulukko 1.2
  ja kohdat 4.58, 5.46, 6.39 ja 7.37). |
| --- | --- |

1.69.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön perusteella voidaan todeta, että useilla rahoitusnäkymien aloilla valvontajärjestelmät eivät vielä ole tyydyttävällä tasolla ja että niitä on edelleen pyrittävä tehostamaan. Tietyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaitut puutteet olisi siten pitänyt tuoda esiin jo pääjohtajien lausumissa (ks.
  taulukko 1.2
  ja kohdat 4.58, 5.46, 6.39 ja 7.37).

taulukko 1.2

| 1.69. | Katso kohtiin 1.49, 4.58, 5.45, 6.39 ja 7.37 annetut vastaukset.
  Pääjohtajien saama varmuus ei perustu ainoastaan kyseisenä vuonna toimitettuihin tarkastuksiin vaan myös edellisinä vuosina saavutettuun varmuuteen, joka pohjautuu pääosaston tarkastusstrategian mukaiseen tarkastustyöhön, sekä jäsenvaltioiden tarkastustyön tuloksena saatuun varmuuteen. |
| --- | --- |

1.69.

Katso kohtiin 1.49, 4.58, 5.45, 6.39 ja 7.37 annetut vastaukset.

Pääjohtajien saama varmuus ei perustu ainoastaan kyseisenä vuonna toimitettuihin tarkastuksiin vaan myös edellisinä vuosina saavutettuun varmuuteen, joka pohjautuu pääosaston tarkastusstrategian mukaiseen tarkastustyöhön, sekä jäsenvaltioiden tarkastustyön tuloksena saatuun varmuuteen.

| 1.70. | Vuotuiset toimintakertomukset ja pääjohtajien lausumat olivat toimivampien ohjeiden ja vertaisarvioinnin ansiosta aiempaa parempia. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin voivansa käyttää niitä ainoastaan rajoitetusti varmuuden saamiseksi, koska joitakin metodologisia periaatteita on ollut vaikeaa soveltaa johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

1.70.

Vuotuiset toimintakertomukset ja pääjohtajien lausumat olivat toimivampien ohjeiden ja vertaisarvioinnin ansiosta aiempaa parempia. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin voivansa käyttää niitä ainoastaan rajoitetusti varmuuden saamiseksi, koska joitakin metodologisia periaatteita on ollut vaikeaa soveltaa johdonmukaisesti.

| 1.70. | Komissio katsoo, että vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liitetyt lausumat tarjoavat jo nykyisin luotettavan varmuuden lähteen ja tehokkaan hallintovälineen ja tulevat vastaisuudessa toimimaan tässä tarkoituksessa entistä paremmin. Puutteet voidaan tämän vuoksi havaita ja korjata tehokkaasti. Se katsoo lisäksi, että toimintakertomuksia ja niihin liitettyjä lausumia parannettiin vuonna 2004 merkittävästi. Katso myös kohtaan 1.49 annettu vastaus.
  Kuten yhteenvetokertomuksessa todetaan, komissio pyrkii myös vastaisuudessa siihen, että sen antamia ohjeita sovelletaan sen yksiköissä entistä johdonmukaisemmin. Suunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehittämiseksi (KOM(2005) 252/4, 15. kesäkuuta 2005) ja siihen liittyvät kaikkien rahoitustoimiin osallistuvien tahojen antamat sitoumukset auttavat myös osaltaan vahvistamaan perustaa, jota tilintarkastustuomioistuin käyttää arvioinnissaan. |
| --- | --- |

1.70.

Komissio katsoo, että vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liitetyt lausumat tarjoavat jo nykyisin luotettavan varmuuden lähteen ja tehokkaan hallintovälineen ja tulevat vastaisuudessa toimimaan tässä tarkoituksessa entistä paremmin. Puutteet voidaan tämän vuoksi havaita ja korjata tehokkaasti. Se katsoo lisäksi, että toimintakertomuksia ja niihin liitettyjä lausumia parannettiin vuonna 2004 merkittävästi. Katso myös kohtaan 1.49 annettu vastaus.

Kuten yhteenvetokertomuksessa todetaan, komissio pyrkii myös vastaisuudessa siihen, että sen antamia ohjeita sovelletaan sen yksiköissä entistä johdonmukaisemmin. Suunnitelma yhdennetyn sisäisen valvonnan kehittämiseksi (KOM(2005) 252/4, 15. kesäkuuta 2005) ja siihen liittyvät kaikkien rahoitustoimiin osallistuvien tahojen antamat sitoumukset auttavat myös osaltaan vahvistamaan perustaa, jota tilintarkastustuomioistuin käyttää arvioinnissaan.

Sisäisen valvonnan järjestelmän tehostamisessa on edistytty

Sisäisen valvonnan tilaa koskeva katsaus

| 1.71. | Budjettipääosasto antoi jo toisena peräkkäisenä vuonna kertomuksen, jossa esitettiin katsaus sisäisen valvonnan tilasta komission pääosastoissa ja yksiköissä vuonna 2004 (56). Kertomuksessa arvioidaan sisäisen valvonnan täytäntöönpanon huomattavaa edistymistä maaliskuussa 2000 laaditun valkoisen kirjan ilmestymisestä alkaen. Lisäksi kertomuksessa todetaan, että lisätuki on tarpeen, kun tavoitteena on vaatimusten noudattamisen sijaan pyrkiä vaikuttavuuteen. Kertomuksessa yksilöidyillä tekijöillä tehostetaan pääosastojen sisäisen valvonnan vaikuttavuuden seurantaa, edistetään varainhoitoa koskevia valvontamenettelyjä, tehostetaan arvoltaan vähäisiin sopimuksiin ja avustuksiin liittyvää riskinhallintaa ja niiden arviointia ja yksinkertaistamista sekä integroitua sisäistä valvontaa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisestä komission sisäisen valvonnan järjestelmää koskevasta katsauksesta saa punnitun käsityksen sisäisen valvonnan tilassa tapahtuneesta edistymisestä ja parannusta vaativista aloista. |
| --- | --- |

1.71.

Budjettipääosasto antoi jo toisena peräkkäisenä vuonna kertomuksen, jossa esitettiin katsaus sisäisen valvonnan tilasta komission pääosastoissa ja yksiköissä vuonna 2004 (56). Kertomuksessa arvioidaan sisäisen valvonnan täytäntöönpanon huomattavaa edistymistä maaliskuussa 2000 laaditun valkoisen kirjan ilmestymisestä alkaen. Lisäksi kertomuksessa todetaan, että lisätuki on tarpeen, kun tavoitteena on vaatimusten noudattamisen sijaan pyrkiä vaikuttavuuteen. Kertomuksessa yksilöidyillä tekijöillä tehostetaan pääosastojen sisäisen valvonnan vaikuttavuuden seurantaa, edistetään varainhoitoa koskevia valvontamenettelyjä, tehostetaan arvoltaan vähäisiin sopimuksiin ja avustuksiin liittyvää riskinhallintaa ja niiden arviointia ja yksinkertaistamista sekä integroitua sisäistä valvontaa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisestä komission sisäisen valvonnan järjestelmää koskevasta katsauksesta saa punnitun käsityksen sisäisen valvonnan tilassa tapahtuneesta edistymisestä ja parannusta vaativista aloista.

56

Toimintasuunnitelmat

Täytäntöönpanon yleistila

| 1.72. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten niiden toimenpiteiden, jotka liittyvät suoraan laillisuuteen ja asianmukaisuuteen (57) ja sisältyvät vuotta 2003 koskevan yhteenvetokertomuksen liitteenä olevaan konsolidoituun toimintasuunnitelmaan, täytäntöönpano on edistynyt; se tarkasti myös varainhoitovuotta 2003 koskevan vuosikertomuksen taulukossa 1.3 tarkoitetut monialaiset toimet, joita ei ole käsitelty yhteenvetokertomuksessa (58). |
| --- | --- |

1.72.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten niiden toimenpiteiden, jotka liittyvät suoraan laillisuuteen ja asianmukaisuuteen (57) ja sisältyvät vuotta 2003 koskevan yhteenvetokertomuksen liitteenä olevaan konsolidoituun toimintasuunnitelmaan, täytäntöönpano on edistynyt; se tarkasti myös varainhoitovuotta 2003 koskevan vuosikertomuksen taulukossa 1.3 tarkoitetut monialaiset toimet, joita ei ole käsitelty yhteenvetokertomuksessa (58).

57

58

| 1.73. | Monialaisten toimintasuunnitelmien (sekä erityisten toimintasuunnitelmien ja tarkastuksiin perustuvien suositusten) täytäntöönpanon seuranta on otettu tyydyttävällä tavalla osaksi komission toimintaympäristöä erityisesti pääosastojen toimintojohtamisen myötä (vuotuisten hallintosuunnitelmien ja toimintakertomusten avulla). |
| --- | --- |

1.73.

Monialaisten toimintasuunnitelmien (sekä erityisten toimintasuunnitelmien ja tarkastuksiin perustuvien suositusten) täytäntöönpanon seuranta on otettu tyydyttävällä tavalla osaksi komission toimintaympäristöä erityisesti pääosastojen toimintojohtamisen myötä (vuotuisten hallintosuunnitelmien ja toimintakertomusten avulla).

| 1.74. | Taulukossa 1.3
  esitetään katsaus tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien 19 toimen täytäntöönpanon tilasta. Varainhoitovuoden lopussa lisäponnistelut ovat tarpeen sellaisten kuuden toimen osalta, jotka on periaatteessa toteutettu, jotta saavutetaan ennalta asetettu tavoite ja saadaan aikaan tiettyjä parannuksia (59). Vuoden 2004 lopussa täytäntöönpano oli vielä kesken viiden toimen osalta (60). |
| --- | --- |

1.74.

Taulukossa 1.3
  esitetään katsaus tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien 19 toimen täytäntöönpanon tilasta. Varainhoitovuoden lopussa lisäponnistelut ovat tarpeen sellaisten kuuden toimen osalta, jotka on periaatteessa toteutettu, jotta saavutetaan ennalta asetettu tavoite ja saadaan aikaan tiettyjä parannuksia (59). Vuoden 2004 lopussa täytäntöönpano oli vielä kesken viiden toimen osalta (60).

Taulukossa 1.3

59

60

| 1.74. | Komissio katsoo, että pääosa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista toimenpiteistä on sittemmin saatu päätökseen. Vielä kesken olevien toimenpiteiden seuranta on otettu osaksi vuoden 2004 yhteenvetokertomuksessa asetettuja monivuotisia tavoitteita, jotka liittyvät hallinnon laatuun olennaisesti vaikuttaviin monialaisiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

1.74.

Komissio katsoo, että pääosa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista toimenpiteistä on sittemmin saatu päätökseen. Vielä kesken olevien toimenpiteiden seuranta on otettu osaksi vuoden 2004 yhteenvetokertomuksessa asetettuja monivuotisia tavoitteita, jotka liittyvät hallinnon laatuun olennaisesti vaikuttaviin monialaisiin kysymyksiin.

Sisäisen tarkastuksen järjestelmän tehostaminen

| 1.75. | Valkoiseen kirjaan sisältyvän toimen 87 mukaan sisäisen tarkastuksen osasto arvioi pääosastojen sisäisten valvontajärjestelmien kehittämistä ja toimittaa kaikkien pääosastojen johtamis- ja valvontajärjestelmien täydellisen tarkastuksen. Kyseiseen toimeen liittyvät tehtävät suoritettiin suurelta osin kahden vuoden aikana. Eri kertomuksissa esitetyt tarkastustulokset (61) (vahvuudet ja saavutukset sekä parantamista vaativat osa-alueet) antavat punnitun kuvan tilanteesta ja tukevat yleisesti ottaen tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoja. |
| --- | --- |

1.75.

Valkoiseen kirjaan sisältyvän toimen 87 mukaan sisäisen tarkastuksen osasto arvioi pääosastojen sisäisten valvontajärjestelmien kehittämistä ja toimittaa kaikkien pääosastojen johtamis- ja valvontajärjestelmien täydellisen tarkastuksen. Kyseiseen toimeen liittyvät tehtävät suoritettiin suurelta osin kahden vuoden aikana. Eri kertomuksissa esitetyt tarkastustulokset (61) (vahvuudet ja saavutukset sekä parantamista vaativat osa-alueet) antavat punnitun kuvan tilanteesta ja tukevat yleisesti ottaen tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintoja.

61

| 1.76. | Sisäisen tarkastuksen osaston ja kaikissa pääosastoissa helmikuussa 2004 (62) perustettujen sisäisen tarkastuksen yksiköiden välisen suhteen lähentämiseksi komissio velvoitti sisäisen tarkastuksen yksiköt toimittamaan laatimansa lopulliset kertomukset järjestelmällisesti sisäisen tarkastuksen osastolle ja pyysi sisäisen tarkastuksen osastoa raportoimaan kahdesti vuodessa kertomuksiin sisältyvistä keskeisistä havainnoista. Lisäksi pyrkimyksenä on koordinoida työohjelmia ja yhdenmukaistaa tarkastusmenetelmiä ja raportointijärjestelmää. Ensimmäiset yhteiset tarkastukset toimitettiin vuonna 2004. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden toimenpiteiden avulla edesautettaisiin komission sisäisen tarkastuksen järjestelmän tehostamista. |
| --- | --- |

1.76.

Sisäisen tarkastuksen osaston ja kaikissa pääosastoissa helmikuussa 2004 (62) perustettujen sisäisen tarkastuksen yksiköiden välisen suhteen lähentämiseksi komissio velvoitti sisäisen tarkastuksen yksiköt toimittamaan laatimansa lopulliset kertomukset järjestelmällisesti sisäisen tarkastuksen osastolle ja pyysi sisäisen tarkastuksen osastoa raportoimaan kahdesti vuodessa kertomuksiin sisältyvistä keskeisistä havainnoista. Lisäksi pyrkimyksenä on koordinoida työohjelmia ja yhdenmukaistaa tarkastusmenetelmiä ja raportointijärjestelmää. Ensimmäiset yhteiset tarkastukset toimitettiin vuonna 2004. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden toimenpiteiden avulla edesautettaisiin komission sisäisen tarkastuksen järjestelmän tehostamista.

62

Taulukko 1.3 — Tilintarkastustuomioistuimen analyysi kesken olevista keskeisistä monialaisista toimista (tilanne 31. joulukuuta 2004)

| Ala | Toimi | Toimenpiteen luonne | Toimintasuunnitelman lähde | Diagnoosi/toteutettavat toimenpiteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ULKOISET TOIMET | ”Sisäinen valvonta lähetystöissä” | Sisäinen valvonta | Yhteenveto vuodelta 2002 (5.4.1) | Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

  Seuraavina vuosina on pyrittävä lisäämään lähetystöjen sisäisen valvonnan järjestelmien vaatimustenmukaisuutta ja vaikuttavuutta (ks. kohdan 7.41 alakohta c). |
| ”Hajauttamisen arviointi” | Monialaiset poliittiset kysymykset | Yhteenveto vuodelta 2001 (2) | Toteutus kesken

  Seuraavina vuosina on toteutettava seurantatoimia (ks. kohdat 7.48—7.51). |
| YHTEINEN HALLINNOINTI (RAKENNETOIMET) | ”Yhteinen hallinnointi” | Varainhoito | Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.3A) | Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

  Vuonna 2005 on toteutettava seurantatoimia, jotta selviää tarkemmin, mitkä ovat jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet eri hallintoaloilla (ks. kohta 5.7). |
| ”Tarkastus yhteisessä hallinnoinnissa” | Tarkastukset | Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.3B) | Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

  Yhtenäisen tarkastusmallin käsitettä ja metodologiaa on tarkoitus edelleen kehittää vuosina 2005 ja 2006 (ks. kohta 5.54). |
| SISÄISET POLITIIKAT (TUTKIMUS) | ”Yhteisrahoitus” | Varainhoito | Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.4) | Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

  Varainhoitoasetukseen on sisällytettävä forfaiting-rahoitusta koskeva käsite tiettyjen menoluokkien osalta (ks. kohta 6.47). |
| SISÄISEN VALVONNAN MONIALAISET NÄKÖKOHDAT | ”Vuotuisten toimintakertomusten metodologia” | Vuotuisten toimintakertomusten metodologia | Yhteenveto vuodelta 2002 (4.4) | Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

  Toimintaa on edelleen kehitettävä seuraavien osa-alueiden kohdalla: olennaisuus (ks. kohta 1.63), varaumien vaikutus kohtuullisen varmuuden saamiseen (ks. kohta 1.68) ja indikaattorit (ks. kohta 1.61). |
| ”Hallinnointiriskien arviointi” | Toimintojohtaminen/strateginen suunnittelu ja ohjelmatyö | Yhteenveto vuodelta 2002 (3.3.2) | Toteutus kesken

  Toimintaa on kehitettävä seuraavina vuosina (ks. kohdat 1.78—1.79). |
| KIRJANPITO- JA TIETOTEKNIIKKAJÄRJESTELMIEN MONIALAISET NÄKÖKOHDAT | ”Yhteentoimivuus” | Uudistuksen toteuttaminen | Yhteenveto vuodelta 2001 (7) | Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

  Toimintaa on kehitettävä seuraavina vuosina (juuri perustetussa tietotekniikan pääosastossa). |
| ”Takaisinperintä” | Varainhoito | Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.2A) | Toteutus kesken

  On otettava käyttöön erityiset suoritusindikaattorit, jotka koskevat takaisinperintää, joka ei ole vielä pakollista (ks. kohta 1.61). |
| ”Kirjanpitojärjestelmä” | Varainhoito | Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.7) | Toteutus kesken

  Toimintaa on kehitettävä (ks. kohdat 1.21—1.45). |
| ”Oikeushenkilötietokannan ja sopimustietokannan kehittäminen” | Luku II ”Palvelua korostava hallintokulttuuri” ja luku V ”Sisäinen tarkastus, taloushallinto ja varainhoidon valvonta” | Valkoinen kirja (11 ja 74) | Toteutus kesken

  Toimintaa on kehitettävä (ks. kohdat 1.21—1.45). |

Ala

Toimi

Toimenpiteen luonne

Toimintasuunnitelman lähde

Diagnoosi/toteutettavat toimenpiteet

ULKOISET TOIMET

”Sisäinen valvonta lähetystöissä”

Sisäinen valvonta

Yhteenveto vuodelta 2002 (5.4.1)

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Seuraavina vuosina on pyrittävä lisäämään lähetystöjen sisäisen valvonnan järjestelmien vaatimustenmukaisuutta ja vaikuttavuutta (ks. kohdan 7.41 alakohta c).

”Hajauttamisen arviointi”

Monialaiset poliittiset kysymykset

Yhteenveto vuodelta 2001 (2)

Toteutus kesken

Toteutus kesken

Seuraavina vuosina on toteutettava seurantatoimia (ks. kohdat 7.48—7.51).

YHTEINEN HALLINNOINTI (RAKENNETOIMET)

”Yhteinen hallinnointi”

Varainhoito

Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.3A)

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Vuonna 2005 on toteutettava seurantatoimia, jotta selviää tarkemmin, mitkä ovat jäsenvaltioiden ja komission vastuualueet eri hallintoaloilla (ks. kohta 5.7).

”Tarkastus yhteisessä hallinnoinnissa”

Tarkastukset

Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.3B)

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Yhtenäisen tarkastusmallin käsitettä ja metodologiaa on tarkoitus edelleen kehittää vuosina 2005 ja 2006 (ks. kohta 5.54).

SISÄISET POLITIIKAT (TUTKIMUS)

”Yhteisrahoitus”

Varainhoito

Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.4)

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Varainhoitoasetukseen on sisällytettävä forfaiting-rahoitusta koskeva käsite tiettyjen menoluokkien osalta (ks. kohta 6.47).

SISÄISEN VALVONNAN MONIALAISET NÄKÖKOHDAT

”Vuotuisten toimintakertomusten metodologia”

Vuotuisten toimintakertomusten metodologia

Yhteenveto vuodelta 2002 (4.4)

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Toimintaa on edelleen kehitettävä seuraavien osa-alueiden kohdalla: olennaisuus (ks. kohta 1.63), varaumien vaikutus kohtuullisen varmuuden saamiseen (ks. kohta 1.68) ja indikaattorit (ks. kohta 1.61).

”Hallinnointiriskien arviointi”

Toimintojohtaminen/strateginen suunnittelu ja ohjelmatyö

Yhteenveto vuodelta 2002 (3.3.2)

Toteutus kesken

Toteutus kesken

Toimintaa on kehitettävä seuraavina vuosina (ks. kohdat 1.78—1.79).

KIRJANPITO- JA TIETOTEKNIIKKAJÄRJESTELMIEN MONIALAISET NÄKÖKOHDAT

”Yhteentoimivuus”

Uudistuksen toteuttaminen

Yhteenveto vuodelta 2001 (7)

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Toimi saatu päätökseen/Toteutetaan parhaillaan — Mahdollista parantaa

Toimintaa on kehitettävä seuraavina vuosina (juuri perustetussa tietotekniikan pääosastossa).

”Takaisinperintä”

Varainhoito

Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.2A)

Toteutus kesken

Toteutus kesken

On otettava käyttöön erityiset suoritusindikaattorit, jotka koskevat takaisinperintää, joka ei ole vielä pakollista (ks. kohta 1.61).

”Kirjanpitojärjestelmä”

Varainhoito

Yhteenveto vuodelta 2002 (5.3.7)

Toteutus kesken

Toteutus kesken

Toimintaa on kehitettävä (ks. kohdat 1.21—1.45).

”Oikeushenkilötietokannan ja sopimustietokannan kehittäminen”

Luku II ”Palvelua korostava hallintokulttuuri” ja luku V ”Sisäinen tarkastus, taloushallinto ja varainhoidon valvonta”

Valkoinen kirja (11 ja 74)

Toteutus kesken

Toteutus kesken

Toimintaa on kehitettävä (ks. kohdat 1.21—1.45).

| 1.77. | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta varmistaa sisäisen tarkastuksen osaston ja sisäisen tarkastuksen yksiköiden välinen synergia siten, että komission sisäisen tarkastuksen järjestelmästä käy vastaisuudessa ilmi looginen valvontaketju (63), jotta sisäisen tarkastuksen osasto voi ottaa huomioon sisäisen tarkastuksen yksiköiden tekemän työn. |
| --- | --- |

1.77.

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta varmistaa sisäisen tarkastuksen osaston ja sisäisen tarkastuksen yksiköiden välinen synergia siten, että komission sisäisen tarkastuksen järjestelmästä käy vastaisuudessa ilmi looginen valvontaketju (63), jotta sisäisen tarkastuksen osasto voi ottaa huomioon sisäisen tarkastuksen yksiköiden tekemän työn.

63

| 1.77. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kaikki synergiaedut komissiossa sisäisestä tarkastuksesta vastaavien tahojen välillä olisi pyrittävä hyödyntämään.
  Komissio toteuttaa jo toimenpiteitä saavuttaakseen tämän tavoitteen. Se otti keväällä 2005 käyttöön entistä selkeämmän tieto- ja raportointijärjestelmän sekä yhteisen raportointiperustan, joihin kuuluu myös tarkastushavaintojen ja -suositusten luokitusjärjestelmä. Näillä toimenpiteillä voidaan merkittävästi tehostaa sisäistä tarkastusta koko komission tasolla. Sisäisen tarkastuksen toimialan ja pääosastoissa olevien sisäisen tarkastuksen yksiköiden toimintasuunnitelmia koordinoidaan päällekkäisyyksien välttämiseksi. Tätä tarkastussunnitelmien koordinointia on tarkoitus tehostaa seuraavaa ohjelmakautta varten. Sisäisen tarkastuksen toimiala ja sisäisen tarkastuksen yksiköt ovat jo toimittaneet yhteisiä tarkastuksia.
  Sisäisen tarkastuksen toimiala on aloittanut sisäisen tarkastuksen yksiköiden laatuarvioinnin, joka käynnistettiin itsearvioinnilla vuonna 2005. Sisäisen tarkastuksen toimiala tekee varsinaisen arvioinnin vuonna 2006. Tarkoituksena on paitsi varmistaa, että pääosastoilla on käytettävissään laadukkaat sisäisen tarkastuksen palvelut, myös luoda puolueettomat edellytykset, joiden täyttyessä muut tarkastajat voivat luottaa muilla tasoilla tehtyyn tarkastustyöhön. |
| --- | --- |

1.77.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kaikki synergiaedut komissiossa sisäisestä tarkastuksesta vastaavien tahojen välillä olisi pyrittävä hyödyntämään.

Komissio toteuttaa jo toimenpiteitä saavuttaakseen tämän tavoitteen. Se otti keväällä 2005 käyttöön entistä selkeämmän tieto- ja raportointijärjestelmän sekä yhteisen raportointiperustan, joihin kuuluu myös tarkastushavaintojen ja -suositusten luokitusjärjestelmä. Näillä toimenpiteillä voidaan merkittävästi tehostaa sisäistä tarkastusta koko komission tasolla. Sisäisen tarkastuksen toimialan ja pääosastoissa olevien sisäisen tarkastuksen yksiköiden toimintasuunnitelmia koordinoidaan päällekkäisyyksien välttämiseksi. Tätä tarkastussunnitelmien koordinointia on tarkoitus tehostaa seuraavaa ohjelmakautta varten. Sisäisen tarkastuksen toimiala ja sisäisen tarkastuksen yksiköt ovat jo toimittaneet yhteisiä tarkastuksia.

Sisäisen tarkastuksen toimiala on aloittanut sisäisen tarkastuksen yksiköiden laatuarvioinnin, joka käynnistettiin itsearvioinnilla vuonna 2005. Sisäisen tarkastuksen toimiala tekee varsinaisen arvioinnin vuonna 2006. Tarkoituksena on paitsi varmistaa, että pääosastoilla on käytettävissään laadukkaat sisäisen tarkastuksen palvelut, myös luoda puolueettomat edellytykset, joiden täyttyessä muut tarkastajat voivat luottaa muilla tasoilla tehtyyn tarkastustyöhön.

Riskinarviointi

| 1.78. | Vuotta 2002 koskevaan yhteenvetokertomukseen sisältyvän toimen 3.3.2 ”Hallinnointiriskien arviointi” osalta määrätään, että riskinhallinnasta on tarkoitus tulla toiminnallinen ja strateginen väline, jonka avulla päätetään rahoitusvarojen ja henkilöresurssien jakautumisesta komission osastojen kesken. Keskitetystä varainhoidosta vastaava budjettipääosaston yksikkö käynnisti tätä tarkoitusta varten vuonna 2004 seitsemässä pääosastossa pilottihankkeen testatakseen riskinhallintajärjestelmän alustavan version ja sen täytäntöönpanoa koskevan käsikirjan; samanaikaisesti yksikkö valmisteli toimintasuunnitelmaa ja asetti sen päätavoitteet vuodelle 2005. |
| --- | --- |

1.78.

Vuotta 2002 koskevaan yhteenvetokertomukseen sisältyvän toimen 3.3.2 ”Hallinnointiriskien arviointi” osalta määrätään, että riskinhallinnasta on tarkoitus tulla toiminnallinen ja strateginen väline, jonka avulla päätetään rahoitusvarojen ja henkilöresurssien jakautumisesta komission osastojen kesken. Keskitetystä varainhoidosta vastaava budjettipääosaston yksikkö käynnisti tätä tarkoitusta varten vuonna 2004 seitsemässä pääosastossa pilottihankkeen testatakseen riskinhallintajärjestelmän alustavan version ja sen täytäntöönpanoa koskevan käsikirjan; samanaikaisesti yksikkö valmisteli toimintasuunnitelmaa ja asetti sen päätavoitteet vuodelle 2005.

| 1.79. | Myönteisestä lopputuloksesta huolimatta metodologisia tekijöitä ja riskianalyysiin ja riskinhallintaan liittyviä välineitä on edelleen kehitettävä, jotta niistä muodostuisi rakenteeltaan vakaa järjestelmä, joka soveltuisi kaikkien komission yksiköiden käyttöön. Yksiköiden välinen ohjauskomitea seuraa yhteisen järjestelmän kehittämistä; tarkoituksena on, että komissio hyväksyy kyseisen järjestelmän vuoden 2005 jälkipuoliskolla ja että sitä käytetään vuotta 2006 koskevan strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun kierroksen valmisteluun. Tämän perusteella olisi oltava mahdollista, että pääosastot vähentävät asianmukaisten vuotuisten hallintosuunnitelmien avulla riskejä, joita ei voida hyväksyä, mutta joita ei myöskään voi välttää eikä siirtää. |
| --- | --- |

1.79.

Myönteisestä lopputuloksesta huolimatta metodologisia tekijöitä ja riskianalyysiin ja riskinhallintaan liittyviä välineitä on edelleen kehitettävä, jotta niistä muodostuisi rakenteeltaan vakaa järjestelmä, joka soveltuisi kaikkien komission yksiköiden käyttöön. Yksiköiden välinen ohjauskomitea seuraa yhteisen järjestelmän kehittämistä; tarkoituksena on, että komissio hyväksyy kyseisen järjestelmän vuoden 2005 jälkipuoliskolla ja että sitä käytetään vuotta 2006 koskevan strategisen suunnittelun ja ohjelmasuunnittelun kierroksen valmisteluun. Tämän perusteella olisi oltava mahdollista, että pääosastot vähentävät asianmukaisten vuotuisten hallintosuunnitelmien avulla riskejä, joita ei voida hyväksyä, mutta joita ei myöskään voi välttää eikä siirtää.

| 1.79. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että lisätoimenpiteitä tarvitaan ja että tilintarkastustuomioistuimen huomautukset vastaavat asianmukaisella tavalla komission toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

1.79.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että lisätoimenpiteitä tarvitaan ja että tilintarkastustuomioistuimen huomautukset vastaavat asianmukaisella tavalla komission toimintasuunnitelmaa.

Sisäisen valvonnan standardit

| 1.80. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi sisäisen valvonnan standardien (64) noudattamista 14:ssä komission pääosastossa (65). Tarkoituksena ei ollut arvioida ainoastaan täytäntöönpanoastetta vaan myös standardien vaikuttavuutta tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta (ks. kohdat 1.58 ja 1.71). |
| --- | --- |

1.80.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi sisäisen valvonnan standardien (64) noudattamista 14:ssä komission pääosastossa (65). Tarkoituksena ei ollut arvioida ainoastaan täytäntöönpanoastetta vaan myös standardien vaikuttavuutta tilien perustana olevien tapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta (ks. kohdat 1.58 ja 1.71).

64

65

| 1.81. | Keskitetystä varainhoidosta vastaavan yksikön antamissa ohjeissa, jotka koskivat sisäisen valvonnan standardien (perusvaatimusten) määrittämistä varainhoitovuodeksi 2004, ei esitetty huomattavia muutoksia vuoteen 2003 verrrattuna (66). |
| --- | --- |

1.81.

Keskitetystä varainhoidosta vastaavan yksikön antamissa ohjeissa, jotka koskivat sisäisen valvonnan standardien (perusvaatimusten) määrittämistä varainhoitovuodeksi 2004, ei esitetty huomattavia muutoksia vuoteen 2003 verrrattuna (66).

66

| 1.82. | Tekemissään itsearvioinneissa, jotka ovat asiakirjan ”Katsaus sisäisen valvonnan tilasta komission pääosastoissa ja yksiköissä vuonna 2004” (ks. kohta 1.71) liitteenä, pääosastot toteavat varainhoitovuoden 2004 osalta noudattavansa 93:a prosenttia keskitetystä varainhoidosta vastaavan yksikön määrittämistä perusvaatimuksista. Tilintarkastustuomioistuimen analyysissa saatiin vahvistus tälle näkemykselle. Ottaen huomioon, että perusvaatimukset pysyivät pääosin ennallaan, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sisäisen valvonnan standardeja noudatetaan hieman aiempaa enemmän kuin vuonna 2003 (jolloin vaatimusten noudattamisen aste oli 91 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuimen analyysi sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta esitetään
  taulukossa 1.4
  . |
| --- | --- |

1.82.

Tekemissään itsearvioinneissa, jotka ovat asiakirjan ”Katsaus sisäisen valvonnan tilasta komission pääosastoissa ja yksiköissä vuonna 2004” (ks. kohta 1.71) liitteenä, pääosastot toteavat varainhoitovuoden 2004 osalta noudattavansa 93:a prosenttia keskitetystä varainhoidosta vastaavan yksikön määrittämistä perusvaatimuksista. Tilintarkastustuomioistuimen analyysissa saatiin vahvistus tälle näkemykselle. Ottaen huomioon, että perusvaatimukset pysyivät pääosin ennallaan, tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sisäisen valvonnan standardeja noudatetaan hieman aiempaa enemmän kuin vuonna 2003 (jolloin vaatimusten noudattamisen aste oli 91 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuimen analyysi sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta esitetään
  taulukossa 1.4
  .

taulukossa 1.4

Taulukko 1.4 — Tilintarkastustuomioistuimen analyysi (suurimpien pääosastojen tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen suoraan liittyvien) sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta (tilanne 31. joulukuuta 2004)

| Pääosasto tai osasto | Maksumäärärahojen toteuttaminen vuonna 2004
  (miljoonaa euroa) | Standardi 11
  ”Riskien analyysi ja hallinta” | Standardi 12
  ”Riittävät hallintotiedot” | Standardi 14
  ”Säännön-vastaisuuksista ilmoittaminen” | Standardi 17
  ”Valvonta” | Standardi 18
  ”Poikkeusten kirjaaminen” | Standardi 20
  ”Sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen” | Standardi 21
  ”Tarkastus-kertomukset” | Standardi 22
  ”Sisäinen tarkastusrakenne” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| Henkilöstö ja hallinto | 178 | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Maatalous ja maaseudun kehittäminen | 47 345 | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| EuropeAid -yhteistyötoimisto | 3 683 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Budjetti | 1 420 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Talous- ja raha-asiat | 301 | B | B | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Humanitaarisen avun toimisto | 497 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Laajentumisasiat | 1 948 | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasiat | 9 208 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Eurostat | 30 | B | B | B | A | A | A | B | B | B | B | B | B | A | A | A | B |
| Kalastus- ja meriasiat | 784 | A | B | A | B | A | A | B | B | A | A | A | B | A | A | B | B |
| Tietoyhteiskunta ja viestimet | 1 148 | B | A | B | A | A | A | A | A | A | A | B | A | A | A | A | A |
| Aluepolitiikka | 21 816 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Tutkimus | 2 448 | A | A | B | B | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A |
| Terveys- ja kuluttajansuoja-asiat | 365 | B | A | B | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | A | A | B |
| Arviointi:
  A: Perusvaatimukset täytetty
  B: Perusvaatimukset täytetty osittain |

Pääosasto tai osasto

Maksumäärärahojen toteuttaminen vuonna 2004

(miljoonaa euroa)

Standardi 11

”Riskien analyysi ja hallinta”

Standardi 12

”Riittävät hallintotiedot”

Standardi 14

”Säännön-vastaisuuksista ilmoittaminen”

Standardi 17

”Valvonta”

Standardi 18

”Poikkeusten kirjaaminen”

Standardi 20

”Sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen”

Standardi 21

”Tarkastus-kertomukset”

Standardi 22

”Sisäinen tarkastusrakenne”

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Henkilöstö ja hallinto

178

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

47 345

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

EuropeAid -yhteistyötoimisto

3 683

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Budjetti

1 420

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Talous- ja raha-asiat

301

B

B

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Humanitaarisen avun toimisto

497

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Laajentumisasiat

1 948

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

A

A

A

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasiat

9 208

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Eurostat

30

B

B

B

A

A

A

B

B

B

B

B

B

A

A

A

B

Kalastus- ja meriasiat

784

A

B

A

B

A

A

B

B

A

A

A

B

A

A

B

B

Tietoyhteiskunta ja viestimet

1 148

B

A

B

A

A

A

A

A

A

A

B

A

A

A

A

A

Aluepolitiikka

21 816

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Tutkimus

2 448

A

A

B

B

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Terveys- ja kuluttajansuoja-asiat

365

B

A

B

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

A

A

B

Arviointi:

A: Perusvaatimukset täytetty

B: Perusvaatimukset täytetty osittain

| 1.83. | Ohjeet, jotka koskivat sisäisen valvonnan järjestelmästä varainhoitovuonna 2004 tehtävää vuotuista arviointia, sisälsivät uudistuksen, jonka mukaan pääosastojen tehtävänä on arvioida sisäisen valvonnan standardien noudattamisen vaikuttavuutta. Vuotuisia toimintakertomuksia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseinen arviointi oli tehty hyvin yleisellä tasolla eikä sen perusteella ole mahdollista yksilöidä järjestelmällisesti parantamista vaativia aloja (ks. kohta 1.58). Monet pääosastot (67) eivät tässä yhteydessä arvioineet riittävällä tavalla sisäisen valvonnan järjestelmänsä vaikuttavuutta. Riittävän itsearvioinnin tehneistä yksiköistä suurin osa (68) ilmoitti, että sisäisen valvonnan standardien nro 11 ”Riskien analyysi ja hallinta” ja/tai nro 17 ”Valvonta” vaikuttavuutta on pyrittävä edelleen lisäämään. |
| --- | --- |

1.83.

Ohjeet, jotka koskivat sisäisen valvonnan järjestelmästä varainhoitovuonna 2004 tehtävää vuotuista arviointia, sisälsivät uudistuksen, jonka mukaan pääosastojen tehtävänä on arvioida sisäisen valvonnan standardien noudattamisen vaikuttavuutta. Vuotuisia toimintakertomuksia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseinen arviointi oli tehty hyvin yleisellä tasolla eikä sen perusteella ole mahdollista yksilöidä järjestelmällisesti parantamista vaativia aloja (ks. kohta 1.58). Monet pääosastot (67) eivät tässä yhteydessä arvioineet riittävällä tavalla sisäisen valvonnan järjestelmänsä vaikuttavuutta. Riittävän itsearvioinnin tehneistä yksiköistä suurin osa (68) ilmoitti, että sisäisen valvonnan standardien nro 11 ”Riskien analyysi ja hallinta” ja/tai nro 17 ”Valvonta” vaikuttavuutta on pyrittävä edelleen lisäämään.

67

68

| 1.83. | Sisäisen tarkastuksen standardit on otettu käyttöön pääosastoissa asteittain hallinnonuudistuksen käynnistämisestä alkaen. Vuonna 2004 pääpaino siirtyi tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseen. Tällä alalla on tehty paljon merkittävää työtä etenkin kahden tärkeimmän standardin käyttöönotossa. Niistä toinen koskee valvontaa ja toinen riskienhallintaa.
  Kyseessä on kuitenkin jatkuva prosessi, ja komissio myöntää, että työtä on vielä tehtävä. Kyseessä on yksi vuoden 2004 toimintakertomuksia koskevassa yleiskirjeessä esitetyistä tärkeimmistä uudistuksista, kuten kohtaan 1.60 annetussa vastauksessa todetaan. |
| --- | --- |

1.83.

Sisäisen tarkastuksen standardit on otettu käyttöön pääosastoissa asteittain hallinnonuudistuksen käynnistämisestä alkaen. Vuonna 2004 pääpaino siirtyi tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseen. Tällä alalla on tehty paljon merkittävää työtä etenkin kahden tärkeimmän standardin käyttöönotossa. Niistä toinen koskee valvontaa ja toinen riskienhallintaa.

Kyseessä on kuitenkin jatkuva prosessi, ja komissio myöntää, että työtä on vielä tehtävä. Kyseessä on yksi vuoden 2004 toimintakertomuksia koskevassa yleiskirjeessä esitetyistä tärkeimmistä uudistuksista, kuten kohtaan 1.60 annetussa vastauksessa todetaan.

Kohti yhteisön sisäisen valvonnan järjestelmää

| 1.84. | Tilintarkastustuomioistuin ehdotti antamassaan lausunnossa nro 2/2004, että pannaan täytäntöön yhteisön sisäisen valvonnan menettelyt, joiden tarkoituksena on yhdentää ja lujittaa jo olemassa olevia osatekijöitä ja samalla lisätä uusia tekijöitä, jotta valvontamenettelyt olisivat aiempaa tehokkaampia ja vaikuttavampia (yhtenäisiä periaatteita sovellettaisiin kaikilla hallinnon tasoilla niin toimielimissä kuin jäsenvaltioissakin, sisäisen valvonnan menettelyjen avulla pitäisi saada kohtuullinen (ei ehdoton) varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, tarkastuksista aiheutuvien kustannusten pitäisi olla oikeassa suhteessa niistä saatavaan hyötyyn nähden sekä taloudelliselta että poliittiselta kannalta ja järjestelmän tulisi perustua loogiseen valvontaketjuun, jossa tarkastukset toimitetaan, dokumentoidaan ja raportoidaan yhtenäisen standardin mukaisesti, niin että kaikki menettelyn osapuolet voivat luottaa asianomaisiin tietoihin). |
| --- | --- |

1.84.

Tilintarkastustuomioistuin ehdotti antamassaan lausunnossa nro 2/2004, että pannaan täytäntöön yhteisön sisäisen valvonnan menettelyt, joiden tarkoituksena on yhdentää ja lujittaa jo olemassa olevia osatekijöitä ja samalla lisätä uusia tekijöitä, jotta valvontamenettelyt olisivat aiempaa tehokkaampia ja vaikuttavampia (yhtenäisiä periaatteita sovellettaisiin kaikilla hallinnon tasoilla niin toimielimissä kuin jäsenvaltioissakin, sisäisen valvonnan menettelyjen avulla pitäisi saada kohtuullinen (ei ehdoton) varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, tarkastuksista aiheutuvien kustannusten pitäisi olla oikeassa suhteessa niistä saatavaan hyötyyn nähden sekä taloudelliselta että poliittiselta kannalta ja järjestelmän tulisi perustua loogiseen valvontaketjuun, jossa tarkastukset toimitetaan, dokumentoidaan ja raportoidaan yhtenäisen standardin mukaisesti, niin että kaikki menettelyn osapuolet voivat luottaa asianomaisiin tietoihin).

| 1.85. | Komissio otti strategiseksi tavoitteekseen varmistaa, että tilintarkastustuomioistuin saa kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (69). Lisäksi komissio hyväksyi ”suunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi” (70), jonka tarkoituksena oli käynnistää prosessi, joka voi johtaa siihen, että vuoden 2005 loppuun mennessä komissio, parlamentti ja neuvosto pääsevät yhteisymmärrykseen ja tekevät asian virallistamiseksi toimielinten välisen sopimuksen siitä, kuinka nykyistä sisäisen valvonnan järjestelmää voidaan parantaa, jotta komissio voi antaa tilintarkastustuomioistuimelle sen tavoitteleman kohtuullisen varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

1.85.

Komissio otti strategiseksi tavoitteekseen varmistaa, että tilintarkastustuomioistuin saa kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (69). Lisäksi komissio hyväksyi ”suunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi” (70), jonka tarkoituksena oli käynnistää prosessi, joka voi johtaa siihen, että vuoden 2005 loppuun mennessä komissio, parlamentti ja neuvosto pääsevät yhteisymmärrykseen ja tekevät asian virallistamiseksi toimielinten välisen sopimuksen siitä, kuinka nykyistä sisäisen valvonnan järjestelmää voidaan parantaa, jotta komissio voi antaa tilintarkastustuomioistuimelle sen tavoitteleman kohtuullisen varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

69

70

| 1.86. | Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu myönteisesti kyseiseen aloitteeseen ja siihen, että komissio on sitoutunut luomaan toimivan yhteisön sisäisen valvonnan järjestelmän tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 annettujen suositusten mukaisesti. Valvontajärjestelmän vaikuttavuudella on erittäin suuri merkitys erityisesti kun otetaan huomioon, että valtaosa yhteisön talousarviosta koostuu menoista, joihin jo niiden luonteen puolesta liittyy suuria riskejä, koska menojen perustana käytetään edunsaajien toimittamia tietoja tai niitä koskeva säännöstö on erittäin monimutkainen ja epätarkka. |
| --- | --- |

1.86.

Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu myönteisesti kyseiseen aloitteeseen ja siihen, että komissio on sitoutunut luomaan toimivan yhteisön sisäisen valvonnan järjestelmän tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 2/2004 annettujen suositusten mukaisesti. Valvontajärjestelmän vaikuttavuudella on erittäin suuri merkitys erityisesti kun otetaan huomioon, että valtaosa yhteisön talousarviosta koostuu menoista, joihin jo niiden luonteen puolesta liittyy suuria riskejä, koska menojen perustana käytetään edunsaajien toimittamia tietoja tai niitä koskeva säännöstö on erittäin monimutkainen ja epätarkka.

| 1.86. | Toimien ja menojen hyväksyttävyyteen vaikuttavat luonnollisesti hyvin monet tekijät. Komissio antaa kuitenkin ohjeita, ja se on yksinkertaistanut sääntöjä mahdollisimman paljon. |
| --- | --- |

1.86.

Toimien ja menojen hyväksyttävyyteen vaikuttavat luonnollisesti hyvin monet tekijät. Komissio antaa kuitenkin ohjeita, ja se on yksinkertaistanut sääntöjä mahdollisimman paljon.

---

(1)  ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös” esitetään Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden 2004 tilinpäätöksen niteessä I.

1

(2)  Ks. Euroopan yhteisöjen lopullinen tilinpäätös, varainhoitovuosi 2004, nide I, liite 1.

2

(3)  Ks. Euroopan parlamentin päätöslauselma (EP 353.338, 35 kohta) ja neuvoston suositus (6850/05 BUDGET 5, s. 8) varainhoitovuoden 2003 osalta myönnettävästä vastuuvapaudesta.

3

(4)  Tilinpäätös koostuu ”konsolidoiduista talousarvion toteuttamisselvityksistä”, jotka kattavat varainhoitovuoden tulot ja menot, sekä ”konsolidoiduista tilinpäätöksistä”, jotka kattavat taseen, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat.

4

(5)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1).

5

(6)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.18.

6

(7)  Kohdat 1.10—1.11.

7

(8)  Kohta 1.11.

8

(9)  Liittymissopimus, liite II, 15 luku, 1 kohdan e alakohta (EUVL L 236, 23.9.2003).

9

(10)  Varainhoitoasetuksen 29 artikla (EYVL L 248, 16.9.2002).

10

(11)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1259/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999 (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 113), ja komission asetus (EY) N:o 963/2001, annettu 17 päivänä toukokuuta 2001 (EYVL L 136, 18.5.2001, s. 4).

11

(12)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1.23 ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.10 alakohta e ja kohdat 1.14—1.15.

12

(13)  Kyseinen määrä sisältyy kohdassa 1.17 mainittuun muita velallisia koskevaan määrään.

13

(14)  Määrä sisältää 19,6 miljoonan euron korkotuoton.

14

(15)  Eläkeoikeuksia koskeva varaus sisältyy ”varauksiin”.

15

(16)  Komission tiedonanto Euroopan yhteisöjen kirjanpitojärjestelmän uudistamisesta (KOM(2002) 755 lopullinen, 17.12.2002).

16

(17)  Ks. myös Euroopan parlamentin päätöslauselma vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuodelta 2001, 23 kohta (EUVL L 148, 16.6.2003.)

17

(18)  Alusta lähtien ajateltiin, että kaikkia paikallisia kirjanpitojärjestelmiä ei saada täydellisesti integroitua edellytetyn määräajan puitteissa eli kahden vuoden kuluessa komission hyväksynnästä.

18

(19)  Toimintasuunnitelman toimi 16 (kirjanpitosäännöstö) (KOM(2002) 426 lopullinen, 24.7.2002).

19

(20)  Toimintasuunnitelman toimi 17 (rahoitusalan perustietojärjestelmät) (KOM(2002) 426 lopullinen, 24.7.2002).

20

(21)  Aineistotarkastukset toimitetaan myöhemmässä vaiheessa kyseistä tarkastusta.

21

(22)  1. Konsernilaskenta, 2. Tilinpäätökset, 3. Menot ja velat, 4. Tulot ja saamiset, 5. Ennakkomaksut, 6. Aineettomat hyödykkeet, 7. Aineelliset hyödykkeet, 8. Vuokrasopimukset, 9. Vaihto-omaisuus, 10. Varaukset, ehdolliset varat ja ehdolliset velat, 11. Rahoitusvarat ja rahoitusvelat, 12. Työsuhde-etuudet, 13. Ulkomaan rahan määräisten erien muuntaminen, 14. Tilikauden voitto tai tappio, perustavaa laatua olevat virheet ja tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden muutokset, 15. Lähipiiriä koskevat tiedot tilinpäätöksessä.

22

(23)  Tilintarkastajien kansainvälisen yhteistyöjärjestön (International Federation of Accountants, IFAC) antamat kansainväliset julkisen sektorin tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamat kansainväliset IAS/IFRS-tilinpäätösstandardit (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards).

23

(24)  Varainhoitoasetuksen 133 artiklan 2 kohdan mukaisesti kirjanpidossa noudatettavat säännöt voivat tietyissä tapauksissa poiketa kansainvälisesti hyväksytyistä julkisen sektorin kirjanpitosäännöistä yhteisöjen toimintojen erityispiirteiden niin vaatiessa.

24

(25)  Ks. 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 129 artikla.

25

(26)  Ennakkomaksuihin ja muihin kuin valuuttamarkkinatoimiin, joita IPSAS-standardit eivät vielä kata, pyrittiin soveltamaan IPSAS-standardien periaatteita.

26

(27)  Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tässä vaiheessa tarkastusta arvioimaan ennakkomaksujen hyväksyntää ja vähentämistä. Näihin liittyvät tekijät, kuten pitkäaikaisten ennakkomaksujen arviointi (vakuutusmatemaattisen menetelmän avulla), korkotuotto ja ulkomaan rahan määräisten erien muuntaminen, tarkastetaan myöhemmässä vaiheessa. Lisäksi tarkastuksen aikana käytiin yhä keskustelua ennakkomaksujen käsitteen yhdenmukaistamiseen tähtäävistä kirjanpitoon tehtävistä korjauksista (esim. varauksina tehtävät korjaukset).

27

(28)  Varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti tilinpitäjän vastuulla on ”kirjanpitojärjestelmän määritteleminen ja hyväksyminen sekä tarvittaessa sellaisten tulojen ja menojen hyväksyjän määrittelemien järjestelmien hyväksyminen, joiden tarkoituksena on tuottaa tai perustella kirjanpitotietoja”. Tätä kohtaa vastaavassa soveltamissääntöjen 57 artiklassa säädetään, että ”tilinpitäjältä on saatava lupa ottaa käyttöön ja muuttaa sellaisia tulojen ja menojen hyväksyjän laatimia taloushallintojärjestelmiä, joista toimitetaan tietoja toimielimen kirjanpitoon tai joita käytetään sen sisältämien tietojen perustelemiseen.”

28

(29)  Tietotekniikan ja koulutuksen ja kulttuurin pääosastot, humanitaarisen avun toimisto, EuropeAid-yhteistyötoimisto ja Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto.

29

(30)  Ulkosuhteiden pääosasto, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto ja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto.

30

(31)  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto, aluepolitiikan pääosasto, tutkimuksen pääosasto sekä lehdistö- ja viestintäpääosasto.

31

(32)  Esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien päätoimipaikassa tai Espanjassa, Ranskassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

32

(33)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 1.8 ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.25.

33

(34)  Maatalous, rakennetoimet, sisäiset politiikat, ulkoiset toimet, hallinto ja liittymistä edeltävä strategia.

34

(35)  Varainhoitoasetuksessa (53 artikla) yksilöidään menojen osalta seuraavat tapaukset: komissio toteuttaa talousarviota keskitetysti (hallintomenot ja sisäiset politiikat); toimia hallinnoidaan yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa jäsenvaltioissa (EMOTR:n tukiosasto ja rakennerahastot); komissio on ennakkotarkastuksen tehtyään antanut edunsaajavaltioiden tehtäväksi toteuttaa toimien tietyt osa-alueet (liittymistä edeltävä strategia) ja komissio voi hallinnoida tiettyjä toimia yhteistyössä kansainvälisten organisaatioiden kanssa (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.57).

35

(36)  Muilla tarkastajilla tarkoitetaan julkisella tai yksityisellä sektorilla toimivia henkilöitä, joita on pyydetty tilintarkastajan ominaisuudessa arvioimaan kokonaan tai osittain yhteisön talousarviosta rahoitettavia toimia, mutta joita yhteisön säännökset eivät velvoita suorittamaan kyseistä tehtävää.

36

(37)  Tilintarkastustuomioistuin ei voinut ottaa huomioon kaikkien toimielinten (tuomioistuin ja alueiden komitea) vuotuisia toimintakertomuksia, koska niitä ei ollut laadittu tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättymiseen mennessä (ks. kohta 9.13).

37

(38)  Keskeisten varaumien vaikutus pääjohtajien antamaan lausumaan:

38

Keskeisten varaumien vaikutus pääjohtajien antamaan lausumaan:

A: On saatu kohtuullinen varmuus siitä, että sisäisen valvonnan järjestelmillä voidaan varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus eikä esiinny tarvetta esittää huomautuksia tai esitettävät huomautukset ovat merkitykseltään vähäisiä.

B: On saatu kohtuullinen varmuus siitä, että sisäisen valvonnan järjestelmillä voidaan varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus mutta huomautuksiin on aihetta (virheitä alle kaksi prosenttia tai järjestelmässä esiintyvien puutteiden taloudellinen vaikutus alle 10 prosenttia kyseisestä talousarviosta).

C: Kohtuullista varmuutta ei saatu (virheitä yli kaksi prosenttia tai järjestelmässä esiintyvien puutteiden taloudellinen vaikutus yli 10 prosenttia kyseisestä talousarviosta).

(39)  Varaumien sisältö:

39

Varaumien sisältö:

A: Selkeä ja yksiselitteinen.

B: Määritelty epäselvästi.

C: Määritelty epäselvästi ja epäselvyydet ovat merkittäviä tai niitä ei ole perusteltu riittävällä tavalla (esimerkiksi: yhteistä hallinnointia koskevat ongelmat jätetty huomiotta, kattaa edellisen varainhoitovuoden, kvantitatiivinen määrittely puuttuu, tiedot eivät käyttökelpoisia).

(40)  Mainittujen osatekijöiden merkitys tilintarkastustuomioistuimen päätelmien kannalta:

40

Mainittujen osatekijöiden merkitys tilintarkastustuomioistuimen päätelmien kannalta:

A: Todentava aineisto riittää tilintarkastustuomioistuimen päätelmien pohjaksi.

B: Todentava aineisto riittää tilintarkastustuomioistuimen päätelmien pohjaksi korjausten jälkeen.

C: Todentava aineisto ei riitä tilintarkastustuomioistuimen päätelmien pohjaksi (esimerkiksi: tiedot eivät ole asianmukaisia tai riittäviä).

(41)  Kehitys:

41

Kehitys:

- tilanne on parantunut

= tilanne on pysynyt samana

– tilanne on huonontunut

(42)  Euroopan parlamentti kehotti tammikuussa 2000 komissiota tehostamaan hallintoaan; komissio antoi 5. huhtikuuta 2000 valkoisen kirjan ”Komission uudistaminen” (KOM(2000) 200).

42

(43)  Ks. INTOSAI — tarkastusstandardit, luku 1, kohdan 1.0.6 alakohta d: Riittävien tieto-, (...) ja raportointijärjestelmien kehittäminen hallinnon tasolla helpottaa kirjanpitomenettelyä. Johto on vastuussa taloudellisten selvitysten sekä muiden tietojen muodon ja sisällön oikeellisuudesta ja riittävyydestä. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että indikaattorit ovat osa riittäviä tietojärjestelmiä.

43

(44)  Euroopan parlamentti ehdotti tätä järjestelyä vastuuvapauden myöntämisestä varainhoitovuodelta 2003 antamassaan päätöslauselmassa (ks. 65 ja 66 kohta); järjestelyn myötä vastuuvapauden myöntävien viranomaisten esittämät pyynnöt olisi mahdollista ottaa huomioon jatkotoimia silmällä pitäen.

44

(45)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 1.68—1.74 ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 1.85—1.87.

45

(46)  Tilintarkastustuomioistuin kehitti omaan käyttöönsä seurantamenettelyt, jotka on tarkoitettu mm. seuraavien tekijöiden seurantaan: uudistamista koskevassa valkoisessa kirjassa ja yhteenvetokertomusten toimintasuunnitelmissa tarkoitettujen toimien täytäntöönpano, sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano, tarkastuslausumaan liittyvien varaumien ja huomautusten seuranta, pääjohtajien esittämien varaumien seuranta ja keskeisten valvontamenettelyjen täytäntöönpanon arviointi.

46

(47)  Komission tiedonanto: vuotta 2004 koskevien toimintakertomusten yhteenvetokertomus (KOM(2005) 256, 15.6.2005).

47

(48)  Uusi monialainen toimintasuunnitelma sisältää 12 toimenpidettä, jotka liittyvät seuraaviin aloihin: hallintokysymykset, toimintojohtaminen, varainhoito ja raportointi sekä henkilöstöresurssit.

48

(49)  Tiedote pääjohtajille ja yksikönpäälliköille — Circular on the annual activity reports for year 2004 (SEC(2004) 1562, 3.12.2004).

49

(50)  Komission tiedonanto: ”Vuoden 2002 katsaus toimintojohtamisen toteuttamiseen komissiossa sekä vuotuisen toimintakertomuksen laadintamenetelmiä koskeva selvennys” (KOM(2003) 28, 21.1.2003).

50

(51)  Varaumien tosiasiallisen kattavuuden selvittämiseksi pääjohtajia pyydetään ilmoittamaan, millaisin kriteerein he määrittelevät olennaisuusrajan. Puutteen luonteesta ja toimintayhteydestä johtuvan olennaisuuden lisäksi ohjeissa vahvistetaan olennaisuusraja, joka on kaksi prosenttia kyseisen toimialan toimintoperusteiseen budjetointiin liittyvään toimintaan annetuista varoista (KOM(2003) 28, 21.1.2003). Tilintarkastustuomioistuin totesi jo vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2003 (kohdat 1.64—1.65), että kyseisen olennaisuuden käsitteen pohjalta ei vielä kyetä yksilöimään järjestelmässä esiintyviä puutteita. Pääjohtajat voivat poiketa mainitusta kriteeristä, jos he katsovat toimintayhteyden sitä vaativan tai jos puute on luonteensa vuoksi merkittävä. Tällaisissa tapauksissa uuden kynnysarvon tai olennaisuuskriteerin valinta on perusteltava vuotuisessa toimintakertomuksessa.

51

(52)  Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus).

52

(53)  Esimerkiksi siinä tapauksessa, että varaumilla on merkittävä vaikutus kyseisen pääosaston talousarvioon.

53

(54)  Esimerkiksi työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden, yritys- ja teollisuustoiminnan, kalastus- ja meriasioiden, oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen liittyvien asioiden ja ulkosuhteiden pääosastot, Eurostat ja henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto.

54

(55)  Varaumien määrä vaihteli vuosien 2003 ja 2004 välillä (–17); tämä johtui siitä, että vuonna 2004 esitettiin kuusi uutta varaumaa ja poistettiin 23 varainhoitovuonna 2003 esitettyä varaumaa.

55

(56)  Yhteenvetokertomus 2001, toimi 13.

56

(57)  Yhteenvetokertomus 2002: toimet 5.4.5 ”Sisäisten tarkastusstandardien arviointi”, 3.3.2 ”Viestintä”, 5.4.1 ”Sisäinen valvonta lähetystöissä”, 3.3.2 ”Hallinnointiriskien arviointi”, 5.4.6 ”Seuranta yksiköissä”, 5.3.3A ”Yhteinen hallinnointi”, 5.3.3B ”Tarkastus yhteisessä hallinnoinnissa”, 5.3.4 ”Yhteisrahoitus”, 5.3.2A ”Takaisinperintä”, 5.3.7 ”Kirjanpitojärjestelmä”, 3.3.2—3.3.3 ”Komission tarkastusyhteisön koordinointi ja Sisäisen tarkastuksen seurantakomitean yleisnäkemys tarkastuksesta” ja 3.3.3 ”Tarkastusmetodologia”. Yhteenvetokertomus 2001: toimet 2 ”Hajauttamisen arviointi” ja 7 ”Yhteentoimivuus”. Valkoinen kirja: toimet 11 ja 74 ”Oikeushenkilötietokannan ja sopimustietokannan kehittäminen”.

57

(58)  Yhteenvetokertomus 2002: toimi 4.4 ”Vuotuisten toimintakertomusten metodologia”. Valkoinen kirja: toimet 87 ”Komission yksiköiden edistyminen muutosprosessissa tutkitaan”, 93 ”OLAFin ja muiden yksiköiden välisen vuorovaikutuksen parempi koordinointi” ja 94 ”Lainsäädännön laatiminen petosten osalta aukottomaksi ja sopimusten hallinnointi”.

58

(59)  ”Sisäinen valvonta lähetystöissä” (yhteenvetokertomus 2002, toimi 5.4.1); ”Yhteinen hallinnointi ja tarkastus yhteisessä hallinnoinnissa” (yhteenvetokertomus 2002, toimet 5.3.3A ja 5.3.3B); ”Yhteisrahoitus” (yhteenvetokertomus 2002, toimi 5.3.4); ”Yhteentoimivuus” (yhteenvetokertomus 2001, toimi 7); ”Vuotuisten toimintakertomusten metodologia” (yhteenvetokertomus 2002, toimi 4.4).

59

(60)  ”Hajauttamisen arviointi” (yhteenvetokertomus 2001, toimi 2), ”Hallinnointiriskien arviointi” (yhteenvetokertomus 2002, toimi 3.3.2), ”Tietyt tilien luotettavuuteen liittyvät tekijät” (”Takaisinperintä”, ”Kirjanpitojärjestelmä” ja ”Oikeushenkilötietokannan ja sopimustietokannan kehittäminen” (yhteenvetokertomus 2002, toimet 5.3.2A ja 5.3.7; valkoinen kirja, toimet 11 ja 74).

60

(61)  Varainhoitoasetuksen 86 artiklan 3 kohdan mukainen sisäistä tarkastusta koskeva vuosikertomus 2003, toimen 87 täytäntöönpanokertomus ja ulkosuhteita koskeva kertomus.

61

(62)  Komission tiedonanto ”Completing the reform mandate: progress report and measures to be implemented in 2004” (KOM(2004) 93, 10.2.2004).

62

(63)  Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus), kohta V.

63

(64)  Standardi nro 11 ”riskien analyysi ja hallinta”, standardi nro 12 ”riittävät hallintotiedot”, standardi nro 14 ”säännönvastaisuuksista ilmoittaminen”, standardi nro 17 ”valvonta”, standardi nro 18 ”poikkeusten kirjaaminen”, standardi nro 20 ”sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen”, standardi nro 21 ”tarkastuskertomukset” sekä standardi nro 22 ”sisäinen tarkastusrakenne”.

64

(65)  Selvitys koski seuraavia pääosastoja: talous- ja raha-asiat, maatalous ja maaseudun kehittäminen, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasiat, kalastus- ja meriasiat, aluepolitiikka, tutkimus, tietoyhteiskunta ja viestimet, laajentumisasiat, budjetti, henkilöstö ja hallinto, terveys- ja kuluttajansuoja-asiat, humanitaarisen avun toimisto, EuropeAid-yhteistyötoimisto ja Eurostat.

65

(66)  Perusvaatimusten määrä väheni 74:stä 71:een. Neljää yhä vuonna 2004 voimassa olevaa vaatimusta kiristettiin vuoteen 2003 verrattuna.

66

(67)  Esimerkiksi kilpailun pääosasto, kehitysyhteistyön yksikkö, tietotekniikan yksikkö, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden ja yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastot, lehdistö- ja viestintäpalvelu, aluepolitiikan, ulkosuhteiden, terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden sekä verotuksen ja tulliliiton pääosastot, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto, Eurostat, Eurooppa-politiikan neuvonantajien toimisto, yhteinen tutkimuskeskus, Brysselissä sijaitseva infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Luxemburgissa sijaitseva infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Euroopan petostentorjuntavirasto, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto ja oikeudellinen yksikkö.

67

(68)  Esimerkiksi budjettipääosasto, koulutuksen ja kulttuurin, talous- ja raha-asioiden, laajentumisasioiden, kalastus- ja meri-asioiden, tietoyhteiskunnan ja viestimien, käännöstoimen, liikenteen ja energian, tulkkauksen, oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen liittyvien asioiden ja tutkimuksen pääosastot, EuropeAid-yhteistyötoimisto ja Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto.

68

(69)  Komission tiedonanto: Strategiset tavoitteet vuosiksi 2005—2009, Eurooppa 2010: Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi: Hyvinvointi, solidaarisuus ja turvallisuus. KOM(2005) 12, 26.1.2005.

69

(70)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja tilintarkastustuomioistuimelle suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005) 252/4, 15.6.2005).

70

---

TOINEN LUKU

Budjettihallinto

SISÄLLYS

Johdanto

Huomautukset

Komission kertomuksessa enemmän tietoa, mutta analysointi riittämätöntä

Laajemmalle unionille suurempi talousarvio

Määrärahojen käyttöaste kasvoi 95 prosenttiin

Pienempi ylijäämä

Nykyisissä meno-ohjelmissa on saavutettu oletettu käyttöaste

Maksattamatta olevien talousarviositoumusten kasvu laajentumisen vuoksi

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset eivät vastaa kaikkia oikeudellisia sitoumuksia

Vuosi n + 2-säännön perusteella sitoumuksia on vapautettu tähän mennessä vähän

Budjetointi epäasianmukaista koko meno-ohjelman ajan

Päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 2.1. | Tässä luvussa käsitellään EU:n yleisen talousarvion toteuttamista vuonna 2004. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

2.1.

Tässä luvussa käsitellään EU:n yleisen talousarvion toteuttamista vuonna 2004.

| 2.2. | Euroopan unionin vuotuisen talousarvion hyväksyy budjettivallan käyttäjä (Euroopan parlamentti ja neuvosto) komission esitysten perusteella, ja se on laadittu monivuotisten rahoitusnäkymien mukaisesti. Komissio toteuttaa useimpia menoaloja — maataloutta, rakennetoimia, ulkoisia toimia sekä liittymistä edeltävää strategiaa — koskevaa talousarviota yhdessä jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajamaiden kanssa. |
| --- | --- |

2.2.

Euroopan unionin vuotuisen talousarvion hyväksyy budjettivallan käyttäjä (Euroopan parlamentti ja neuvosto) komission esitysten perusteella, ja se on laadittu monivuotisten rahoitusnäkymien mukaisesti. Komissio toteuttaa useimpia menoaloja — maataloutta, rakennetoimia, ulkoisia toimia sekä liittymistä edeltävää strategiaa — koskevaa talousarviota yhdessä jäsenvaltioiden ja muiden edunsaajamaiden kanssa.

| 2.3. | Maksusitoumuksia ja maksuja varten on talousarviossa erilliset määrärahat. Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat koostuvat määristä, jotka unionilla on kuluvana vuotena käytettävissä sellaisten talousarviositoumusten tekemiseksi, joilla katetaan oikeudellisten sitoumusten (tai sopimusten) toteuttaminen kuluvana vuotena tai tulevina vuosina (1). Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat koostuvat määristä, jotka ovat käytettävissä kuluvana vuotena. Suurinta osaa rakennetoimiin sekä sisäisiin ja ulkoisiin politiikkoihin liittyvistä menoista hallinnoidaan monivuotisilla ohjelmilla (esimerkiksi rakennerahastojen tämänhetkinen ohjelmakausi kattaa vuodet 2000—2006). Tällöin oikeudelliset sitoumukset eivät yleensä toteudu vielä samana vuonna talousarviositoumuksina, vaan koko ohjelmakauden ajan suoritettavina jokseenkin samansuuruisina vuotuisina maksuosuuksina (2). |
| --- | --- |

2.3.

Maksusitoumuksia ja maksuja varten on talousarviossa erilliset määrärahat. Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat koostuvat määristä, jotka unionilla on kuluvana vuotena käytettävissä sellaisten talousarviositoumusten tekemiseksi, joilla katetaan oikeudellisten sitoumusten (tai sopimusten) toteuttaminen kuluvana vuotena tai tulevina vuosina (1). Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat koostuvat määristä, jotka ovat käytettävissä kuluvana vuotena. Suurinta osaa rakennetoimiin sekä sisäisiin ja ulkoisiin politiikkoihin liittyvistä menoista hallinnoidaan monivuotisilla ohjelmilla (esimerkiksi rakennerahastojen tämänhetkinen ohjelmakausi kattaa vuodet 2000—2006). Tällöin oikeudelliset sitoumukset eivät yleensä toteudu vielä samana vuonna talousarviositoumuksina, vaan koko ohjelmakauden ajan suoritettavina jokseenkin samansuuruisina vuotuisina maksuosuuksina (2).

HUOMAUTUKSET

Komission kertomuksessa enemmän tietoa, mutta analysointi riittämätöntä

| 2.4. | Tarkempia tietoja varainhoitovuoden 2004 talousarvion toteuttamisesta on saatavilla komission laatimasta selvityksestä ”Report on budgetary and financial management — Financial year 2004” (budjetti- ja taloushallintoa koskeva selvitys varainhoitovuodelta 2004) (3). Tilintarkastustuomioistuin suositti varainhoitovuotta 2003 koskevassa vuosikertomuksessaan (4), että yhteisön ohjelmien etenemisestä annettaisiin tarkempia lisätietoja koko niiden soveltamiskaudelta. Yhteisön ohjelmien etenemisestä koko soveltamiskaudelta onkin annettu lisätietoja, mikä lisää selvityksen informatiivista arvoa. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että tietoa selitettäisiin ja analysoitaisiin tarkemmin ja toteutuneita tuloksia verrattaisiin odotettuihin tuloksiin, jotta selvityksestä olisi tulevaisuudessa enemmän hyötyä. Rakennerahastoja koskevat tiedot on esitetty toimintalinjojen tavoitteiden mukaan. Olisi kuitenkin hyödyllistä, että tiedot esitettäisiin myös rahastokohtaisesti, koska tällöin ne vastaisivat paremmin komission hallinnointitapaa ja tilintekovelvollisuutta. |
| --- | --- |

2.4.

Tarkempia tietoja varainhoitovuoden 2004 talousarvion toteuttamisesta on saatavilla komission laatimasta selvityksestä ”Report on budgetary and financial management — Financial year 2004” (budjetti- ja taloushallintoa koskeva selvitys varainhoitovuodelta 2004) (3). Tilintarkastustuomioistuin suositti varainhoitovuotta 2003 koskevassa vuosikertomuksessaan (4), että yhteisön ohjelmien etenemisestä annettaisiin tarkempia lisätietoja koko niiden soveltamiskaudelta. Yhteisön ohjelmien etenemisestä koko soveltamiskaudelta onkin annettu lisätietoja, mikä lisää selvityksen informatiivista arvoa. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että tietoa selitettäisiin ja analysoitaisiin tarkemmin ja toteutuneita tuloksia verrattaisiin odotettuihin tuloksiin, jotta selvityksestä olisi tulevaisuudessa enemmän hyötyä. Rakennerahastoja koskevat tiedot on esitetty toimintalinjojen tavoitteiden mukaan. Olisi kuitenkin hyödyllistä, että tiedot esitettäisiin myös rahastokohtaisesti, koska tällöin ne vastaisivat paremmin komission hallinnointitapaa ja tilintekovelvollisuutta.

| 2.4. | Komissio on toimittanut tärkeimpien monivuotisten yhteisön ohjelmien (ts. rakennerahastot, koheesiorahasto, Sapard ja ISPA) koko soveltamiskautta koskevat kattavat tiedot asiakirjojen, taulukoiden ja kaavioiden avulla. Vuotuiset talousarviot kuvaavat odotettua tulosta, ja sitä verrataan toteutuneeseen täytäntöönpanoon. Komissio aikoo tarkastella mahdollisuuksia tarjota jatkossa lisätietoja, joiden antamista tilintarkastustuomioistuin suositteli talousarvion toteuttamista koskevassa kertomuksessa (Report on budgetary and financial management). Komissio on julkaissut rakennerahastojen talousarvion toteuttamista koskevan yksityiskohtaisen vuosikertomuksen varainhoitovuodesta 1977 alkaen. Tämä kertomus sisältää mm. perusteellisen analyysin talousarvion toteutuksesta koko soveltamiskaudelta ja rahastokohtaisen analyysin. Varainhoitovuotta 2004 koskevan kertomus julkaistiin toukokuussa 2005 ja se on saatavilla verkkoversiona sivustolla http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm.
  Yksityiskohtaiset tiedot rakennerahastojen täytäntöönpanon tilanteesta (tavoitteittain, rahastoittain ja jäsenvaltioittain eritellyt kohdennetut, sidotut ja maksetut määrät) julkaistaan rakennerahastoja koskevassa vuosikertomuksessa, joka ilmestyy raportointivuotta seuraavan vuoden lokakuussa, ks. esim. varainhoitovuotta 2003 koskeva vuosikertomus (KOM(2004) 721 lopullinen). |
| --- | --- |

2.4.

Komissio on toimittanut tärkeimpien monivuotisten yhteisön ohjelmien (ts. rakennerahastot, koheesiorahasto, Sapard ja ISPA) koko soveltamiskautta koskevat kattavat tiedot asiakirjojen, taulukoiden ja kaavioiden avulla. Vuotuiset talousarviot kuvaavat odotettua tulosta, ja sitä verrataan toteutuneeseen täytäntöönpanoon. Komissio aikoo tarkastella mahdollisuuksia tarjota jatkossa lisätietoja, joiden antamista tilintarkastustuomioistuin suositteli talousarvion toteuttamista koskevassa kertomuksessa (Report on budgetary and financial management). Komissio on julkaissut rakennerahastojen talousarvion toteuttamista koskevan yksityiskohtaisen vuosikertomuksen varainhoitovuodesta 1977 alkaen. Tämä kertomus sisältää mm. perusteellisen analyysin talousarvion toteutuksesta koko soveltamiskaudelta ja rahastokohtaisen analyysin. Varainhoitovuotta 2004 koskevan kertomus julkaistiin toukokuussa 2005 ja se on saatavilla verkkoversiona sivustolla http://europa.eu.int/comm/budget/furtherinfo/index_pg2_en.htm.

Yksityiskohtaiset tiedot rakennerahastojen täytäntöönpanon tilanteesta (tavoitteittain, rahastoittain ja jäsenvaltioittain eritellyt kohdennetut, sidotut ja maksetut määrät) julkaistaan rakennerahastoja koskevassa vuosikertomuksessa, joka ilmestyy raportointivuotta seuraavan vuoden lokakuussa, ks. esim. varainhoitovuotta 2003 koskeva vuosikertomus (KOM(2004) 721 lopullinen).

| 2.5. | Varainhoitoasetuksen täytäntöönpanosääntöjen 185 artiklassa säädetään, että budjetti- ja taloushallintoa koskevassa selvityksessä (5)”esitetään luotettavat tiedot [...] varainhoitovuoden tavoitteiden toteutumisesta moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti”. Vaatimusta on noudatettu ainoastaan yleisellä tasolla. Yksityiskohtaisemmat tiedot on esitetty pääjohtajien vuotuisissa toimintakertomuksissa. |
| --- | --- |

2.5.

Varainhoitoasetuksen täytäntöönpanosääntöjen 185 artiklassa säädetään, että budjetti- ja taloushallintoa koskevassa selvityksessä (5)”esitetään luotettavat tiedot [...] varainhoitovuoden tavoitteiden toteutumisesta moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti”. Vaatimusta on noudatettu ainoastaan yleisellä tasolla. Yksityiskohtaisemmat tiedot on esitetty pääjohtajien vuotuisissa toimintakertomuksissa.

| 2.5. | Selvityksen tavoitteena on antaa yleiskuva vuotuisen talousarvion kehityksestä ja sen toteutuksesta. Lisäksi komissio laatii erityisaloja koskevia yksityiskohtaisempia vuosikertomuksia monilta politiikan osa-alueilta, kuten rakennerahastojen talousarvion toteuttamista koskevan vuosikertomuksen. |
| --- | --- |

2.5.

Selvityksen tavoitteena on antaa yleiskuva vuotuisen talousarvion kehityksestä ja sen toteutuksesta. Lisäksi komissio laatii erityisaloja koskevia yksityiskohtaisempia vuosikertomuksia monilta politiikan osa-alueilta, kuten rakennerahastojen talousarvion toteuttamista koskevan vuosikertomuksen.

Laajemmalle unionille suurempi talousarvio

| 2.6. | Vuoden 2004 talousarvio oli alun perin laadittu 15 jäsenvaltion unionille (6). Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä oli 0,3 prosenttia pienempi ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä oli 2,3 prosenttia suurempi kuin vuoden 2003 lopullisessa talousarviossa. Laajentumisen vuoksi laadittiin 1. päivästä toukokuuta sovellettava lisätalousarvio (7). Ajan tasalle saatetussa talousarviossa lisäys oli 11,5 prosenttia maksusitoumusten osalta ja 7,8 prosenttia maksujen osalta vuoden 2003 lopulliseen talousarvioon verrattuna. Maksusitoumusten kohdalla kasvu oli suhteessa suurempi, sillä ne voivat kattaa yli vuoden mittaiselle jaksolle ulottuvat menot (ks. kohta 2.3). |
| --- | --- |

2.6.

Vuoden 2004 talousarvio oli alun perin laadittu 15 jäsenvaltion unionille (6). Maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä oli 0,3 prosenttia pienempi ja maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä oli 2,3 prosenttia suurempi kuin vuoden 2003 lopullisessa talousarviossa. Laajentumisen vuoksi laadittiin 1. päivästä toukokuuta sovellettava lisätalousarvio (7). Ajan tasalle saatetussa talousarviossa lisäys oli 11,5 prosenttia maksusitoumusten osalta ja 7,8 prosenttia maksujen osalta vuoden 2003 lopulliseen talousarvioon verrattuna. Maksusitoumusten kohdalla kasvu oli suhteessa suurempi, sillä ne voivat kattaa yli vuoden mittaiselle jaksolle ulottuvat menot (ks. kohta 2.3).

| 2.7. | Maksusitoumusmäärärahat olivat 4,3 miljardia euroa ja maksumäärärahat 11,8 miljardia euroa pienemmät kuin rahoitusnäkymissä asetetut korotetut enimmäismäärät. Maksusitoumusten osalta marginaali koskee pääasiassa maatalousalaa (2,5 miljardia euroa) ja liittymistä edeltävää strategiaa (1,7 miljardia euroa); muut otsakkeet ovat lähes enimmäismääränsä suuruisia tai hieman sen yli (8). |
| --- | --- |

2.7.

Maksusitoumusmäärärahat olivat 4,3 miljardia euroa ja maksumäärärahat 11,8 miljardia euroa pienemmät kuin rahoitusnäkymissä asetetut korotetut enimmäismäärät. Maksusitoumusten osalta marginaali koskee pääasiassa maatalousalaa (2,5 miljardia euroa) ja liittymistä edeltävää strategiaa (1,7 miljardia euroa); muut otsakkeet ovat lähes enimmäismääränsä suuruisia tai hieman sen yli (8).

| 2.8. | Varainhoitovuoden aikana hyväksytyillä lisätalousarvioilla (9) pienennettiin maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja yhteensä 1,6 miljardia euroa (oletettua pienempien maatalousmenojen vuoksi) ja lisättiin maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja 2,0 miljardia euroa (pääasiassa rakennetoimille myönnettyjen ylimääräisten määrärahojen vuoksi) (ks. kohta 2.14). |
| --- | --- |

2.8.

Varainhoitovuoden aikana hyväksytyillä lisätalousarvioilla (9) pienennettiin maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja yhteensä 1,6 miljardia euroa (oletettua pienempien maatalousmenojen vuoksi) ja lisättiin maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja 2,0 miljardia euroa (pääasiassa rakennetoimille myönnettyjen ylimääräisten määrärahojen vuoksi) (ks. kohta 2.14).

Määrärahojen käyttöaste kasvoi 95 prosenttiin

| 2.9. | Taulukossa 2.1
  kuvataan talousarvion toteuttamista varainhoitovuonna 2004 sekä maksujen että maksusitoumusten osalta. Käytettyjen lopullisten maksusitoumuksiin tarkoitettujen määrärahojen osuus (toteuttamisaste) oli 98 prosenttia vuonna 2004, eli hieman alhaisempi kuin vuonna 2003 (99 prosenttia). Käytettyjen lopullisten maksumääräyksiin tarkoitettujen määrärahojen osuus (käyttöaste) oli 95 prosenttia, joten se kasvoi vuodesta 2003 (käyttöaste oli 92 prosenttia, siitä huolimatta, että se perustui supistettuun talousarvioon (10)) ja vuodesta 2002 (käyttöaste oli 86 prosenttia). Käyttöaste kasvoi kaikilla aloilla. |
| --- | --- |

2.9.

Taulukossa 2.1
  kuvataan talousarvion toteuttamista varainhoitovuonna 2004 sekä maksujen että maksusitoumusten osalta. Käytettyjen lopullisten maksusitoumuksiin tarkoitettujen määrärahojen osuus (toteuttamisaste) oli 98 prosenttia vuonna 2004, eli hieman alhaisempi kuin vuonna 2003 (99 prosenttia). Käytettyjen lopullisten maksumääräyksiin tarkoitettujen määrärahojen osuus (käyttöaste) oli 95 prosenttia, joten se kasvoi vuodesta 2003 (käyttöaste oli 92 prosenttia, siitä huolimatta, että se perustui supistettuun talousarvioon (10)) ja vuodesta 2002 (käyttöaste oli 86 prosenttia). Käyttöaste kasvoi kaikilla aloilla.

Pienempi ylijäämä

| 2.10. | Varainhoitovuoden 2004 talousarvion ylijäämä (11) oli yhteensä 2,7 miljardia euroa (ks.
  taulukko 2.2
  ) seuraavista syistä:






  — | tuloja oli 1,7 miljardia euroa enemmän kuin talousarvioon oli kirjattu, |
| --- | --- | --- |

2.10.

Varainhoitovuoden 2004 talousarvion ylijäämä (11) oli yhteensä 2,7 miljardia euroa (ks.
  taulukko 2.2
  ) seuraavista syistä:

—

tuloja oli 1,7 miljardia euroa enemmän kuin talousarvioon oli kirjattu,

| — | menoja (maksumäärärahojen siirrot huomioon ottaen) oli 2,1 miljardia euroa vähemmän kuin talousarvioon oli kirjattu, |
| --- | --- |

—

menoja (maksumäärärahojen siirrot huomioon ottaen) oli 2,1 miljardia euroa vähemmän kuin talousarvioon oli kirjattu,

| — | muut seikat johtivat 1,0 miljardin euron vähentämiseen, ja ne liittyivät pääasiassa käyttötarkoituksiinsa sidottujen tulojen mukautuksiin. |
| --- | --- |

—

muut seikat johtivat 1,0 miljardin euron vähentämiseen, ja ne liittyivät pääasiassa käyttötarkoituksiinsa sidottujen tulojen mukautuksiin.

Taulukko 2.1 — Varainhoitovuoden 2004 talousarvion toteuttaminen rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Rahoitusnäkymien otsake | Rahoitusnäkymissä asetettu yläraja | Talousarvio | Talousarvion toteuttaminen |
| Alkuperäiset määrärahat (12) | Lopulliset määrärahat (13) | Suoritetut maksusitoumukset ja maksut | Toteuttamisaste | Vuoteen 2005 siirretyt määrärahat | % käytettävissä olleista lopullisista määrärahoista | Peruuntuneet määrärahat | % käytettävissä olleista lopullisista määrärahoista |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (d)/(c) | (f) | (g) = (f)/(c) | (h) | (i) = (h)/(c) |
| Maksusitoumusmäärärahat |
| Yhteinen maatalouspolitiikka | 49 305 | 44 761 | 45 122 | 44 760 | 99 % | 50 | 0,1 | 312 | 0,7 |
| Rakennetoimet | 41 035 | 34 326 | 41 046 | 40 834 | 99 % | 115 | 0,3 | 97 | 0,2 |
| Sisäiset politiikat | 8 722 | 7 051 | 9 835 | 9 010 | 92 % | 619 | 6,3 | 206 | 2,1 |
| Ulkoiset toimet | 5 082 | 5 177 | 5 368 | 5 198 | 97 % | 121 | 2,3 | 49 | 0,9 |
| Liittymistä valmisteleva strategia | 3 455 | 1 732 | 1 837 | 1 718 | 94 % | 91 | 5,0 | 29 | 1,6 |
| Hallintomenot | 5 983 | 6 040 | 6 361 | 6 161 | 97 % | 70 | 1,1 | 130 | 2,0 |
| Varaukset | 442 | 442 | 442 | 182 | 41 % | 0 | 0,0 | 260 | 58,9 |
| Korvaukset | 1 410 | 0 | 1 410 | 1 410 | 100 % | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Pyöristys | | | 1 | | | | | | |
| Yhteensä | 115 434 | 99 529 | 111 422 | 109 273 | 98 % | 1 066 | 1,0 | 1 083 | 1,0 |
| Maksumäärärahat |
| Yhteinen maatalouspolitiikka | | 44 761 | 44 308 | 43 579 | 98 % | 398 | 0,9 | 331 | 0,7 |
| Rakennetoimet | | 28 962 | 34 635 | 34 198 | 99 % | 197 | 0,6 | 240 | 0,7 |
| Sisäiset politiikat | | 6 606 | 8 992 | 7 255 | 81 % | 1 152 | 12,8 | 585 | 6,5 |
| Ulkoiset toimet | | 4 951 | 5 098 | 4 606 | 90 % | 176 | 3,5 | 317 | 6,2 |
| Liittymistä valmisteleva strategia | | 2 856 | 3 220 | 3 053 | 95 % | 58 | 1,8 | 109 | 3,4 |
| Hallintomenot | | 6 040 | 6 927 | 5 856 | 85 % | 850 | 12,3 | 221 | 3,2 |
| Varaukset | | 442 | 442 | 182 | 41 % | 0 | 0,0 | 260 | 58,8 |
| Korvaukset | | 0 | 1 410 | 1 410 | 100 % | 0 | 0,0 | 0 | 0,0 |
| Pyöristys | | 1 | | | | –1 | | | |
| Yhteensä | 111 380 | 94 619 | 105 032 | 100 139 | 95 % | 2 830 | 2,7 | 2 063 | 2,0 |
| Lähde: Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös. |

(miljoonaa euroa ja %)

Rahoitusnäkymien otsake

Rahoitusnäkymissä asetettu yläraja

Talousarvio

Talousarvion toteuttaminen

Alkuperäiset määrärahat (12)

Lopulliset määrärahat (13)

Suoritetut maksusitoumukset ja maksut

Toteuttamisaste

Vuoteen 2005 siirretyt määrärahat

% käytettävissä olleista lopullisista määrärahoista

Peruuntuneet määrärahat

% käytettävissä olleista lopullisista määrärahoista

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (d)/(c)

(f)

(g) = (f)/(c)

(h)

(i) = (h)/(c)

Maksusitoumusmäärärahat

Yhteinen maatalouspolitiikka

49 305

44 761

45 122

44 760

99 %

50

0,1

312

0,7

Rakennetoimet

41 035

34 326

41 046

40 834

99 %

115

0,3

97

0,2

Sisäiset politiikat

8 722

7 051

9 835

9 010

92 %

619

6,3

206

2,1

Ulkoiset toimet

5 082

5 177

5 368

5 198

97 %

121

2,3

49

0,9

Liittymistä valmisteleva strategia

3 455

1 732

1 837

1 718

94 %

91

5,0

29

1,6

Hallintomenot

5 983

6 040

6 361

6 161

97 %

70

1,1

130

2,0

Varaukset

442

442

442

182

41 %

0

0,0

260

58,9

Korvaukset

1 410

0

1 410

1 410

100 %

0

0,0

0

0,0

Pyöristys

1

Yhteensä

115 434

99 529

111 422

109 273

98 %

1 066

1,0

1 083

1,0

Maksumäärärahat

Yhteinen maatalouspolitiikka

44 761

44 308

43 579

98 %

398

0,9

331

0,7

Rakennetoimet

28 962

34 635

34 198

99 %

197

0,6

240

0,7

Sisäiset politiikat

6 606

8 992

7 255

81 %

1 152

12,8

585

6,5

Ulkoiset toimet

4 951

5 098

4 606

90 %

176

3,5

317

6,2

Liittymistä valmisteleva strategia

2 856

3 220

3 053

95 %

58

1,8

109

3,4

Hallintomenot

6 040

6 927

5 856

85 %

850

12,3

221

3,2

Varaukset

442

442

182

41 %

0

0,0

260

58,8

Korvaukset

0

1 410

1 410

100 %

0

0,0

0

0,0

Pyöristys

1

–1

Yhteensä

111 380

94 619

105 032

100 139

95 %

2 830

2,7

2 063

2,0

Lähde: Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös.

Taulukko 2.2 — Ylijäämän muodostuminen varainhoitovuonna 2004 (ja 2003)

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 2004 | 2003 |
| Varainhoitovuoden tulot |
| | Kirjattiin talousarvioon | Toteutui | Vaikutus ylijäämään | Kirjattiin talousarvioon | Toteutui | Vaikutus ylijäämään |
| Omat varat | 94 997 | 95 051 | 54 | 84 011 | 83 633 | – 378 |
| Muut tulot | 6 810 | 8 461 | 1 651 | 8 514 | 9 836 | 1 322 |
| Yhteensä | 101 807 | 103 512 | 1 705 | 92 525 | 93 469 | 944 |
| Varainhoitovuoden menot |
| | Käyttämättä jääneet varat
   (14) | Vuoteen 2005 tehdyn siirron vaikutus
   (15) | | Käyttämättä jääneet varat | Vuoteen 2004 tehdyn siirron vaikutus | |
| Maatalous | 729 | – 398 | 331 | 717 | – 331 | 386 |
| Rakennetoimet | 437 | – 197 | 240 | 3 310 | – 177 | 3 133 |
| Sisäiset politiikat | 1 737 | –1 152 | 585 | 1 585 | – 920 | 665 |
| Ulkoiset toimet | 492 | – 176 | 316 | 613 | – 113 | 500 |
| Liittymistä valmisteleva strategia | 167 | –58 | 109 | 559 | –55 | 504 |
| Hallinto | 1 071 | – 850 | 221 | 782 | – 650 | 132 |
| Varaukset | 260 | 0 | 260 | 216 | 0 | 216 |
| Korvaukset | 0 | 0 | 0 | | | |
| Pyöristys | | 1 | 1 | –1 | | –1 |
| Yhteensä | 4 893 | –2 830 | 2 063 | 7 781 | –2 246 | 5 535 |
| Valuuttakurssierot | –50 | | | – 109 |
| Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot
   (16) | – 961 | | | – 740 |
| Muut
   (17) | –18 | | | – 146 |
| Kokonaisylijäämä | 2 739 | | | 5 484 |
| Lähde: Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös. |

(miljoonaa euroa)

2004

2003

Varainhoitovuoden tulot

Kirjattiin talousarvioon

Toteutui

Vaikutus ylijäämään

Kirjattiin talousarvioon

Toteutui

Vaikutus ylijäämään

Omat varat

94 997

95 051

54

84 011

83 633

– 378

Muut tulot

6 810

8 461

1 651

8 514

9 836

1 322

Yhteensä

101 807

103 512

1 705

92 525

93 469

944

Varainhoitovuoden menot

Käyttämättä jääneet varat
   (14)

Vuoteen 2005 tehdyn siirron vaikutus
   (15)

Käyttämättä jääneet varat

Vuoteen 2004 tehdyn siirron vaikutus

Maatalous

729

– 398

331

717

– 331

386

Rakennetoimet

437

– 197

240

3 310

– 177

3 133

Sisäiset politiikat

1 737

–1 152

585

1 585

– 920

665

Ulkoiset toimet

492

– 176

316

613

– 113

500

Liittymistä valmisteleva strategia

167

–58

109

559

–55

504

Hallinto

1 071

– 850

221

782

– 650

132

Varaukset

260

0

260

216

0

216

Korvaukset

0

0

0

Pyöristys

1

1

–1

–1

Yhteensä

4 893

–2 830

2 063

7 781

–2 246

5 535

Valuuttakurssierot

–50

– 109

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot
   (16)

– 961

– 740

Muut
   (17)

–18

– 146

Kokonaisylijäämä

2 739

5 484

Lähde: Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös.

| 2.11. | Vuoden 2004 ylijäämä on edellisiin vuosiin verrattuna jälleen pienempi: vuonna 2003 ylijäämä oli 5,5 miljardia euroa, vuoden 2002 määrä oli 7,4 miljardia euroa ja vuonna 2001 se oli 15,0 miljardia euroa. Suuri syy ylijäämän pienenemiselle on rakennetoimiin liittyvien määrärahojen käyttöasteen kasvu. Tämä osoittaa, että komission hallinnointi on tehostunut, mutta myös sen, että kauden 2000—2006 meno-ohjelmien ohitettua selvästi puolivälin vuonna 2004, käyttöasteet ovat kasvaneet (ks. kohdat 2.14—2.16). |
| --- | --- |

2.11.

Vuoden 2004 ylijäämä on edellisiin vuosiin verrattuna jälleen pienempi: vuonna 2003 ylijäämä oli 5,5 miljardia euroa, vuoden 2002 määrä oli 7,4 miljardia euroa ja vuonna 2001 se oli 15,0 miljardia euroa. Suuri syy ylijäämän pienenemiselle on rakennetoimiin liittyvien määrärahojen käyttöasteen kasvu. Tämä osoittaa, että komission hallinnointi on tehostunut, mutta myös sen, että kauden 2000—2006 meno-ohjelmien ohitettua selvästi puolivälin vuonna 2004, käyttöasteet ovat kasvaneet (ks. kohdat 2.14—2.16).

| 2.12. | Vuosikertomuksissaan varainhoitovuosilta 2002 ja 2003 (18) tilintarkastustuomioistuin esitti jäsenvaltioiden tekemiä rakennetoimien menoja koskevia puutteellisia ennakkoarvioita yhdeksi pääsyyksi siihen, ettei komissio voinut ryhtyä ajoissa käyttämättä jääneitä varoja ja niistä aiheutuvaa ylijäämää koskeviin asianmukaisiin toimenpiteisiin. Arviointi on parantunut ja ennakkoarviovirhe laski 50 prosentista 23 prosenttiin vuosina 2003—2004. Tämä merkitsee kuitenkin edelleen 6,5 miljardin euron liian suureksi arvioitua ennustetta ja komissio itsekin toteaa, että arvioinnissa on edelleen parantamisen varaa. Toisin kuin aikaisempina vuosina varainhoitovuoden 2004 budjetti- ja taloushallintoa koskevassa komission selvityksessä (”Commission's 2004 report on budgetary and financial management”) ei ole annettu tietoja jäsenvaltioiden arvioista tai analysoitu niitä. |
| --- | --- |

2.12.

Vuosikertomuksissaan varainhoitovuosilta 2002 ja 2003 (18) tilintarkastustuomioistuin esitti jäsenvaltioiden tekemiä rakennetoimien menoja koskevia puutteellisia ennakkoarvioita yhdeksi pääsyyksi siihen, ettei komissio voinut ryhtyä ajoissa käyttämättä jääneitä varoja ja niistä aiheutuvaa ylijäämää koskeviin asianmukaisiin toimenpiteisiin. Arviointi on parantunut ja ennakkoarviovirhe laski 50 prosentista 23 prosenttiin vuosina 2003—2004. Tämä merkitsee kuitenkin edelleen 6,5 miljardin euron liian suureksi arvioitua ennustetta ja komissio itsekin toteaa, että arvioinnissa on edelleen parantamisen varaa. Toisin kuin aikaisempina vuosina varainhoitovuoden 2004 budjetti- ja taloushallintoa koskevassa komission selvityksessä (”Commission's 2004 report on budgetary and financial management”) ei ole annettu tietoja jäsenvaltioiden arvioista tai analysoitu niitä.

| 2.12. | Komissio on esittänyt yksityiskohtaisen analyysin maksuja koskevista jäsenvaltioiden ennakkoarvioista (joka sisältää myös vertailun ennakkoarvioissa havaituista virheprosenteista vuosina 1998—2004) edellä mainitussa rakennerahastojen talousarvion toteuttamista koskevassa vuosikertomuksessa.
  Komissio haluaa korostaa, että vuotuinen maksuja koskeva talousarvio ei perustu suoraan jäsenvaltioiden ennusteisiin, vaan komission omaan arvioon maksumäärärahojen todennäköisestä tarpeesta. Jäsenvaltioiden ennusteista voi kuitenkin olla hyötyä arviota laadittaessa. Tämän vuoksi komissio kannustaakin kehittämään edelleen ennusteita. |
| --- | --- |

2.12.

Komissio on esittänyt yksityiskohtaisen analyysin maksuja koskevista jäsenvaltioiden ennakkoarvioista (joka sisältää myös vertailun ennakkoarvioissa havaituista virheprosenteista vuosina 1998—2004) edellä mainitussa rakennerahastojen talousarvion toteuttamista koskevassa vuosikertomuksessa.

Komissio haluaa korostaa, että vuotuinen maksuja koskeva talousarvio ei perustu suoraan jäsenvaltioiden ennusteisiin, vaan komission omaan arvioon maksumäärärahojen todennäköisestä tarpeesta. Jäsenvaltioiden ennusteista voi kuitenkin olla hyötyä arviota laadittaessa. Tämän vuoksi komissio kannustaakin kehittämään edelleen ennusteita.

| 2.13. | Aiemmin varainhoitovuodesta toiseen on tehty merkittäviä määrärahasiirtoja eikä määrärahoja kuitenkaan ole käytetty (19). Vuodesta 2003 siirretyistä käyttötarkoitukseensa sitomattomista maksumäärärahoista 23 prosenttia jäi käyttämättä (20). Varainhoitovuoteen 2005 siirrettiin yhteensä 2,8 miljardia euroa, näistä 1,5 miljardia euroa toimintatalousarvioon (1,2 miljardia euroa vuonna 2003) ja 1,3 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuihin kolmansilta saatuihin tuloihin (1,0 miljardia euroa vuonna 2003). |
| --- | --- |

2.13.

Aiemmin varainhoitovuodesta toiseen on tehty merkittäviä määrärahasiirtoja eikä määrärahoja kuitenkaan ole käytetty (19). Vuodesta 2003 siirretyistä käyttötarkoitukseensa sitomattomista maksumäärärahoista 23 prosenttia jäi käyttämättä (20). Varainhoitovuoteen 2005 siirrettiin yhteensä 2,8 miljardia euroa, näistä 1,5 miljardia euroa toimintatalousarvioon (1,2 miljardia euroa vuonna 2003) ja 1,3 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuihin kolmansilta saatuihin tuloihin (1,0 miljardia euroa vuonna 2003).

Nykyisissä meno-ohjelmissa on saavutettu oletettu käyttöaste

| 2.14. | Suuri osa talousarviosta — rakennetoimet, eräät sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet — koostuu monivuotisista meno-ohjelmista, joita pannaan täytäntöön määritellyllä jaksolla useamman vuoden ajan (esimerkiksi rakennerahastojen osalta vuosina 2000—2006). Näiden ohjelmien laatiminen ja toiminnan käynnistäminen viivästyi komissiossa ja jäsenvaltioissa huomattavasti, varsinkin rakennerahastojen kohdalla. Vuonna 2004 ohjelmissa kuitenkin saavutettiin suurelta osin ennakoitu vuosittainen käyttöaste ja niistä katettiin jäsenvaltioiden edunsaajille suoritetuista maksuista esittämät maksupyynnöt. Rakennerahastoja varten budjetoidut maksumäärärahat eivät olleet riittävät, joten tätä varten esitettiin yhteensä 3,7 miljardin euron suuruinen lisätalousarvio (21) ennen vuoden loppua. Määrästä 3,3 miljardia euroa liittyi nykyisiin ohjelmiin. |
| --- | --- |

2.14.

Suuri osa talousarviosta — rakennetoimet, eräät sisäiset politiikat ja ulkoiset toimet — koostuu monivuotisista meno-ohjelmista, joita pannaan täytäntöön määritellyllä jaksolla useamman vuoden ajan (esimerkiksi rakennerahastojen osalta vuosina 2000—2006). Näiden ohjelmien laatiminen ja toiminnan käynnistäminen viivästyi komissiossa ja jäsenvaltioissa huomattavasti, varsinkin rakennerahastojen kohdalla. Vuonna 2004 ohjelmissa kuitenkin saavutettiin suurelta osin ennakoitu vuosittainen käyttöaste ja niistä katettiin jäsenvaltioiden edunsaajille suoritetuista maksuista esittämät maksupyynnöt. Rakennerahastoja varten budjetoidut maksumäärärahat eivät olleet riittävät, joten tätä varten esitettiin yhteensä 3,7 miljardin euron suuruinen lisätalousarvio (21) ennen vuoden loppua. Määrästä 3,3 miljardia euroa liittyi nykyisiin ohjelmiin.

| 2.15. | Varojen nykyisen käyttötason myötä maksattamatta olevat sitoumukset ovat vähentyneet vain rajallisesti. Varainhoitovuoden 2004 budjetti- ja taloushallintoa koskevasta komission selvityksestä ilmi käyvät tiedot rakennerahastojen täytäntöönpanon tilanteesta (ks. kohta 2.4) osoittavat, että jaksolle 2000—2006 asetetut kolmen toimintalinjan tavoitteet oli pantu täytäntöön vuoden 2004 loppuun mennessä noin 40-prosenttisesti. |
| --- | --- |

2.15.

Varojen nykyisen käyttötason myötä maksattamatta olevat sitoumukset ovat vähentyneet vain rajallisesti. Varainhoitovuoden 2004 budjetti- ja taloushallintoa koskevasta komission selvityksestä ilmi käyvät tiedot rakennerahastojen täytäntöönpanon tilanteesta (ks. kohta 2.4) osoittavat, että jaksolle 2000—2006 asetetut kolmen toimintalinjan tavoitteet oli pantu täytäntöön vuoden 2004 loppuun mennessä noin 40-prosenttisesti.

| 2.15. | Komission tarkoituksena on laatia täsmällinen talousarvio kaikille hyväksyttäville maksupyynnöille. Tämä voi merkitä sitä, että lisätalousarviot ovat tarpeen maksujen ylittäessä odotukset. |
| --- | --- |

2.15.

Komission tarkoituksena on laatia täsmällinen talousarvio kaikille hyväksyttäville maksupyynnöille. Tämä voi merkitä sitä, että lisätalousarviot ovat tarpeen maksujen ylittäessä odotukset.

| 2.16. | Myös edellisen ohjelmakauden (1994—1999) rakennerahastojen meno-ohjelmien päättäminen on meneillään. Komissiolla on ollut suuria ongelmia ja viivästyksiä näiden ohjelmien päättämisessä ja loppumaksujen suorittamisessa (ks. kohdat 5.29—5.31). Varainhoitovuoden 2003 lopussa maksattamattomista 9,1 miljardin euron talousarviositoumuksista suoritettiin 3,6 miljardin euron maksut ja 2,3 miljardin euron sitoumukset peruuntuivat, sillä ne jäävät käyttämättä. Vuoden 2004 lopussa 3,3 miljardin euron talousarviositoumukset jäivät käyttämättä näiden vanhojen ohjelmien päättämiseen vuonna 2005 ja mahdollisesti jopa sen jälkeenkin. |
| --- | --- |

2.16.

Myös edellisen ohjelmakauden (1994—1999) rakennerahastojen meno-ohjelmien päättäminen on meneillään. Komissiolla on ollut suuria ongelmia ja viivästyksiä näiden ohjelmien päättämisessä ja loppumaksujen suorittamisessa (ks. kohdat 5.29—5.31). Varainhoitovuoden 2003 lopussa maksattamattomista 9,1 miljardin euron talousarviositoumuksista suoritettiin 3,6 miljardin euron maksut ja 2,3 miljardin euron sitoumukset peruuntuivat, sillä ne jäävät käyttämättä. Vuoden 2004 lopussa 3,3 miljardin euron talousarviositoumukset jäivät käyttämättä näiden vanhojen ohjelmien päättämiseen vuonna 2005 ja mahdollisesti jopa sen jälkeenkin.

| 2.16. | Jäsenvaltioiden oli määrä toimittaa näitä meno-ohjelmia koskevat menoilmoitukset viimeistään 31. maaliskuuta 2003. Monet menoilmoitukset saapuivat vasta hieman ennen määräajan umpeutumista. Ohjelmien päättämiseen liittyvien asiakirjojen vaihtelevan laadun vuoksi komission oli lisäksi pyydettävä lisätietoja ennen kuin menoilmoitukset voitiin käsitellä. Ohjelmien päättäminen sujui tuntuvasti paremmin vuonna 2004. Maksattamatta olevat maksusitoumukset supistuivatkin kahdella kolmasosalla noin 5 prosenttiin kaikista rakennerahastojen maksattamattomista maksusitoumuksista. |
| --- | --- |

2.16.

Jäsenvaltioiden oli määrä toimittaa näitä meno-ohjelmia koskevat menoilmoitukset viimeistään 31. maaliskuuta 2003. Monet menoilmoitukset saapuivat vasta hieman ennen määräajan umpeutumista. Ohjelmien päättämiseen liittyvien asiakirjojen vaihtelevan laadun vuoksi komission oli lisäksi pyydettävä lisätietoja ennen kuin menoilmoitukset voitiin käsitellä. Ohjelmien päättäminen sujui tuntuvasti paremmin vuonna 2004. Maksattamatta olevat maksusitoumukset supistuivatkin kahdella kolmasosalla noin 5 prosenttiin kaikista rakennerahastojen maksattamattomista maksusitoumuksista.

Maksattamatta olevien talousarviositoumusten kasvu laajentumisen vuoksi

| 2.17. | Maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat määriä, jotka komissio on oikeudellisesti sitoutunut maksamaan tulevaisuudessa. Mitä suurempi maksattamatta olevien talousarviositoumusten arvo on, sitä enemmän tarvitaan talousarviomäärärahoja tulevina vuosina. Maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä kasvoi 4,5 prosentilla 110,1 miljardiin euroon (ks.
  taulukko 2.3
  ). Kasvu johtui uusia jäsenvaltioita koskevista ylimääräisistä talousarviositoumuksista laajentumisen jälkeen. Ennen unionin laajentumista maksattamatta olevat talousarviositoumukset pysyivät vakaina. Jaksotettuihin menoihin liittyvät maksattamatta olevat talousarviositoumukset vastasivat kokonaisuudessaan 2,2 maksuvuotta maksujen nykyisellä toteuttamisasteella (2,5 vuotta vuoden 2003 toteuttamisasteella). |
| --- | --- |

2.17.

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat määriä, jotka komissio on oikeudellisesti sitoutunut maksamaan tulevaisuudessa. Mitä suurempi maksattamatta olevien talousarviositoumusten arvo on, sitä enemmän tarvitaan talousarviomäärärahoja tulevina vuosina. Maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä kasvoi 4,5 prosentilla 110,1 miljardiin euroon (ks.
  taulukko 2.3
  ). Kasvu johtui uusia jäsenvaltioita koskevista ylimääräisistä talousarviositoumuksista laajentumisen jälkeen. Ennen unionin laajentumista maksattamatta olevat talousarviositoumukset pysyivät vakaina. Jaksotettuihin menoihin liittyvät maksattamatta olevat talousarviositoumukset vastasivat kokonaisuudessaan 2,2 maksuvuotta maksujen nykyisellä toteuttamisasteella (2,5 vuotta vuoden 2003 toteuttamisasteella).

| 2.17. | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa 2,2 maksuvuotta voidaan pitää normaalina ja sen voidaan katsoa olevan lähellä N + 2-sääntöä. |
| --- | --- |

2.17.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa 2,2 maksuvuotta voidaan pitää normaalina ja sen voidaan katsoa olevan lähellä N + 2-sääntöä.

| 2.18. | Kaavio 2.1
  osoittaa jaksotettuihin menoihin liittyvien maksattamatta olevien talousarviositoumusten arvon vuodesta 1994. Kasvu johtuu siitä, että rakennerahastoissa siirryttiin vuotuisiin eriin jaettavien sitoumusten järjestelmään, joka otettiin käyttöön ohjelmakaudella 2000—2006, sekä vuosina 1999—2003 käyttämättä jääneiden varojen kasautumisesta, joka aiheutti 40 miljardin euron maksumäärärahojen peruuntumisen (22). |
| --- | --- |

2.18.

Kaavio 2.1
  osoittaa jaksotettuihin menoihin liittyvien maksattamatta olevien talousarviositoumusten arvon vuodesta 1994. Kasvu johtuu siitä, että rakennerahastoissa siirryttiin vuotuisiin eriin jaettavien sitoumusten järjestelmään, joka otettiin käyttöön ohjelmakaudella 2000—2006, sekä vuosina 1999—2003 käyttämättä jääneiden varojen kasautumisesta, joka aiheutti 40 miljardin euron maksumäärärahojen peruuntumisen (22).

Taulukko 2.3 — Varainhoitovuoden 2004 maksattamatta olevien talousarviositoumusmäärärahojen kehittyminen

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Määrärahalajin mukaan | Yhteensä | Rahoitusnäkymien otsakkeen mukaan |
| Jaksottamattomat määrärahat | Jaksotetut määrärahat | Maatalous | Rakennetoimet | Sisäiset politiikat | Ulkoiset toimet | Hallinto | Varaukset | Liittymistä valmisteleva strategia | Korvaukset | Mukautukset |
| Siirretyt maksusitoumukset |
| Siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta | 877 | 103 883 | 104 760 | 290 | 69 274 | 12 196 | 12 156 | 584 | 0 | 10 260 | 0 | 0 |
| Maksut | – 776 | –41 221 | –41 997 | – 271 | –30 969 | –3 995 | –3 245 | – 503 | 0 | –3 013 | 0 | –1 |
| Vapautetut määrärahat | –17 | –3 626 | –3 643 | –5 | –2 624 | – 501 | – 436 | 0 | 0 | –85 | 0 | 8 |
| Peruuntuneet määrärahat | –81 | 0 | –81 | –14 | 0 | 0 | 0 | –59 | 0 | 0 | 0 | –8 |
| Varainhoitovuonna 2004 sidotut määrärahat |
| Tehdyt maksusitoumukset | 51 494 | 57 779 | 109 273 | 44 761 | 40 834 | 9 010 | 5 198 | 6 161 | 182 | 1 718 | 1 410 | –1 |
| Maksut | –50 162 | –7 981 | –58 143 | –43 308 | –3 229 | –3 260 | –1 361 | –5 354 | – 182 | –40 | –1 410 | 1 |
| Peruuntuneet määrärahat | –22 | 0 | –22 | 0 | 0 | 0 | 0 | –22 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pyöristys | | | | –1 | –1 | | 1 | | | | | 1 |
| Varainhoitovuodelle 2005 siirretty saldo | 1 313 | 108 834 | 110 147 | 1 452 | 73 285 | 13 450 | 12 313 | 807 | 0 | 8 840 | 0 | 0 |
| Lähde: Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös ja selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta. |

(miljoonaa euroa)

Määrärahalajin mukaan

Yhteensä

Rahoitusnäkymien otsakkeen mukaan

Jaksottamattomat määrärahat

Jaksotetut määrärahat

Maatalous

Rakennetoimet

Sisäiset politiikat

Ulkoiset toimet

Hallinto

Varaukset

Liittymistä valmisteleva strategia

Korvaukset

Mukautukset

Siirretyt maksusitoumukset

Siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta

877

103 883

104 760

290

69 274

12 196

12 156

584

0

10 260

0

0

Maksut

– 776

–41 221

–41 997

– 271

–30 969

–3 995

–3 245

– 503

0

–3 013

0

–1

Vapautetut määrärahat

–17

–3 626

–3 643

–5

–2 624

– 501

– 436

0

0

–85

0

8

Peruuntuneet määrärahat

–81

0

–81

–14

0

0

0

–59

0

0

0

–8

Varainhoitovuonna 2004 sidotut määrärahat

Tehdyt maksusitoumukset

51 494

57 779

109 273

44 761

40 834

9 010

5 198

6 161

182

1 718

1 410

–1

Maksut

–50 162

–7 981

–58 143

–43 308

–3 229

–3 260

–1 361

–5 354

– 182

–40

–1 410

1

Peruuntuneet määrärahat

–22

0

–22

0

0

0

0

–22

0

0

0

0

Pyöristys

–1

–1

1

1

Varainhoitovuodelle 2005 siirretty saldo

1 313

108 834

110 147

1 452

73 285

13 450

12 313

807

0

8 840

0

0

Lähde: Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös ja selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta.

Image

| 2.19. | Vastauksessaan varainhoitovuoden 2003 vuosikertomukseen komissio totesi, että maksattamatta olevien talousarviositoumusten taso on komission ennusteen mukainen (23). Vuonna 2002 komissio teki perusteellisen analyysin rakennerahastojen talousarvion toteutumisesta, ottaen huomioon vuosien 2000—2002 alhaiset käyttöasteet, tehden niistä johtuvat mukautukset ja laatien ennusteen maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrästä kunkin vuoden lopussa aina vuoden 2010 loppuun (24). |
| --- | --- |

2.19.

Vastauksessaan varainhoitovuoden 2003 vuosikertomukseen komissio totesi, että maksattamatta olevien talousarviositoumusten taso on komission ennusteen mukainen (23). Vuonna 2002 komissio teki perusteellisen analyysin rakennerahastojen talousarvion toteutumisesta, ottaen huomioon vuosien 2000—2002 alhaiset käyttöasteet, tehden niistä johtuvat mukautukset ja laatien ennusteen maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrästä kunkin vuoden lopussa aina vuoden 2010 loppuun (24).

| 2.20. | Tosiasiassa maksattamatta olevien sitoumusten määrä oli jakson 2000—2006 ohjelmien osalta vuoden 2004 lopussa 3,7 miljardia euroa komission vuonna 2002 tekemiä 15 jäsenvaltiota koskevia ennusteita korkeampi. Jakson 1994—1999 ohjelmien maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä oli 3,3 miljardia euroa, kun taas komission vuoden 2002 analyysissä sitoumusten oletetaan olevan kokonaan maksatetut. Komission analyysi ei myöskään sisältänyt laajentumiseen liittyviä 2,1 miljardin euron maksattamatta olevia talousarviositoumuksia. |
| --- | --- |

2.20.

Tosiasiassa maksattamatta olevien sitoumusten määrä oli jakson 2000—2006 ohjelmien osalta vuoden 2004 lopussa 3,7 miljardia euroa komission vuonna 2002 tekemiä 15 jäsenvaltiota koskevia ennusteita korkeampi. Jakson 1994—1999 ohjelmien maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä oli 3,3 miljardia euroa, kun taas komission vuoden 2002 analyysissä sitoumusten oletetaan olevan kokonaan maksatetut. Komission analyysi ei myöskään sisältänyt laajentumiseen liittyviä 2,1 miljardin euron maksattamatta olevia talousarviositoumuksia.

| 2.20. | Maksattamatta olevien maksusitoumusten ennustettua suurempi määrä kaudella 1994—1999 johtuu siitä, että näiden ohjelmien päättäminen viivästyi. Viivästymistä oli kuitenkin vaikea ennakoida (ks. vastaus 2.16 kohtaan). Varainhoitovuotta 2002 koskevat luvut olivat mahdollisimman tarkkoja ennusteita, jotka tehtiin saatavilla olevien tietojen perusteella. Tarkkojen arvioiden esittäminen oli vaikeaa, koska jakson 2000—2006 uusien ohjelmien maksujärjestelmä muuttui perusteellisesti aikaisempiin ohjelmiin verrattuna. |
| --- | --- |

2.20.

Maksattamatta olevien maksusitoumusten ennustettua suurempi määrä kaudella 1994—1999 johtuu siitä, että näiden ohjelmien päättäminen viivästyi. Viivästymistä oli kuitenkin vaikea ennakoida (ks. vastaus 2.16 kohtaan). Varainhoitovuotta 2002 koskevat luvut olivat mahdollisimman tarkkoja ennusteita, jotka tehtiin saatavilla olevien tietojen perusteella. Tarkkojen arvioiden esittäminen oli vaikeaa, koska jakson 2000—2006 uusien ohjelmien maksujärjestelmä muuttui perusteellisesti aikaisempiin ohjelmiin verrattuna.

Maksattamatta olevat talousarviositoumukset eivät vastaa kaikkia oikeudellisia sitoumuksia

| 2.21. | Talousarviomenettelyn luonteen vuoksi maksattamatta olevien talousarviositoumusten kokonaismäärä ei vastaa täysin oikeudellisia sitoumuksia, koska useimpiin meno-ohjelmiin sovelletaan erityisiä sääntöjä. Ohjelmakauden alussa tehtyjä rahoituspäätöksiä — jotka vastaavat maksatettavia oikeudellisia sitoumuksia — ei muunneta suoraan talousarviositoumuksiksi, vaan ne voidaan varainhoitoasetuksen mukaan (25) sitoa ohjelmakaudelle suunnilleen samansuuruisiin vuotuisiin eriin. Tehdyt oikeudelliset sitoumukset, joita ei ole vielä muunnettu talousarviositoumuksiksi, on ilmoitettu tilinpäätöksessä taseen ulkopuolisiksi eriksi (26). |
| --- | --- |

2.21.

Talousarviomenettelyn luonteen vuoksi maksattamatta olevien talousarviositoumusten kokonaismäärä ei vastaa täysin oikeudellisia sitoumuksia, koska useimpiin meno-ohjelmiin sovelletaan erityisiä sääntöjä. Ohjelmakauden alussa tehtyjä rahoituspäätöksiä — jotka vastaavat maksatettavia oikeudellisia sitoumuksia — ei muunneta suoraan talousarviositoumuksiksi, vaan ne voidaan varainhoitoasetuksen mukaan (25) sitoa ohjelmakaudelle suunnilleen samansuuruisiin vuotuisiin eriin. Tehdyt oikeudelliset sitoumukset, joita ei ole vielä muunnettu talousarviositoumuksiksi, on ilmoitettu tilinpäätöksessä taseen ulkopuolisiksi eriksi (26).

| 2.22. | Vuoden 2004 lopulla rakennerahastojen ohjelmakauden 2000—2006 maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä oli 60 miljardia euroa, joka vastaa vuoden 2004 käyttöasteella 2,2 vuoden menoja. Talousarviositoumuksiksi muuntamattomien oikeudellisten sitoumusten (ks. kohta 2.21) kokonaismäärä oli 75 miljardia euroa. Näin ollen rakennerahastojen ohjelmakauden 2000—2006 maksattamattomien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä oli vuoden 2004 lopussa 136 miljardia euroa, joka on lähes viiden vuoden maksut vuoden 2004 käyttöasteella mitattuna. Maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä vähentyi vain vähän vuonna 2004 laajentumisesta johtuvien ylimääräisten oikeudellisten sitoumusten vuoksi. Komission on kuitenkin jatkettava korkeata käyttöastetta ja/tai suoritettava merkittäviä vapautuksia n + 2-säännön mukaisesti, jotta kaikki ohjelmakaudelta 2000—2006 maksattamatta olevat oikeudelliset sitoumukset tulevat maksatetuiksi maksukauden loppuun (2010) mennessä (ks. kohdat 2.24—2.26). |
| --- | --- |

2.22.

Vuoden 2004 lopulla rakennerahastojen ohjelmakauden 2000—2006 maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä oli 60 miljardia euroa, joka vastaa vuoden 2004 käyttöasteella 2,2 vuoden menoja. Talousarviositoumuksiksi muuntamattomien oikeudellisten sitoumusten (ks. kohta 2.21) kokonaismäärä oli 75 miljardia euroa. Näin ollen rakennerahastojen ohjelmakauden 2000—2006 maksattamattomien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä oli vuoden 2004 lopussa 136 miljardia euroa, joka on lähes viiden vuoden maksut vuoden 2004 käyttöasteella mitattuna. Maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärä vähentyi vain vähän vuonna 2004 laajentumisesta johtuvien ylimääräisten oikeudellisten sitoumusten vuoksi. Komission on kuitenkin jatkettava korkeata käyttöastetta ja/tai suoritettava merkittäviä vapautuksia n + 2-säännön mukaisesti, jotta kaikki ohjelmakaudelta 2000—2006 maksattamatta olevat oikeudelliset sitoumukset tulevat maksatetuiksi maksukauden loppuun (2010) mennessä (ks. kohdat 2.24—2.26).

| 2.22. | Komissio katsoo, että ”maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten” määrä verrattuna tietyn vuoden maksuihin ei ole yksinään hyödyllinen indikaattori. Maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten määrä supistuu luonnollisesti lähestyttäessä ohjelmakauden loppua. Maksattamatta olevien maksusitoumusten kokonaismäärää olisi tämän vuoksi aina arvioitava jäljellä olevien maksujen täytäntöönpanoon vielä käytettävissä oleva aika huomioon ottaen. Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen viimeisen virkkeen kanssa. |
| --- | --- |

2.22.

Komissio katsoo, että ”maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten” määrä verrattuna tietyn vuoden maksuihin ei ole yksinään hyödyllinen indikaattori. Maksattamatta olevien oikeudellisten sitoumusten määrä supistuu luonnollisesti lähestyttäessä ohjelmakauden loppua. Maksattamatta olevien maksusitoumusten kokonaismäärää olisi tämän vuoksi aina arvioitava jäljellä olevien maksujen täytäntöönpanoon vielä käytettävissä oleva aika huomioon ottaen. Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen viimeisen virkkeen kanssa.

| 2.23. | Jäsenvaltiot voivat suorittaa edunsaajille rakennerahastojen nykyiseen ohjelmakauteen liittyviä maksuja vuoden 2008 loppuun asti ja komissio voi suorittaa korvauksia jäsenvaltioiden maksupyyntöjä vastaan, ohjelman päättävät loppumaksut mukaan lukien, vuoden 2010 loppuun asti. Aikaisemmilta kausilta saatujen kokemusten perusteella voidaan sanoa, että jakson loppua kohden käyttöaste laskee ja jakson päättämiseen liittyy ongelmia (27). Tämän vuoksi on olemassa riski, että nykyisten ohjelmien maksut viivästyvät jopa seuraavalle kaudelle ja uusien ohjelmien aloitus viivästyy. |
| --- | --- |

2.23.

Jäsenvaltiot voivat suorittaa edunsaajille rakennerahastojen nykyiseen ohjelmakauteen liittyviä maksuja vuoden 2008 loppuun asti ja komissio voi suorittaa korvauksia jäsenvaltioiden maksupyyntöjä vastaan, ohjelman päättävät loppumaksut mukaan lukien, vuoden 2010 loppuun asti. Aikaisemmilta kausilta saatujen kokemusten perusteella voidaan sanoa, että jakson loppua kohden käyttöaste laskee ja jakson päättämiseen liittyy ongelmia (27). Tämän vuoksi on olemassa riski, että nykyisten ohjelmien maksut viivästyvät jopa seuraavalle kaudelle ja uusien ohjelmien aloitus viivästyy.

| 2.23. | On yleisen käytännön mukaista, että osa nykyisen kauden ohjelmiin liittyvistä maksuista suoritetaan vuosina 2007-2010. Koska N + 2-sääntöä sovelletaan rakennerahastoihin, komissio ei odota, että maksattamatta olevat maksusitoumukset kasautuisivat merkittävästi loppukaudelle.
  Kauden 2000—2006 ohjelmien päättämisen ei pitäisi viivästyttää seuraavan kauden ohjelmien käynnistymistä. Komissio laatii talousarvioesityksensä siten, että ne kattavat hyväksyttävien maksupyyntöjen odotetun määrän riippumatta siitä, perustuvatko maksupyynnöt ohjelmakauteen 2000—2006 vai 2007—2013. |
| --- | --- |

2.23.

On yleisen käytännön mukaista, että osa nykyisen kauden ohjelmiin liittyvistä maksuista suoritetaan vuosina 2007-2010. Koska N + 2-sääntöä sovelletaan rakennerahastoihin, komissio ei odota, että maksattamatta olevat maksusitoumukset kasautuisivat merkittävästi loppukaudelle.

Kauden 2000—2006 ohjelmien päättämisen ei pitäisi viivästyttää seuraavan kauden ohjelmien käynnistymistä. Komissio laatii talousarvioesityksensä siten, että ne kattavat hyväksyttävien maksupyyntöjen odotetun määrän riippumatta siitä, perustuvatko maksupyynnöt ohjelmakauteen 2000—2006 vai 2007—2013.

Vuosi n + 2-säännön perusteella sitoumuksia on vapautettu tähän mennessä vähän

| 2.24. | Komissio katsoo (28), että rakennerahastoihin liittyvän maksattamattomien talousarviositoumusten suuri riski on pienentynyt vuosi n + 2-säännön myötä. Sääntö edellyttää, että sitoumukset, jotka eivät ole johtaneet maksuihin sitoumuksen tekovuotta seuraavan kahden vuoden aikana, peruutetaan ilman eri toimenpiteitä. Vuonna 2003 tämän säännön soveltamisesta johtuneiden peruutusten määrä oli 31 miljoonaa euroa. Vuonna 2004 kyseinen määrä oli suurempi, 219 miljoonaa euroa, joka oli ainoastaan 0,3 prosenttia rakennerahastojen maksattamatta olevien talousarviositoumusten kokonaismäärästä vuoden lopussa. |
| --- | --- |

2.24.

Komissio katsoo (28), että rakennerahastoihin liittyvän maksattamattomien talousarviositoumusten suuri riski on pienentynyt vuosi n + 2-säännön myötä. Sääntö edellyttää, että sitoumukset, jotka eivät ole johtaneet maksuihin sitoumuksen tekovuotta seuraavan kahden vuoden aikana, peruutetaan ilman eri toimenpiteitä. Vuonna 2003 tämän säännön soveltamisesta johtuneiden peruutusten määrä oli 31 miljoonaa euroa. Vuonna 2004 kyseinen määrä oli suurempi, 219 miljoonaa euroa, joka oli ainoastaan 0,3 prosenttia rakennerahastojen maksattamatta olevien talousarviositoumusten kokonaismäärästä vuoden lopussa.

| 2.24. | Komissio on edelleen sitä mieltä, että N + 2-sääntö vakauttaa maksattamattomien maksusitoumusten määrää.
  Ohjelmakauden alussa suoritetut ennakkomaksut muodostavat 7 prosenttia kauden 2000—2006 ohjelmakohtaisista kokonaismäärärahoista. Ne tarjoavat suhteellisen pitkäaikaisen suojan N + 2-säännön mukaista maksusitoumusten purkamista vastaan, sillä ennakkomaksut pienentävät niiden maksujen määrää, jotka on suoritettava maksusitoumusten automaattisen purkamisen välttämiseksi. Tämä suoja heikkenee kuitenkin ajan myötä, mikä saattaa tulevina vuosina johtaa N + 2-säännön nojalla tehtävän maksusitoumusten purkamisen lisääntymiseen.
  Samalla N + 2 -sääntö kannustaa tehostamaan täytäntöönpanoa ja toimittamaan maksupyyntöjä säännöllisesti. Tämän vuoksi säännön vaikutusta ei voida arvioida pelkästään peruuntuneiden sitoumusten määrän perusteella. |
| --- | --- |

2.24.

Komissio on edelleen sitä mieltä, että N + 2-sääntö vakauttaa maksattamattomien maksusitoumusten määrää.

Ohjelmakauden alussa suoritetut ennakkomaksut muodostavat 7 prosenttia kauden 2000—2006 ohjelmakohtaisista kokonaismäärärahoista. Ne tarjoavat suhteellisen pitkäaikaisen suojan N + 2-säännön mukaista maksusitoumusten purkamista vastaan, sillä ennakkomaksut pienentävät niiden maksujen määrää, jotka on suoritettava maksusitoumusten automaattisen purkamisen välttämiseksi. Tämä suoja heikkenee kuitenkin ajan myötä, mikä saattaa tulevina vuosina johtaa N + 2-säännön nojalla tehtävän maksusitoumusten purkamisen lisääntymiseen.

Samalla N + 2 -sääntö kannustaa tehostamaan täytäntöönpanoa ja toimittamaan maksupyyntöjä säännöllisesti. Tämän vuoksi säännön vaikutusta ei voida arvioida pelkästään peruuntuneiden sitoumusten määrän perusteella.

| 2.25. | Yhteensä 76 prosenttia tämän säännön mukaisesti peruuntuneista sitoumuksista liittyi ESR:n menoihin Alankomaissa. Käytännössä uudet sitoumukset suoritusvarauksesta (29) oli joissakin tapauksissa osoitettu sellaisille ohjelmille, joita koskevia sitoumuksia oli peruuntunut, mikä esti menettelyn tarkoituksen toteutumisen (30). Peruuntumisten puuttuminen muissa jäsenvaltioissa osoittaa, että käyttöaste on kasvanut. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin todisteita siitä, että jäsenvaltiot ovat esittäneet tukeen oikeuttamattomia menoja sisältäviä maksupyyntöjä peruuntumisia estääkseen. Tämä osoittaa, että tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2003 koskevassa vuosikertomuksessaan esille tuoma riski on todellinen (31). |
| --- | --- |

2.25.

Yhteensä 76 prosenttia tämän säännön mukaisesti peruuntuneista sitoumuksista liittyi ESR:n menoihin Alankomaissa. Käytännössä uudet sitoumukset suoritusvarauksesta (29) oli joissakin tapauksissa osoitettu sellaisille ohjelmille, joita koskevia sitoumuksia oli peruuntunut, mikä esti menettelyn tarkoituksen toteutumisen (30). Peruuntumisten puuttuminen muissa jäsenvaltioissa osoittaa, että käyttöaste on kasvanut. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin todisteita siitä, että jäsenvaltiot ovat esittäneet tukeen oikeuttamattomia menoja sisältäviä maksupyyntöjä peruuntumisia estääkseen. Tämä osoittaa, että tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2003 koskevassa vuosikertomuksessaan esille tuoma riski on todellinen (31).

| 2.25. | Tilintarkastustuomioistuin mainitsee, että suoritusvarauksesta on osoitettu uusi sitoumus sellaiselle ohjelmalle, jonka rahoitus on peruuntunut N + 2-säännön perusteella. Tämä tilanne johtuu kuitenkin siitä, että maksusitoumusmäärärahoja ei voida siirtää tavoitteelta toiselle (määrät on vahvistettu Berliinissä vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksessä ja rakennerahastoasetuksessa). Suoritusvarauksen käytöstä voivat kuitenkin kilpailla keskenään vain samaan tavoitteeseen liittyvät yhden jäsenvaltion ohjelmat. Alankomailla on vain yksi tavoitteen 3 mukainen YOA, joten komission ainoana vaihtoehtona oli osoittaa varauksesta määrärahat tälle ohjelmalle, kuitenkin parhaiten toimivia ohjelmia koskevat vaatimukset huomioon ottaen.
  Tilintarkastustuomioistuin löysi jäsenvaltioissa tehdyissä tilintarkastuksissa todisteita siitä, että maksupyynnöt sisältävät oikeuttamattomia menoja. Komissio tutkii todisteita ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Se tarkastelee tätä riskiä myös omissa tilintarkastuksissaan. |
| --- | --- |

2.25.

Tilintarkastustuomioistuin mainitsee, että suoritusvarauksesta on osoitettu uusi sitoumus sellaiselle ohjelmalle, jonka rahoitus on peruuntunut N + 2-säännön perusteella. Tämä tilanne johtuu kuitenkin siitä, että maksusitoumusmäärärahoja ei voida siirtää tavoitteelta toiselle (määrät on vahvistettu Berliinissä vuonna 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksessä ja rakennerahastoasetuksessa). Suoritusvarauksen käytöstä voivat kuitenkin kilpailla keskenään vain samaan tavoitteeseen liittyvät yhden jäsenvaltion ohjelmat. Alankomailla on vain yksi tavoitteen 3 mukainen YOA, joten komission ainoana vaihtoehtona oli osoittaa varauksesta määrärahat tälle ohjelmalle, kuitenkin parhaiten toimivia ohjelmia koskevat vaatimukset huomioon ottaen.

Tilintarkastustuomioistuin löysi jäsenvaltioissa tehdyissä tilintarkastuksissa todisteita siitä, että maksupyynnöt sisältävät oikeuttamattomia menoja. Komissio tutkii todisteita ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Se tarkastelee tätä riskiä myös omissa tilintarkastuksissaan.

| 2.26. | Vaikka komissio pitää vuosi n + 2-sääntöä tärkeänä talousarvion toteuttamisen välineenä, se ei ole analysoinut säännön toimivuutta tai vaikutusta budjetti- ja taloushallintoa koskevassa selvityksessään. |
| --- | --- |

2.26.

Vaikka komissio pitää vuosi n + 2-sääntöä tärkeänä talousarvion toteuttamisen välineenä, se ei ole analysoinut säännön toimivuutta tai vaikutusta budjetti- ja taloushallintoa koskevassa selvityksessään.

| 2.26. | Yksi N + 2-säännön tarkoituksista on toteutuksen tehostaminen. Säännön vaikutuksia voidaankin arvioida myös talousarvion toteuttamista koskevassa vuosikertomuksessa esitettyjen tietojen perusteella. Yksityiskohtaisempia tietoja rakennerahastoista sisältyy edellä mainittuun toukokuussa 2005 julkaistuun rakennerahastojen vuosikertomukseen. |
| --- | --- |

2.26.

Yksi N + 2-säännön tarkoituksista on toteutuksen tehostaminen. Säännön vaikutuksia voidaankin arvioida myös talousarvion toteuttamista koskevassa vuosikertomuksessa esitettyjen tietojen perusteella. Yksityiskohtaisempia tietoja rakennerahastoista sisältyy edellä mainittuun toukokuussa 2005 julkaistuun rakennerahastojen vuosikertomukseen.

Budjetointi epäasianmukaista koko meno-ohjelman ajan

| 2.27. | Vaikka rakennerahastojen toteutus vuonna 2004 oli suurelta osin tyydyttävää, monet monivuotisten meno-ohjelmien täytäntöönpanon toistuvista ongelmista (viivästykset, maksattamatta olevien talousarviositoumusten kasvu) johtuvat koko ohjelmakautta koskevasta budjetoinnista, jossa ei oteta riittävällä tavalla huomioon jäsenvaltioiden kykyjä käyttää varoja annetussa ajassa. Sen lisäksi, kuten kohdassa 2.21 esitettiin, sitoumukset tehdään suunnilleen samansuuruisina vuotuisina erinä ohjelman elinkaaren aikana. Tämä ei vastaa oletettua maksuprofiilia eikä oikeudellisia sitoumuksia kokonaisuudessaan (32) ja siksi annetut tiedot saattavat johtaa helposti virheellisiin tulkintoihin. |
| --- | --- |

2.27.

Vaikka rakennerahastojen toteutus vuonna 2004 oli suurelta osin tyydyttävää, monet monivuotisten meno-ohjelmien täytäntöönpanon toistuvista ongelmista (viivästykset, maksattamatta olevien talousarviositoumusten kasvu) johtuvat koko ohjelmakautta koskevasta budjetoinnista, jossa ei oteta riittävällä tavalla huomioon jäsenvaltioiden kykyjä käyttää varoja annetussa ajassa. Sen lisäksi, kuten kohdassa 2.21 esitettiin, sitoumukset tehdään suunnilleen samansuuruisina vuotuisina erinä ohjelman elinkaaren aikana. Tämä ei vastaa oletettua maksuprofiilia eikä oikeudellisia sitoumuksia kokonaisuudessaan (32) ja siksi annetut tiedot saattavat johtaa helposti virheellisiin tulkintoihin.

| 2.27. | Maksusitoumuksia koskevat talousarviot ovat suoraa seurausta Eurooppa-neuvoston päätöksiin pohjautuvasta varojen kohdentamisesta. Vuosittain rahoitettavat maksusitoumukset perustuvat yleensä ohjelmasuunnitteluun (tai tarkistettuun ohjelmasuunnitteluun). Komissio pyrkii ennustamaan määrän, joka käytännössä tarvitaan vuotuisiin maksumäärärahoihin. |
| --- | --- |

2.27.

Maksusitoumuksia koskevat talousarviot ovat suoraa seurausta Eurooppa-neuvoston päätöksiin pohjautuvasta varojen kohdentamisesta. Vuosittain rahoitettavat maksusitoumukset perustuvat yleensä ohjelmasuunnitteluun (tai tarkistettuun ohjelmasuunnitteluun). Komissio pyrkii ennustamaan määrän, joka käytännössä tarvitaan vuotuisiin maksumäärärahoihin.

| 2.28. | Maksut on tarkoitus suorittaa ohjelman varsinaista kestoa pidemmän ajan kuluessa (ohjelmakauden 2000—2006 osalta vuoden 2010 loppuun mennessä). Maksujen määrä vaihtelee paljon ohjelmakauden aikana: kun ohjelmia (ja hankkeita, joita niillä rahoitetaan) määritellään ja käynnistetään maksut ovat pieniä, jakson keskivaiheilla maksumäärärahojen kysyntä kasvaa ja loppua kohden se taas vähenee. Kahden ohjelmakauden ollessa käynnissä samanaikaisesti komissio pyrkii siihen, että toisen ohjelmakauden alkuvuosien alhainen kysyntä kompensoi ensimmäisen ohjelmakauden lopun maksuja, jolloin maksumäärärahojen kysyntä pysyy vakaana ja tasaisena. |
| --- | --- |

2.28.

Maksut on tarkoitus suorittaa ohjelman varsinaista kestoa pidemmän ajan kuluessa (ohjelmakauden 2000—2006 osalta vuoden 2010 loppuun mennessä). Maksujen määrä vaihtelee paljon ohjelmakauden aikana: kun ohjelmia (ja hankkeita, joita niillä rahoitetaan) määritellään ja käynnistetään maksut ovat pieniä, jakson keskivaiheilla maksumäärärahojen kysyntä kasvaa ja loppua kohden se taas vähenee. Kahden ohjelmakauden ollessa käynnissä samanaikaisesti komissio pyrkii siihen, että toisen ohjelmakauden alkuvuosien alhainen kysyntä kompensoi ensimmäisen ohjelmakauden lopun maksuja, jolloin maksumäärärahojen kysyntä pysyy vakaana ja tasaisena.

| 2.29. | Käytännössä komission suorittamien maksujen kysyntä riippuu jäsenvaltioiden tekemistä maksupyynnöistä, jotka puolestaan riippuvat edunsaajien kyvystä toteuttaa hankkeita ja käyttää varoja. Viiden vuoden aikana aina vuoteen 2003 ulottunut kysynnän epätasainen jakautuminen aiheutti merkittävän määrärahojen käyttämättä jäämisen (33). Määrärahojen käyttämättä jäämisellä on erilaiset seuraukset maksumäärärahoille ja maksusitoumuksille: käyttämättä jääneet maksumäärärahat peruuntuvat, kun taas maksusitoumukset jäävät maksattamatta. Erilaisen kohtelun vuoksi maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä kasvaa (ks. kohta 2.18) ja maksusitoumusten ja maksujen välinen aikaero kasvaa. |
| --- | --- |

2.29.

Käytännössä komission suorittamien maksujen kysyntä riippuu jäsenvaltioiden tekemistä maksupyynnöistä, jotka puolestaan riippuvat edunsaajien kyvystä toteuttaa hankkeita ja käyttää varoja. Viiden vuoden aikana aina vuoteen 2003 ulottunut kysynnän epätasainen jakautuminen aiheutti merkittävän määrärahojen käyttämättä jäämisen (33). Määrärahojen käyttämättä jäämisellä on erilaiset seuraukset maksumäärärahoille ja maksusitoumuksille: käyttämättä jääneet maksumäärärahat peruuntuvat, kun taas maksusitoumukset jäävät maksattamatta. Erilaisen kohtelun vuoksi maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä kasvaa (ks. kohta 2.18) ja maksusitoumusten ja maksujen välinen aikaero kasvaa.

| 2.29. | Maksattamatta olevien maksusitoumusten kannan kasvaminen on yleinen piirre rakennerahastojen kaltaisissa monivuotisissa ohjelmissa. Maksattamatta olevan määrän voidaan yleensä odottaa kasvavan kauden alkuvuosina, sitten vakiintuvan ja lopuksi pienenevän kauden loppua kohden. Jaksotettuihin määrärahoihin perustuvassa järjestelmässä ei ole erityistä tarvetta siihen, että maksujen ja maksusitoumusten olisi täsmättävä tiettynä vuonna. |
| --- | --- |

2.29.

Maksattamatta olevien maksusitoumusten kannan kasvaminen on yleinen piirre rakennerahastojen kaltaisissa monivuotisissa ohjelmissa. Maksattamatta olevan määrän voidaan yleensä odottaa kasvavan kauden alkuvuosina, sitten vakiintuvan ja lopuksi pienenevän kauden loppua kohden. Jaksotettuihin määrärahoihin perustuvassa järjestelmässä ei ole erityistä tarvetta siihen, että maksujen ja maksusitoumusten olisi täsmättävä tiettynä vuonna.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 2.30. | Komission selvitys budjetti- ja taloushallinnosta antaa nykyisin jonkin verran lisätietoja meno-ohjelmien edistymisestä. Tiedon laatua voisi kuitenkin parantaa siten, että sitä selitettäisiin tarkemmin arvioimalla saavutettua edistystä odotettuihin tuloksiin nähden ja talousarvion toteuttamista ja vastuullisuutta tiiviimmin heijastellen. Myös varojen käyttöä koskevista jäsenvaltioiden arvioista ja vuosi n + 2-säännön toimivuudesta rakennerahastoissa olisi annettava tietoa. |
| --- | --- |

2.30.

Komission selvitys budjetti- ja taloushallinnosta antaa nykyisin jonkin verran lisätietoja meno-ohjelmien edistymisestä. Tiedon laatua voisi kuitenkin parantaa siten, että sitä selitettäisiin tarkemmin arvioimalla saavutettua edistystä odotettuihin tuloksiin nähden ja talousarvion toteuttamista ja vastuullisuutta tiiviimmin heijastellen. Myös varojen käyttöä koskevista jäsenvaltioiden arvioista ja vuosi n + 2-säännön toimivuudesta rakennerahastoissa olisi annettava tietoa.

| 2.30. | Kuten edeltävää varainhoitovuotta koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa suositeltiin, komissio on toimittanut kattavat tiedot tärkeimpien monivuotisten ohjelmien (esim. rakennerahastot, koheesiorahasto, Sapard ja ISPA) koko soveltamiskaudelta ja ohjelmien toteutuksen etenemisestä.
  Komissio pyrkii jatkossakin parantamaan esitettyjen tietojen tasoa, kuten se on tehnyt tähänastisissa kertomuksissaan (myös varainhoitovuotta 2004 koskevassa kertomuksessa). Lisäksi komissio kiinnittää tilintarkastustuomioistuimen huomiota budjettipääosaston toukokuussa julkaisemaan rakennerahastojen talousarvion toteutusta koskevaan kattavaan vuosikertomukseen.
  Komissio viittaa myös kohdassa 2.4 antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

2.30.

Kuten edeltävää varainhoitovuotta koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa suositeltiin, komissio on toimittanut kattavat tiedot tärkeimpien monivuotisten ohjelmien (esim. rakennerahastot, koheesiorahasto, Sapard ja ISPA) koko soveltamiskaudelta ja ohjelmien toteutuksen etenemisestä.

Komissio pyrkii jatkossakin parantamaan esitettyjen tietojen tasoa, kuten se on tehnyt tähänastisissa kertomuksissaan (myös varainhoitovuotta 2004 koskevassa kertomuksessa). Lisäksi komissio kiinnittää tilintarkastustuomioistuimen huomiota budjettipääosaston toukokuussa julkaisemaan rakennerahastojen talousarvion toteutusta koskevaan kattavaan vuosikertomukseen.

Komissio viittaa myös kohdassa 2.4 antamaansa vastaukseen.

| 2.31. | Parantuneet käyttöasteet sekä niistä johtuva pienentynyt ylijäämä ovat osoitus komission hallinnoinnin tehostumisesta ja suurimpien meno-ohjelmien, varsinkin rakennerahastojen menojen käyttöasteen kasvusta. |
| --- | --- |

2.31.

Parantuneet käyttöasteet sekä niistä johtuva pienentynyt ylijäämä ovat osoitus komission hallinnoinnin tehostumisesta ja suurimpien meno-ohjelmien, varsinkin rakennerahastojen menojen käyttöasteen kasvusta.

| 2.32. | Maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä kasvoi edelleen ollen vuoden 2004 lopussa 109 miljardia euroa. Kasvu johtui pääasiassa laajentumisesta, koska 15 jäsenvaltion EU:n maksattamatta olevat talousarviositoumukset pienenivät hieman. Vuosi n + 2-säännön, jolla oli tarkoitus korjata rakennerahastojen tilannetta, perusteella sitoumuksia on sen käyttöönotosta lähtien vapautettu hyvin vähän. |
| --- | --- |

2.32.

Maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrä kasvoi edelleen ollen vuoden 2004 lopussa 109 miljardia euroa. Kasvu johtui pääasiassa laajentumisesta, koska 15 jäsenvaltion EU:n maksattamatta olevat talousarviositoumukset pienenivät hieman. Vuosi n + 2-säännön, jolla oli tarkoitus korjata rakennerahastojen tilannetta, perusteella sitoumuksia on sen käyttöönotosta lähtien vapautettu hyvin vähän.

| 2.32. | Maksattamatta olevien sitoumusten määrää ei sinänsä voida pitää osuvana indikaattorina N + 2-säännön toimivuuden tarkastelussa. Sääntö vaikuttaa myös toteutusta tehostamalla (ks. myös vastaus kohtaan 2.24). |
| --- | --- |

2.32.

Maksattamatta olevien sitoumusten määrää ei sinänsä voida pitää osuvana indikaattorina N + 2-säännön toimivuuden tarkastelussa. Sääntö vaikuttaa myös toteutusta tehostamalla (ks. myös vastaus kohtaan 2.24).

| 2.33. | Rakennerahastojen maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat komission vuonna 2002 tarkistamia ennusteita suuremmat. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio päivittäisi analyysinsa yksilöidäkseen vaikutukset nykyiselle ja tulevalle kaudelle ja määrittäisi erityisten toimien tarpeellisuuden. |
| --- | --- |

2.33.

Rakennerahastojen maksattamatta olevat talousarviositoumukset ovat komission vuonna 2002 tarkistamia ennusteita suuremmat. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio päivittäisi analyysinsa yksilöidäkseen vaikutukset nykyiselle ja tulevalle kaudelle ja määrittäisi erityisten toimien tarpeellisuuden.

| 2.33. | Toteutusta ja maksattamatta olevien maksusitoumusten todellista määrää analysoidaan ja tulosten perusteella arvioidaan maksutarpeita alustavan talousarvioesityksen laatimista varten. Tällä hetkellä tiedonantoa ei ole tarkoitus tarkistaa. |
| --- | --- |

2.33.

Toteutusta ja maksattamatta olevien maksusitoumusten todellista määrää analysoidaan ja tulosten perusteella arvioidaan maksutarpeita alustavan talousarvioesityksen laatimista varten. Tällä hetkellä tiedonantoa ei ole tarkoitus tarkistaa.

| 2.34. | EU:n talousarviota koskevat tiedot eivät vastaa täysin menojen todellista tilannetta eivätkä ne anna riittävän selkeätä kuvaa unionin oikeudellisista velvoitteista. Rakennerahastojen sitoumuksia koskeva talousarvio perustuu samansuuruisiin vuotuisiin eriin ja maksuja koskeva talousarvio komission tekemiin menojen vakaan ja tasaisen kysynnän ennusteisiin, mutta niitä toteutetaan jäsenvaltioiden epäsäännöllisten maksupyyntöjen perusteella. Kuten komissio on aiemmin todennut, sen kyky hallinnoida aktiivisesti monivuotisten meno-ohjelmien talousarvion toteuttamista on rajallinen (34). |
| --- | --- |

2.34.

EU:n talousarviota koskevat tiedot eivät vastaa täysin menojen todellista tilannetta eivätkä ne anna riittävän selkeätä kuvaa unionin oikeudellisista velvoitteista. Rakennerahastojen sitoumuksia koskeva talousarvio perustuu samansuuruisiin vuotuisiin eriin ja maksuja koskeva talousarvio komission tekemiin menojen vakaan ja tasaisen kysynnän ennusteisiin, mutta niitä toteutetaan jäsenvaltioiden epäsäännöllisten maksupyyntöjen perusteella. Kuten komissio on aiemmin todennut, sen kyky hallinnoida aktiivisesti monivuotisten meno-ohjelmien talousarvion toteuttamista on rajallinen (34).

| 2.34. | Rakennerahastojen osalta vuotuiset maksusitoumusmäärärahat määräytyvät suoraan monivuotisen ohjelmasuunnittelun perusteella (ts. tarjontapainotteisesti). Tätä periaatetta sovelletaan jossakin määrin myös muihin monivuotisiin ohjelmiin.
  Toisaalta maksumäärärahojen on perustuttava kysyntään, lukuun ottamatta rajoitettuja ennakkomaksuja. Maksumäärärahoja varten laaditaan vuotuinen talousarvio, jossa pyritään ennustamaan realistisesti todellinen kysyntä toteutusta koskevien suuntausten ja muiden relevanttien tietojen perusteella. Komission arviot rakennerahastoihin liittyvistä maksutarpeista perustuvat yleensä alustavaan talousarvioesitykseen. Yleisesti ottaen maksuja koskevien talousarvioiden laatimisessa onnistuttiin selvästi paremmin vuonna 2004.
  Sellaisten oikeudellisten maksusitoumusten määrä, joiden osalta ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia, esitetään yhteisön tilinpäätöksessä ehdollisten velkojen ryhmässä. |
| --- | --- |

2.34.

Rakennerahastojen osalta vuotuiset maksusitoumusmäärärahat määräytyvät suoraan monivuotisen ohjelmasuunnittelun perusteella (ts. tarjontapainotteisesti). Tätä periaatetta sovelletaan jossakin määrin myös muihin monivuotisiin ohjelmiin.

Toisaalta maksumäärärahojen on perustuttava kysyntään, lukuun ottamatta rajoitettuja ennakkomaksuja. Maksumäärärahoja varten laaditaan vuotuinen talousarvio, jossa pyritään ennustamaan realistisesti todellinen kysyntä toteutusta koskevien suuntausten ja muiden relevanttien tietojen perusteella. Komission arviot rakennerahastoihin liittyvistä maksutarpeista perustuvat yleensä alustavaan talousarvioesitykseen. Yleisesti ottaen maksuja koskevien talousarvioiden laatimisessa onnistuttiin selvästi paremmin vuonna 2004.

Sellaisten oikeudellisten maksusitoumusten määrä, joiden osalta ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia, esitetään yhteisön tilinpäätöksessä ehdollisten velkojen ryhmässä.

| 2.35. | Koska käyttämättä jääneitä maksumääräyksiin tarkoitettuja määrärahoja ja niihin liittyvää rahoitusta ei voida siirtää tulevan kysynnän kattamiseksi, suunnitellun menokauden (kauden 2000—2006) ja menojen toteutumisajankohdan välillä on aikaero. Tämä johtaa joko siihen, että käyttöaste on ohjelmakauden lopussa korkeampi — mitä on vaikea hallinnoida — tai siihen, että maksattamatta olevien talousarviositoumusten ja menojen taso on korkea ja kasvaa edelleen. Näin ollen nykyisen jakson menoja lykätään uudelle kaudelle, mikä mahdollisesti haittaa sen käynnistystä. Aikaero kasvaa tulevaisuudessa, mikäli asiaan ei kiinnitetä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

2.35.

Koska käyttämättä jääneitä maksumääräyksiin tarkoitettuja määrärahoja ja niihin liittyvää rahoitusta ei voida siirtää tulevan kysynnän kattamiseksi, suunnitellun menokauden (kauden 2000—2006) ja menojen toteutumisajankohdan välillä on aikaero. Tämä johtaa joko siihen, että käyttöaste on ohjelmakauden lopussa korkeampi — mitä on vaikea hallinnoida — tai siihen, että maksattamatta olevien talousarviositoumusten ja menojen taso on korkea ja kasvaa edelleen. Näin ollen nykyisen jakson menoja lykätään uudelle kaudelle, mikä mahdollisesti haittaa sen käynnistystä. Aikaero kasvaa tulevaisuudessa, mikäli asiaan ei kiinnitetä erityistä huomiota.

| 2.35. | Komission tehtävänä on huolehtia siitä, että talousarviossa on riittävästi maksumäärärahoja. Tämä voi myös edellyttää lisätalousarvioesitystä, kuten rakennerahastojen tapauksessa varainhoitovuonna 2004. Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2004 lisäsi maksattamatta olevia määriä ainoastaan uusissa jäsenvaltioissa. Näiden valtioiden kohdalla se on kuitenkin luonnollista ja väistämätöntä, koska kyse on uusista toimista. Rakennerahastojen osalta maksut määritetään pääasiassa jäsenvaltioiden maksupyyntöjen perusteella, ja tämä on otettava huomioon talousarvion laadinnassa. Sovellettu N + 2-sääntö rajoittaa ohjelmien takapainotteisuutta maksujen osalta. Komissio ei ole kuitenkaan tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kauden 2000—2006 ohjelmiin liittyvät maksut voisivat haitata seuraavan ohjelmakauden alkua.
  Komissio viittaa myös kohdassa 2.23 antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

2.35.

Komission tehtävänä on huolehtia siitä, että talousarviossa on riittävästi maksumäärärahoja. Tämä voi myös edellyttää lisätalousarvioesitystä, kuten rakennerahastojen tapauksessa varainhoitovuonna 2004. Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2004 lisäsi maksattamatta olevia määriä ainoastaan uusissa jäsenvaltioissa. Näiden valtioiden kohdalla se on kuitenkin luonnollista ja väistämätöntä, koska kyse on uusista toimista. Rakennerahastojen osalta maksut määritetään pääasiassa jäsenvaltioiden maksupyyntöjen perusteella, ja tämä on otettava huomioon talousarvion laadinnassa. Sovellettu N + 2-sääntö rajoittaa ohjelmien takapainotteisuutta maksujen osalta. Komissio ei ole kuitenkaan tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että kauden 2000—2006 ohjelmiin liittyvät maksut voisivat haitata seuraavan ohjelmakauden alkua.

Komissio viittaa myös kohdassa 2.23 antamaansa vastaukseen.

---

(1)  Kun kyseessä on jaksotetut määrärahat.

(2)  Ks. talousarviota koskevat lisätiedot kohdassa 2.21 ja
  liitteessä I
  .

(3)  Kyseinen selvitys on tänäkin vuonna saatavilla ainoastaan komission Internet-sivustosta — http://europa.eu.int/comm/budget/infos/publications_en.htm — siitä huolimatta, että varainhoitoasetuksen 29 artiklassa edellytetään sen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(4)  Kohta 2.4.

(5)  Varainhoitoasetuksen 128 artiklan mukaisesti kyseinen selvitys toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle.

(6)  Euroopan parlamentti hyväksyi sen 18. joulukuuta 2003 (EUVL L 53, 23.2.2004).

(7)  Lisätalousarvio nro 1/2004, 9. maaliskuuta 2004 (EUVL L 128, 29.4.2004, s. 1).

(8)  Turvautumalla niin kutsuttuun ”joustovälineeseen”, jonka avulla voidaan rahoittaa selkeästi määritelty meno, jota ei voitaisi rahoittaa käytettävissä olevaa enimmäismäärää ylittämättä. Joustovälinettä ei voida yleensä käyttää samoihin tarkoituksiin kahtena peräkkäisenä vuonna.

(9)  Laajentumista koskevaa lisätalousarviota nro 1/2004 lukuun ottamatta mutta lisätalousarviot nro 2/2004—10/2004 mukaan lukien.

(10)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 2.10.

(11)  Ylijäämä ei ole vararahasto, jota voitaisiin kasvattaa ja joka voitaisiin käyttää tulevina vuosina menojen rahoitukseen. Ylijäämän muodostaneet käyttämättä jääneet tulot vähennetään seuraavana vuonna kerättävistä omista varoista. Varojen liian vähäisestä käytöstä muodostuneet käyttämättä jääneet maksumäärärahat useimmiten peruuntuvat ja ne ”menetetään”.

(12)  Euroopan parlamentin 18. joulukuuta 2003 lopullisesti vahvistama talousarvio 15 jäsenvaltion EU:lle (EUVL L 53, 23.2.2004).

(13)  Talousarviomäärärahat, joiden osalta on otettu huomioon lisätalousarviot (laajentuminen mukaan lukien) ja määrärahojen siirrot, vuodelta 2003 siirretyt määrärahat, kolmansien osapuolten rahoitusosuuksista aiheutuvat tulot, muut määrättyä käyttötarkoitusta vastaavat tulot ja uudelleen käyttöön otetut määrärahat.

Lähde: Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös.

(14)  Sisältää siirrettyjen käyttämättä jääneiden määrärahojen peruuntumisen, 276 miljoonaa euroa (2 074 miljoonaa euroa vuonna 2003).

(15)  Siirretty summa sisältää 1 263 miljoonan euron verran kolmansista osapuolista aiheutuvia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joihin tavalliset siirrettyjen varojen peruuntumissäännöt eivät päde (1 044 miljoonaa euroa vuonna 2003).

(16)  Mukautus, joka koskee käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, jotka oli saatu mutta joita ei ollut otettu talousarvioon.

(17)  ”Muut” viittaa lähinnä uudelleen käytettäviin siirrettyihin määrärahoihin sekä EFTAn rahoitusosuuksiin.

Lähde: Varainhoitovuoden 2004 tilinpäätös.

(18)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2002, kohta 2.26, sekä varainhoitovuodelta 2003, kohdat 2.31 ja 2.47.

(19)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 2.14.

(20)  Erityislaatuisuutensa vuoksi maksumäärärahoihin, jotka kattavat käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, sovelletaan erityisiä sääntöjä. Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 2.37.

(21)  Nro 10/2004 (EUVL L 80, 29.3.2005, s. 1).

(22)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 2.12.

(23)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 2.48: ”Vuosina 2000—2006 maksattamatta oleva määrä, joka on 2,3 kertaa suurempi kuin nyt maksettavat vuotuiset maksut [...] on komission ennusteen mukainen.”

(24)  Komission tiedonanto — Rakennerahastojen talousarvion toteutuminen ja erityisesti maksamatta olevat määrät, KOM(2002) 528 lopullinen, 20. syyskuuta 2002, kuvio 7. Koheesiorahastosta ei ole tehty vastaavanlaista analyysiä, vaikka maksattamatta olevien talousarviositoumusten kokonaismäärä on 9,7 miljardia euroa.

(25)  Ks. 76 artiklan 3 kohta: ”Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin ainoastaan silloin kun perussäädöksessä niin säädetään.”

(26)  Ks. tilinpäätökseen liittyvän taseen ulkopuoliset sitoumukset: potentiaaliset velat, kohta 6.

(27)  ”Kauden 1994—1999 ohjelmien päättämiseen liittyvät hallinnolliset ja rahoitukselliset velvoitteet ovat vaikuttaneet suuresti kauden 2000—2006 ohjelmien käynnistymisessä tapahtuneisiin viivästyksiin.” KOM(2002) 528 lopullinen, sivu 4.

(28)  Ks. esimerkiksi komission vastaus varainhoitovuotta 2003 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohtaan 2.48: ”Maksattamatta olevat määrät saataneen n + 2-säännön soveltamisen ansiosta vakiinnutetuiksi muutaman seuraavan vuoden aikana.”

(29)  Kullekin jäsenvaltiolle osoitetuista määrärahoista 4 prosenttia otettiin varaukseen käytettäväksi parhaiten toimiviin ohjelmiin kolmessa erässä vuosina 2004—2006.

(30)  Esimerkiksi vuosi n + 2-säännön mukaisesti ohjelmasta vapautetusta 167 miljoonan euron suuruisesta määrästä Alankomaissa 76 miljoonaa euroa osoitettiin samaan ohjelmaan suoritusvarauksesta.

(31)  Kohta 2.35: ”On kuitenkin olemassa vaara, että jäsenvaltiot esittävät maksupyyntöjä tukeen oikeuttamattomien menojen osalta sitoumusten peruuntumisen estämiseksi.”

(32)  Muita kuin tietyn ohjelmakauden viimeisen vuoden lopussa.

(33)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 2.12 ja taulukko 2.3.

(34)  Ks. komission vastaus varainhoitovuotta 2003 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohtaan 2.32.

---

KOLMAS LUKU

Tulot

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Perinteiset omat varat

Johdanto

Valvontajärjestelmien arviointi

Komission valvontajärjestelmät

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät

Varainhoitovuoden toimiin liittyvät tarkastushavainnot

Todetut maksut, joita ei ole vielä asetettu komission käyttöön (B-kirjanpito)

Sokerimaksut

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

Johdanto

Valvontajärjestelmien arviointi

Komission valvontajärjestelmät

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät

Pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

Päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 3.1. | Euroopan unionin talousarvion tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Omat varat ovat talousarviomenojen pääasiallinen rahoituslähde (92 prosenttia), kuten
  taulukosta 3.1, kaaviosta 3.1
  ja
  kaaviosta 3.2
  käy ilmi. Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat (tullit, maatalousmaksut ja sokerimaksut) (13 prosenttia), jäsenvaltioiden kantamaan arvonlisäveroon perustuvat omat varat (15 prosenttia) sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvat omat varat (72 prosenttia). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

3.1.

Euroopan unionin talousarvion tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Omat varat ovat talousarviomenojen pääasiallinen rahoituslähde (92 prosenttia), kuten
  taulukosta 3.1, kaaviosta 3.1
  ja
  kaaviosta 3.2
  käy ilmi. Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään: perinteiset omat varat (tullit, maatalousmaksut ja sokerimaksut) (13 prosenttia), jäsenvaltioiden kantamaan arvonlisäveroon perustuvat omat varat (15 prosenttia) sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvat omat varat (72 prosenttia).

Taulukko 3.1 — Tulot varainhoitovuosilta 2003 ja 2004

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Tulotyyppi ja vastaava budjettikohta | Todelliset tulot vuonna 2003 | Vuoden 2004 talousarvion kehitys | Todelliset tulot vuonna 2004 | %-muutos (2003—2004) |
| Alkuperäinen talousarvio | Lopullinen talousarvio |
| | (a) | (b) | (c) | (d) | e = [(d) – (a)]/(a) |
| 1 | Perinteiset omat varat | 10 857,2 | 11 049,0 | 12 406,9 | 12 307,1 | 13,4 % |
| — Maatalousmaksut (luku 10) | 1 011,8 | 839,1 | 1 325,6 | 1 313,4 | 29,8 % |
| — Sokeri- ja isoglukoosimaksut (luku 11) | 383,2 | 359,9 | 416,9 | 401,6 | 4,8 % |
| — Tullimaksut (luku 12) | 9 462,1 | 9 850,0 | 10 664,4 | 10 592,1 | 11,9 % |
| 2 | Alv:sta saatavat omat varat | 21 260,1 | 13 319,5 | 13 579,9 | 13 912,1 | –34,6 % |
| — Kuluneen varainhoitovuoden alv-varat (luku 13) | 21 534,9 | 13 319,5 | 13 579,9 | 13 679,3 | |
| — Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 31) | – 274,8 | 0,0 | 0,0 | 232,8 | |
| 3 | BKTL:oon perustuvat omat varat | 51 235,2 | 69 444,6 | 69 010,2 | 68 982,0 | 34,6 % |
| — Kuluneen varainhoitovuoden BKTL-varat (luku 14) | 50 624,3 | 69 444,6 | 69 010,2 | 69 214,2 | |
| — Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 32) | 610,9 | 0,0 | 0,0 | – 232,2 | |
| 4 | Saldot ja mukautukset | 280,1 | 0,0 | 0,0 | – 148,0 | – 152,8 % |
| — Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (luku 15) | 281,1 | 0,0 | 0,0 | – 149,3 | |
| — Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeva lopullinen laskelma (luku 35) | –1,0 | 0,0 | 0,0 | 1,3 | |
| 5 | Muut tulot | 9 836,1 | 805,6 | 6 809,6 | 8 458,7 | –14,0 % |
| — Edelliseltä varainhoitovuodelta käytettävissä oleva ylijäämä (luku 30) | 7 676,8 | 0,0 | 5 693,0 | 5 693,0 | –25,8 % |
| — Sekalaiset tulot (osastot 4—9) | 2 159,3 | 805,6 | 1 116,6 | 2 765,7 | 28,1 % |
| Kaikki yhteensä | 93 468,6 | 94 618,7 | 101 806,6 | 103 511,9 | 10,7 % |
| Lähde: Talousarviot ja lisätalousarviot vuodelle 2004; Euroopan yhteisöjen tilinpäätös, 2004. |

(miljoonaa euroa)

Tulotyyppi ja vastaava budjettikohta

Todelliset tulot vuonna 2003

Vuoden 2004 talousarvion kehitys

Todelliset tulot vuonna 2004

%-muutos (2003—2004)

Alkuperäinen talousarvio

Lopullinen talousarvio

(a)

(b)

(c)

(d)

e = [(d) – (a)]/(a)

1

Perinteiset omat varat

10 857,2

11 049,0

12 406,9

12 307,1

13,4 %

— Maatalousmaksut (luku 10)

1 011,8

839,1

1 325,6

1 313,4

29,8 %

— Sokeri- ja isoglukoosimaksut (luku 11)

383,2

359,9

416,9

401,6

4,8 %

— Tullimaksut (luku 12)

9 462,1

9 850,0

10 664,4

10 592,1

11,9 %

2

Alv:sta saatavat omat varat

21 260,1

13 319,5

13 579,9

13 912,1

–34,6 %

— Kuluneen varainhoitovuoden alv-varat (luku 13)

21 534,9

13 319,5

13 579,9

13 679,3

— Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 31)

– 274,8

0,0

0,0

232,8

3

BKTL:oon perustuvat omat varat

51 235,2

69 444,6

69 010,2

68 982,0

34,6 %

— Kuluneen varainhoitovuoden BKTL-varat (luku 14)

50 624,3

69 444,6

69 010,2

69 214,2

— Edellisten varainhoitovuosien saldot (luku 32)

610,9

0,0

0,0

– 232,2

4

Saldot ja mukautukset

280,1

0,0

0,0

– 148,0

– 152,8 %

— Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (luku 15)

281,1

0,0

0,0

– 149,3

— Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeva lopullinen laskelma (luku 35)

–1,0

0,0

0,0

1,3

5

Muut tulot

9 836,1

805,6

6 809,6

8 458,7

–14,0 %

— Edelliseltä varainhoitovuodelta käytettävissä oleva ylijäämä (luku 30)

7 676,8

0,0

5 693,0

5 693,0

–25,8 %

— Sekalaiset tulot (osastot 4—9)

2 159,3

805,6

1 116,6

2 765,7

28,1 %

Kaikki yhteensä

93 468,6

94 618,7

101 806,6

103 511,9

10,7 %

Lähde: Talousarviot ja lisätalousarviot vuodelle 2004; Euroopan yhteisöjen tilinpäätös, 2004.

Image

Image

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Perinteiset omat varat

Johdanto

| 3.2. | Jäsenvaltiot toteavat ja kantavat perinteiset omat varat kansallisten lakeihin ja asetuksiin perustuvien säännösten mukaisesti, joiden on oltava yhteisön säännöstön mukaisia (2). Perinteisten omien varojen keräämiseen liittyy seuraavia riskejä: tullin kiertäminen virheellisten ilmoitusten tai yksinkertaisesti salakuljetuksen takia, tullin laskeminen väärin tai jääminen toteamatta järjestelmissä havaitsematta jääneiden virheiden tai puutteiden takia sekä todettuun tulliin jäsenvaltioiden tilinpidossa liittyvät virheet tai laiminlyönnit. |
| --- | --- |

3.2.

Jäsenvaltiot toteavat ja kantavat perinteiset omat varat kansallisten lakeihin ja asetuksiin perustuvien säännösten mukaisesti, joiden on oltava yhteisön säännöstön mukaisia (2). Perinteisten omien varojen keräämiseen liittyy seuraavia riskejä: tullin kiertäminen virheellisten ilmoitusten tai yksinkertaisesti salakuljetuksen takia, tullin laskeminen väärin tai jääminen toteamatta järjestelmissä havaitsematta jääneiden virheiden tai puutteiden takia sekä todettuun tulliin jäsenvaltioiden tilinpidossa liittyvät virheet tai laiminlyönnit.

| 3.3. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus ei voi kattaa tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä tarkastettiin suoraan tulli-ilmoituksia sekä tilinpitojärjestelmiä, minkä lisäksi arvioitiin valvontajärjestelmiä sekä komissiossa että jäsenvaltioissa; tavoitteena oli arvioida, saadaanko käytössä olevien järjestelyjen avulla kohtuullinen varmuus valvonnan kattavuudesta. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti






  a) | tullivalvonnan järjestämisen ja perinteisiä omia varoja koskevat kansalliset tilinpitojärjestelmät 12 jäsenvaltiossa (3). Tilintarkastustuomioistuin tutki erityisesti maan rajoilla harjoitettavaa tullivalvontaa kahdeksassa jäsenvaltiossa ja sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvien tulliselvitysjärjestelmien käyttöä 12 jäsenvaltiossa (ks. kohdat 3.6—3.18); |
| --- | --- | --- |

3.3.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus ei voi kattaa tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä tarkastettiin suoraan tulli-ilmoituksia sekä tilinpitojärjestelmiä, minkä lisäksi arvioitiin valvontajärjestelmiä sekä komissiossa että jäsenvaltioissa; tavoitteena oli arvioida, saadaanko käytössä olevien järjestelyjen avulla kohtuullinen varmuus valvonnan kattavuudesta. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti

a)

tullivalvonnan järjestämisen ja perinteisiä omia varoja koskevat kansalliset tilinpitojärjestelmät 12 jäsenvaltiossa (3). Tilintarkastustuomioistuin tutki erityisesti maan rajoilla harjoitettavaa tullivalvontaa kahdeksassa jäsenvaltiossa ja sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvien tulliselvitysjärjestelmien käyttöä 12 jäsenvaltiossa (ks. kohdat 3.6—3.18);

| b) | vuonna 2004 päättyneen sokerimaksujen laskennan; |
| --- | --- |

b)

vuonna 2004 päättyneen sokerimaksujen laskennan;

| c) | perinteisiä omia varoja koskevan komission tilinpidon sekä analysoi kaikista jäsenvaltioista tulevan maksuvirran; tavoitteena oli saada kohtuullinen varmuus siitä, että kirjatut määrät olivat tarkkoja ja oikeita. |
| --- | --- |

c)

perinteisiä omia varoja koskevan komission tilinpidon sekä analysoi kaikista jäsenvaltioista tulevan maksuvirran; tavoitteena oli saada kohtuullinen varmuus siitä, että kirjatut määrät olivat tarkkoja ja oikeita.

Valvontajärjestelmien arviointi

Komission valvontajärjestelmät

| 3.4. | Komissio voi pyytää jäsenvaltioita tarkastamaan, miten perinteiset omat varat on todettu ja asetettu käyttöön; komissio voi myös toimittaa tällaisia tarkastuksia joko yhdessä jäsenvaltion viranomaisten kanssa tai itsenäisesti (4). Yksittäiset tarkastuskertomukset osoitetaan asianomaisille jäsenvaltioille, ja kertomuksia sekä saatuja vastauksia tarkastellaan omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksissa (5). Komissio laatii yhteisön omien varojen tarkastusjärjestelmän toiminnasta kolmen vuoden välein kertomuksen budjettivallan käyttäjälle (6). |
| --- | --- |

3.4.

Komissio voi pyytää jäsenvaltioita tarkastamaan, miten perinteiset omat varat on todettu ja asetettu käyttöön; komissio voi myös toimittaa tällaisia tarkastuksia joko yhdessä jäsenvaltion viranomaisten kanssa tai itsenäisesti (4). Yksittäiset tarkastuskertomukset osoitetaan asianomaisille jäsenvaltioille, ja kertomuksia sekä saatuja vastauksia tarkastellaan omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksissa (5). Komissio laatii yhteisön omien varojen tarkastusjärjestelmän toiminnasta kolmen vuoden välein kertomuksen budjettivallan käyttäjälle (6).

| 3.5. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti edellä mainitut yksittäiset tarkastukset ja otti niiden tulokset huomioon. Sovelletut menetelmät todettiin aiempien vuosien tapaan perustaltaan vakaiksi ja töiden dokumentointi hyväksi. Yksittäisissä tarkastuksissa havaittiin, että omien varojen kantojärjestelmät ovat yleisesti ottaen tyydyttäviä, mutta niiden pohjalta saatiin myös vahvistus sille, että B-kirjanpito ei ole vieläkään tietyissä jäsenvaltioissa kovin luotettava (ks. kohta 3.23). |
| --- | --- |

3.5.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti edellä mainitut yksittäiset tarkastukset ja otti niiden tulokset huomioon. Sovelletut menetelmät todettiin aiempien vuosien tapaan perustaltaan vakaiksi ja töiden dokumentointi hyväksi. Yksittäisissä tarkastuksissa havaittiin, että omien varojen kantojärjestelmät ovat yleisesti ottaen tyydyttäviä, mutta niiden pohjalta saatiin myös vahvistus sille, että B-kirjanpito ei ole vieläkään tietyissä jäsenvaltioissa kovin luotettava (ks. kohta 3.23).

| 3.5. | Komissio keskittyy edelleen perinteisten omien varojen tarkastuksissaan jäsenvaltioiden B-kirjanpitoon. |
| --- | --- |

3.5.

Komissio keskittyy edelleen perinteisten omien varojen tarkastuksissaan jäsenvaltioiden B-kirjanpitoon.

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät

| 3.6. | Perinteisiä omia varoja koskevat jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät muodostuvat ensisijaisesti yhteisön tullikoodeksissa (7) määritellystä tulliviranomaisten suorittamasta valvonnasta. Yhteisön lainsäädännössä ei yleisesti ottaen säädetä erityisistä tullivalvontamenetelmistä tai tullivalvonnan tasosta, vaan asia on jäsenvaltioiden harkinnan varassa. |
| --- | --- |

3.6.

Perinteisiä omia varoja koskevat jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät muodostuvat ensisijaisesti yhteisön tullikoodeksissa (7) määritellystä tulliviranomaisten suorittamasta valvonnasta. Yhteisön lainsäädännössä ei yleisesti ottaen säädetä erityisistä tullivalvontamenetelmistä tai tullivalvonnan tasosta, vaan asia on jäsenvaltioiden harkinnan varassa.

Tullivalvonta EU:n ulkorajoilla

| 3.7. | Tilintarkastustuomioistuin tutki tullivalvontaa ja tulliselvitystä valituilla rajatoimipaikoilla kahdeksassa jäsenvaltiossa (8). Tarkastuksessa keskityttiin arvioimaan tullivalvontaa ja valvontamenettelyjä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tulli käsittelee kaikki tavarat (9). Menettelyt, joilla varmistetaan, että saapuvat tavarat käsitellään asianmukaisesti, katsottiin tarkastuskäynnin kohteina olleilla raja-asemilla yleisesti ottaen tyydyttäviksi. |
| --- | --- |

3.7.

Tilintarkastustuomioistuin tutki tullivalvontaa ja tulliselvitystä valituilla rajatoimipaikoilla kahdeksassa jäsenvaltiossa (8). Tarkastuksessa keskityttiin arvioimaan tullivalvontaa ja valvontamenettelyjä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tulli käsittelee kaikki tavarat (9). Menettelyt, joilla varmistetaan, että saapuvat tavarat käsitellään asianmukaisesti, katsottiin tarkastuskäynnin kohteina olleilla raja-asemilla yleisesti ottaen tyydyttäviksi.

Tuontimaksujen kantaminen sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan tulliselvityksen avulla

| 3.8. | Komissio panee parhaillaan täytäntöön toimintasuunnitelmaa (10), jossa tullimenettelyjä pyritään tehostamaan tietotekniikan käyttöä lisäämällä. Tullimaksun laskeminen ja kirjanpitoon vienti sekä erinäiset rutiinitarkastukset on mahdollista automatisoida tulli-ilmoitusten antamiseen ja tulliselvitykseen tarkoitettujen tietokonejärjestelmien avulla. Kyseisten järjestelmien avulla voidaan myös valita ilmoitukset ja lähetykset, jotka tullihenkilöstön on tarkastettava; muiden ilmoitusten ja lähetysten tulliselvitys on automatisoitu, mikä vähentää huomattavasti kansainvälisen kaupan keskeytyksiä ja valvontakustannuksia. Sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvien tulliselvitysjärjestelmien luotettavuudella ja niihin sisältyvien riskianalyysimenettelyjen laadulla on näin ollen suuri merkitys perinteisten omien varojen oikeellisuuden ja kattavuuden kannalta. Jäsenvaltioiden järjestelmät ovat tällä hetkellä eri kehitysvaiheissa. Komissio tarkasti vuonna 2003 sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvat tulliselvitysjärjestelmät ja havaitsi järjestelmien toimivan yleisesti ottaen tyydyttävästi sekä suositti, että niiden käyttöä pitäisi edelleen kehittää (11). |
| --- | --- |

3.8.

Komissio panee parhaillaan täytäntöön toimintasuunnitelmaa (10), jossa tullimenettelyjä pyritään tehostamaan tietotekniikan käyttöä lisäämällä. Tullimaksun laskeminen ja kirjanpitoon vienti sekä erinäiset rutiinitarkastukset on mahdollista automatisoida tulli-ilmoitusten antamiseen ja tulliselvitykseen tarkoitettujen tietokonejärjestelmien avulla. Kyseisten järjestelmien avulla voidaan myös valita ilmoitukset ja lähetykset, jotka tullihenkilöstön on tarkastettava; muiden ilmoitusten ja lähetysten tulliselvitys on automatisoitu, mikä vähentää huomattavasti kansainvälisen kaupan keskeytyksiä ja valvontakustannuksia. Sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvien tulliselvitysjärjestelmien luotettavuudella ja niihin sisältyvien riskianalyysimenettelyjen laadulla on näin ollen suuri merkitys perinteisten omien varojen oikeellisuuden ja kattavuuden kannalta. Jäsenvaltioiden järjestelmät ovat tällä hetkellä eri kehitysvaiheissa. Komissio tarkasti vuonna 2003 sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvat tulliselvitysjärjestelmät ja havaitsi järjestelmien toimivan yleisesti ottaen tyydyttävästi sekä suositti, että niiden käyttöä pitäisi edelleen kehittää (11).

| 3.9. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvat tulliselvitysjärjestelmät 12 jäsenvaltiossa (12) sekä komission suorittaman valvonnan ja koordinoinnin. Tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä puutteita komission tähän mennessä toteuttamissa toimissa eikä myöskään tarkastuskäynnin kohteina olleiden jäsenvaltioiden käyttämissä järjestelmissä. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin toivoo, että jäljempänä mainittuihin seikkoihin kiinnitetään huomiota, ja suosittaa, että niiden pohjalta ryhdytään toimenpiteisiin ennen kuin perinteisistä paperilla tehtävistä ilmoituksista luovutaan. |
| --- | --- |

3.9.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvat tulliselvitysjärjestelmät 12 jäsenvaltiossa (12) sekä komission suorittaman valvonnan ja koordinoinnin. Tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä puutteita komission tähän mennessä toteuttamissa toimissa eikä myöskään tarkastuskäynnin kohteina olleiden jäsenvaltioiden käyttämissä järjestelmissä. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin toivoo, että jäljempänä mainittuihin seikkoihin kiinnitetään huomiota, ja suosittaa, että niiden pohjalta ryhdytään toimenpiteisiin ennen kuin perinteisistä paperilla tehtävistä ilmoituksista luovutaan.

| 3.10. | Atk-järjestelmiä käytettäessä on oltava testatut varmistusjärjestelmän toimintasuunnitelmat hätätapauksia varten. Kolmella tarkastuskäynnin kohteena olleella jäsenvaltiolla ei ollut kattavia hätäsuunnitelmia, mutta ne olivat laatineet joitakin varmistusmenettelyjä ja ohjeita. Neljällä jäsenvaltiolla oli suunnitelma, mutta sitä ei ollut testattu. Nämä puutteet vaarantavat tuonti- ja vientikaupan jatkuvuuden ja tullimaksujen kantamisen järjestelmän kaatuessa tai muussa hätätapauksessa. |
| --- | --- |

3.10.

Atk-järjestelmiä käytettäessä on oltava testatut varmistusjärjestelmän toimintasuunnitelmat hätätapauksia varten. Kolmella tarkastuskäynnin kohteena olleella jäsenvaltiolla ei ollut kattavia hätäsuunnitelmia, mutta ne olivat laatineet joitakin varmistusmenettelyjä ja ohjeita. Neljällä jäsenvaltiolla oli suunnitelma, mutta sitä ei ollut testattu. Nämä puutteet vaarantavat tuonti- ja vientikaupan jatkuvuuden ja tullimaksujen kantamisen järjestelmän kaatuessa tai muussa hätätapauksessa.

| 3.10. | Komissio on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautusten kanssa varmistusjärjestelmien tärkeydestä. Varotoimenpiteitä tarvitaan, niin että kauppa jatkuu häiriintymättä, että tulliviranomaiset voivat valvoa ja että perinteisten omien varojen perintä voidaan turvata. Komissio on säätänyt tällaisista menetelmistä komissiotason uutta tietokoneavusteista passitusjärjestelmää (NCTS) koskevissa säännöksissä (asetus (EY) N:o 837/2005, 353 artikla). Komissio toteaa myös, että manuaalisissa järjestelmissä voi olla häiriöitä. Tällaisessa tapauksessa perinteisten omien varojen maksuja on muutettu tarpeen mukaan, niin että yhteisön talousarviolle ei aiheudu haittaa. |
| --- | --- |

3.10.

Komissio on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen huomautusten kanssa varmistusjärjestelmien tärkeydestä. Varotoimenpiteitä tarvitaan, niin että kauppa jatkuu häiriintymättä, että tulliviranomaiset voivat valvoa ja että perinteisten omien varojen perintä voidaan turvata. Komissio on säätänyt tällaisista menetelmistä komissiotason uutta tietokoneavusteista passitusjärjestelmää (NCTS) koskevissa säännöksissä (asetus (EY) N:o 837/2005, 353 artikla). Komissio toteaa myös, että manuaalisissa järjestelmissä voi olla häiriöitä. Tällaisessa tapauksessa perinteisten omien varojen maksuja on muutettu tarpeen mukaan, niin että yhteisön talousarviolle ei aiheudu haittaa.

| 3.11. | Kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa SAD-lomakkeen (13) voi lähettää paperimuodossa; tiedot on lähetettävä myös levykkeellä, josta ne ladataan järjestelmään ilman sähköistä allekirjoitusta. Ainoastaan perinteinen paperimuodossa esitetty lomake on laillisesti sitova. Kolmella jäsenvaltiolla ei joko ollut virallisia ja rekisteröityjä tietojen syöttöä koskevia valvontamenettelyjä, joiden avulla varmistettaisiin, että levykkeellä esitetyt tiedot vastaavat painomuodossa esitettyjä tietoja, tai menettelyjä ei aina sovellettu. Näissä olosuhteissa on vaarana, että tietokoneistetussa käsittelyssä käytetyt tiedot — tuontitullien määrät mukaan luettuna — mahdollisesti eroavat SAD-lomakkeessa esitetyistä tiedoista. |
| --- | --- |

3.11.

Kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa SAD-lomakkeen (13) voi lähettää paperimuodossa; tiedot on lähetettävä myös levykkeellä, josta ne ladataan järjestelmään ilman sähköistä allekirjoitusta. Ainoastaan perinteinen paperimuodossa esitetty lomake on laillisesti sitova. Kolmella jäsenvaltiolla ei joko ollut virallisia ja rekisteröityjä tietojen syöttöä koskevia valvontamenettelyjä, joiden avulla varmistettaisiin, että levykkeellä esitetyt tiedot vastaavat painomuodossa esitettyjä tietoja, tai menettelyjä ei aina sovellettu. Näissä olosuhteissa on vaarana, että tietokoneistetussa käsittelyssä käytetyt tiedot — tuontitullien määrät mukaan luettuna — mahdollisesti eroavat SAD-lomakkeessa esitetyistä tiedoista.

| 3.11. | Komissio jatkaa jäsenvaltioiden kanssa sopivien valvontajärjestelmien luomista osana säännöllistä seurantaa, jota se harjoittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen esille ottamista asioista. |
| --- | --- |

3.11.

Komissio jatkaa jäsenvaltioiden kanssa sopivien valvontajärjestelmien luomista osana säännöllistä seurantaa, jota se harjoittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen esille ottamista asioista.

| 3.12. | Siinä tapauksessa, että kaikkia ilmoituksia ei voida tarkastaa, olisi tehtävä riskianalyysi ja määritettävä riskiprofiilit, joiden perusteella päätetään, onko tuonti tarkastettava. Riskiprofiilien täytäntöönpano onnistuu parhaiten sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan tulliselvityksen yhteydessä. Jotta valvonta olisi yhtä tehokasta ja samantasoista kaikissa tullitoimipaikoissa, komissio on ehdottanut, että käyttöön otettaisiin tiettyjä välineitä (14), joita ovat mm. yhteinen metodologia ja yhteiset kriteerit riskinhallinnan alalla. Komissio ehdottaa lisäksi, että rajatullitoimipaikoilla keskityttäisiin tavaroiden tuonti- ja vientiedellytysten sekä turvallisuustekijöiden tarkastamiseen. Sitä vastoin vero- ja kauppapoliittisiin näkökohtiin liittyvät tarkastukset on yleensä suoritettava toimijan toimitiloissa yhteisiin riskikriteereihin perustuvin tilintarkastuksin ja paikalla toimitettavin tarkastuksin. |
| --- | --- |

3.12.

Siinä tapauksessa, että kaikkia ilmoituksia ei voida tarkastaa, olisi tehtävä riskianalyysi ja määritettävä riskiprofiilit, joiden perusteella päätetään, onko tuonti tarkastettava. Riskiprofiilien täytäntöönpano onnistuu parhaiten sähköiseen tiedonsiirtoon perustuvan tulliselvityksen yhteydessä. Jotta valvonta olisi yhtä tehokasta ja samantasoista kaikissa tullitoimipaikoissa, komissio on ehdottanut, että käyttöön otettaisiin tiettyjä välineitä (14), joita ovat mm. yhteinen metodologia ja yhteiset kriteerit riskinhallinnan alalla. Komissio ehdottaa lisäksi, että rajatullitoimipaikoilla keskityttäisiin tavaroiden tuonti- ja vientiedellytysten sekä turvallisuustekijöiden tarkastamiseen. Sitä vastoin vero- ja kauppapoliittisiin näkökohtiin liittyvät tarkastukset on yleensä suoritettava toimijan toimitiloissa yhteisiin riskikriteereihin perustuvin tilintarkastuksin ja paikalla toimitettavin tarkastuksin.

| 3.12. | Kansainvälisen kaupan laajuuden ja tulliviranomaisten hoitamien tehtävien laajan kirjon vuoksi tullitarkastukset tulevat aina olemaan valikoivia. Riskianalyysillä on käyttöä sekä pyrittäessä tullimaksujen yhtenäiseen perintään (ja niiden ripeään tilittämiseen komissiolle) että muissa tehtävissä, kuten kansalaisten suojelemisessa terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta. Komissio on esittänyt erilaisia välineitä näiden tehtävien hoitamiseen. |
| --- | --- |

3.12.

Kansainvälisen kaupan laajuuden ja tulliviranomaisten hoitamien tehtävien laajan kirjon vuoksi tullitarkastukset tulevat aina olemaan valikoivia. Riskianalyysillä on käyttöä sekä pyrittäessä tullimaksujen yhtenäiseen perintään (ja niiden ripeään tilittämiseen komissiolle) että muissa tehtävissä, kuten kansalaisten suojelemisessa terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvilta uhkilta. Komissio on esittänyt erilaisia välineitä näiden tehtävien hoitamiseen.

| 3.13. | Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin antanut kertomuksen riskianalyysin käytöstä (15). Komission tuesta ja suosituksista huolimatta jäsenvaltioiden välillä on yhä eroja sen suhteen, miten järjestelmällisesti ne käyttävät riskianalyysejä ja riskiprofiileja tarkastusten kohdistamisessa, vaikka tullimenettelyjen tietokoneistamisen myötä se on mahdollista. |
| --- | --- |

3.13.

Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin antanut kertomuksen riskianalyysin käytöstä (15). Komission tuesta ja suosituksista huolimatta jäsenvaltioiden välillä on yhä eroja sen suhteen, miten järjestelmällisesti ne käyttävät riskianalyysejä ja riskiprofiileja tarkastusten kohdistamisessa, vaikka tullimenettelyjen tietokoneistamisen myötä se on mahdollista.

| 3.13. | Vähän aikaa sitten tehdyn tullikoodeksin tarkistamisen jälkeen (asetus (EY) N:o 648/2005, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2005) komissio ja jäsenvaltiot jatkavat yhteistyötä toteuttaakseen koko yhteisön laajuisen riskinhallintakehyksen. |
| --- | --- |

3.13.

Vähän aikaa sitten tehdyn tullikoodeksin tarkistamisen jälkeen (asetus (EY) N:o 648/2005, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2005) komissio ja jäsenvaltiot jatkavat yhteistyötä toteuttaakseen koko yhteisön laajuisen riskinhallintakehyksen.

| 3.14. | Tullikoodeksin (16) tarkistamisen myötä jäsenvaltioille asetettiin velvoite harjoittaa riskinhallintaa ja säädettiin, millaisin aikavälein jäsenvaltioiden on toimitettava asianmukaisia riskiin perustuvia tarkastuksia ja milloin tullitarkastusten on perustuttava automaattisten tietojenkäsittelymenetelmien avulla tehtävään riskianalyysiin. Näiden uusien sääntöjen noudattaminen edellyttää lisäponnisteluja. Kuten tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, riskiprofiilit eivät vuonna 2004 olleet lainkaan käytössä kahdessa jäsenvaltiossa, mikä tarkoittaa sitä, että fyysisiä tai asiakirjatarkastuksia koskeva päätös perustui pääasiassa tulliviranomaisen täysin henkilökohtaisesti tekemään aloitteeseen. Kahdessa muussa jäsenvaltiossa riskiprofiileja sovellettiin vain osaan tuonnista, jolloin valvontatoimenpiteitä ei kohdistettu profiiliperusteisesti tiettyjen yksinkertaistettujen menettelyjen mukaisesti tuotuihin tavaroihin. |
| --- | --- |

3.14.

Tullikoodeksin (16) tarkistamisen myötä jäsenvaltioille asetettiin velvoite harjoittaa riskinhallintaa ja säädettiin, millaisin aikavälein jäsenvaltioiden on toimitettava asianmukaisia riskiin perustuvia tarkastuksia ja milloin tullitarkastusten on perustuttava automaattisten tietojenkäsittelymenetelmien avulla tehtävään riskianalyysiin. Näiden uusien sääntöjen noudattaminen edellyttää lisäponnisteluja. Kuten tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, riskiprofiilit eivät vuonna 2004 olleet lainkaan käytössä kahdessa jäsenvaltiossa, mikä tarkoittaa sitä, että fyysisiä tai asiakirjatarkastuksia koskeva päätös perustui pääasiassa tulliviranomaisen täysin henkilökohtaisesti tekemään aloitteeseen. Kahdessa muussa jäsenvaltiossa riskiprofiileja sovellettiin vain osaan tuonnista, jolloin valvontatoimenpiteitä ei kohdistettu profiiliperusteisesti tiettyjen yksinkertaistettujen menettelyjen mukaisesti tuotuihin tavaroihin.

| 3.14. | Ne kaksi jäsenvaltiota, joiden tilintarkastustuomioistuin havaitsi olleen soveltamatta riskianalyysiä, ottivat käyttöön tuontia koskevat riskianalyysijärjestelmät loppuvuodesta 2004.Tämä on hyvä alku, mutta tullivalvontaan tarkoitetulla riskianalyysillä on paljon laajempi vaikutus. Riskianalyysillä on käyttöä kaiken tyyppisessä tullivalvonnassa mukaan lukien valittujen maahantuojien valtuuttaminen yksinkertaistettujen menetelmien käyttöön sekä tilintarkastukseen perustuvan tarkastuksen säännöllisyys ja sisältö. On odotettavissa, että lukuun ottamatta turvallisuuskysymyksiä, joille on asetettu erityiset tavoitteet, jäsenvaltiot ottavat käyttöön erilaisia toimia eri aikoihin niiden käsittelemän tulliliikenteen määrän ja tyypin mukaan. |
| --- | --- |

3.14.

Ne kaksi jäsenvaltiota, joiden tilintarkastustuomioistuin havaitsi olleen soveltamatta riskianalyysiä, ottivat käyttöön tuontia koskevat riskianalyysijärjestelmät loppuvuodesta 2004.Tämä on hyvä alku, mutta tullivalvontaan tarkoitetulla riskianalyysillä on paljon laajempi vaikutus. Riskianalyysillä on käyttöä kaiken tyyppisessä tullivalvonnassa mukaan lukien valittujen maahantuojien valtuuttaminen yksinkertaistettujen menetelmien käyttöön sekä tilintarkastukseen perustuvan tarkastuksen säännöllisyys ja sisältö. On odotettavissa, että lukuun ottamatta turvallisuuskysymyksiä, joille on asetettu erityiset tavoitteet, jäsenvaltiot ottavat käyttöön erilaisia toimia eri aikoihin niiden käsittelemän tulliliikenteen määrän ja tyypin mukaan.

| 3.15. | Yhdessä jäsenvaltiossa veroriskiprofiileja on rajoilla vähennetty ja ne on korvattu taloudellisten toimijoiden tiloissa tehtävillä tilintarkastukseen perustuvilla verotarkastuksilla. Tämä strategia on komission heinäkuussa 2003 antamassa tiedonannossa esittämän ehdotuksen mukainen. Kyseinen lähestymistapa voi kuitenkin heikentää tullivalvontaa, koska monien toimijoiden kohdalla tarkastuksia toimitetaan harvoin. |
| --- | --- |

3.15.

Yhdessä jäsenvaltiossa veroriskiprofiileja on rajoilla vähennetty ja ne on korvattu taloudellisten toimijoiden tiloissa tehtävillä tilintarkastukseen perustuvilla verotarkastuksilla. Tämä strategia on komission heinäkuussa 2003 antamassa tiedonannossa esittämän ehdotuksen mukainen. Kyseinen lähestymistapa voi kuitenkin heikentää tullivalvontaa, koska monien toimijoiden kohdalla tarkastuksia toimitetaan harvoin.

| 3.15. | Komissio muistuttaa jäsenvaltioita säännöllisen tarkastuksen keskeisestä merkityksestä tilintarkastukseen perustuvan tarkastuksen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

3.15.

Komissio muistuttaa jäsenvaltioita säännöllisen tarkastuksen keskeisestä merkityksestä tilintarkastukseen perustuvan tarkastuksen täytäntöönpanossa.

| 3.16. | Vaikka jäsenvaltiot yleensä tunnustivat satunnaisotannan merkityksen valvontaa täydentävänä tekijänä, tavaroiden tilastollinen satunnaisotanta ei ole käytössä kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

3.16.

Vaikka jäsenvaltiot yleensä tunnustivat satunnaisotannan merkityksen valvontaa täydentävänä tekijänä, tavaroiden tilastollinen satunnaisotanta ei ole käytössä kuudessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa jäsenvaltiossa.

| 3.16. | Komissio suosittaa edelleen, että yhteisön riskianalyysissä hyödynnetään myös satunnaisotantaa tulliselvitysten alaisten lähetysten tai ilmoitusten valinnassa. |
| --- | --- |

3.16.

Komissio suosittaa edelleen, että yhteisön riskianalyysissä hyödynnetään myös satunnaisotantaa tulliselvitysten alaisten lähetysten tai ilmoitusten valinnassa.

| 3.17. | Tulliviranomaisten olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti tullivalvonnasta saatuja tuloksia arvioidakseen riskinhallintajärjestelmän vaikuttavuutta ja tehokkuutta ja hyödynnettävä tulliselvitysprosessista saatua palautetta valvontatoiminnan analysoinnin ja priorisoinnin ajantasaistamiseksi. |
| --- | --- |

3.17.

Tulliviranomaisten olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti tullivalvonnasta saatuja tuloksia arvioidakseen riskinhallintajärjestelmän vaikuttavuutta ja tehokkuutta ja hyödynnettävä tulliselvitysprosessista saatua palautetta valvontatoiminnan analysoinnin ja priorisoinnin ajantasaistamiseksi.

| 3.18. | Joissakin tullihallinnoissa havaittiin puutteita asiakirjatarkastuksissa/fyysisissä tarkastuksissa saatujen tulosten kirjaamisessa ja kyseisistä tuloksista raportoinnissa keskushallintoelimille. Joissakin tapauksissa automaattista poimintaa ei käytetty, vaikka sen käyttämättä jättämiseen ei ollut perusteita eikä johdon lupaa. Riskiprofiilien vaikuttavuutta ei myöskään aina varmistettu asianmukaisten arviointien avulla tai automaattisen poiminnan järjestämisestä eri tasoilla (keskushallinnossa sekä alueellisella ja paikallisella tasolla) vastaavien tahojen välistä toimintaa ei koordinoitu kunnolla. Riskiprofiilien toimivuuden ja tullivalvonnan tulosten riittämättömän seurannan ja arvioinnin tuloksena prosessista ei saada tarpeeksi palautetta, mikä puolestaan estää sekä riskiprofiilien oikea-aikaisen ajantasaistamisen että tullivalvonnan optimaalisen priorisoinnin. |
| --- | --- |

3.18.

Joissakin tullihallinnoissa havaittiin puutteita asiakirjatarkastuksissa/fyysisissä tarkastuksissa saatujen tulosten kirjaamisessa ja kyseisistä tuloksista raportoinnissa keskushallintoelimille. Joissakin tapauksissa automaattista poimintaa ei käytetty, vaikka sen käyttämättä jättämiseen ei ollut perusteita eikä johdon lupaa. Riskiprofiilien vaikuttavuutta ei myöskään aina varmistettu asianmukaisten arviointien avulla tai automaattisen poiminnan järjestämisestä eri tasoilla (keskushallinnossa sekä alueellisella ja paikallisella tasolla) vastaavien tahojen välistä toimintaa ei koordinoitu kunnolla. Riskiprofiilien toimivuuden ja tullivalvonnan tulosten riittämättömän seurannan ja arvioinnin tuloksena prosessista ei saada tarpeeksi palautetta, mikä puolestaan estää sekä riskiprofiilien oikea-aikaisen ajantasaistamisen että tullivalvonnan optimaalisen priorisoinnin.

| 3.17 — 3.18. | Komissio myöntää, että tulosten kirjaaminen sekä riskiprofiilien arviointi ja ajantasaistaminen ovat keskeisellä sijalla asianmukaisessa riskinhallinnassa ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään sopivia menetelmiä tämän toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.17 — 3.18.

Komissio myöntää, että tulosten kirjaaminen sekä riskiprofiilien arviointi ja ajantasaistaminen ovat keskeisellä sijalla asianmukaisessa riskinhallinnassa ja kehottaa jäsenvaltioita käyttämään sopivia menetelmiä tämän toteuttamiseksi.

Varainhoitovuoden toimiin liittyvät tarkastushavainnot

Todetut maksut, joita ei ole vielä asetettu komission käyttöön (B-kirjanpito)

| 3.19. | Todettuja maksuja, joista ei ole vaadittu vakuutta tai joista on syntynyt erimielisyyttä ja jotka voivat muuttua, ei tarvitse asettaa komission käyttöön, jos jäsenvaltiot sen sijaan kirjaavat ne erilliseen kirjanpitoon (B-kirjanpitoon). Kukin jäsenvaltio antaa neljännesvuosittain B-kirjanpidostaan selvityksen komissiolle. Todettujen maksujen nettosaldo, joka kirjataan yhteisöjen taseeseen kohtaan ”saamiset jäsenvaltioilta”, on 739,4 miljoonaa euroa (vuonna 2003 määrä oli 729,3 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

3.19.

Todettuja maksuja, joista ei ole vaadittu vakuutta tai joista on syntynyt erimielisyyttä ja jotka voivat muuttua, ei tarvitse asettaa komission käyttöön, jos jäsenvaltiot sen sijaan kirjaavat ne erilliseen kirjanpitoon (B-kirjanpitoon). Kukin jäsenvaltio antaa neljännesvuosittain B-kirjanpidostaan selvityksen komissiolle. Todettujen maksujen nettosaldo, joka kirjataan yhteisöjen taseeseen kohtaan ”saamiset jäsenvaltioilta”, on 739,4 miljoonaa euroa (vuonna 2003 määrä oli 729,3 miljoonaa euroa).

| 3.20. | B-kirjanpidon kokonaissaldo oli komission kirjanpidossa 31. joulukuuta 2004 yhteensä 1 905,0 miljoonaa euroa eli 19,4 prosenttia vähemmän kuin 31. joulukuuta 2003 (2 364,3 miljoonaa euroa) (17). Muutos johtuu ennen kaikkea siitä, että Uudesta-Seelannista peräisin olevien voituotteiden tuontiin liittyvät kirjaukset on jätetty pois B-kirjanpidosta oikeustapauksen ratkaisun myötä (18). |
| --- | --- |

3.20.

B-kirjanpidon kokonaissaldo oli komission kirjanpidossa 31. joulukuuta 2004 yhteensä 1 905,0 miljoonaa euroa eli 19,4 prosenttia vähemmän kuin 31. joulukuuta 2003 (2 364,3 miljoonaa euroa) (17). Muutos johtuu ennen kaikkea siitä, että Uudesta-Seelannista peräisin olevien voituotteiden tuontiin liittyvät kirjaukset on jätetty pois B-kirjanpidosta oikeustapauksen ratkaisun myötä (18).

| 3.21. | Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu myönteisesti neuvoston asetuksen (EY/Euratom) N:o 2028/2004 (19) antamiseen; asetuksessa jäsenvaltioita edellytetään poistamaan ne perinteisiä omia varoja koskevat määrät, joita ei ole peritty tiettyyn määräaikaan mennessä. Asetus sisältää myös vaatimuksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava arvio sellaisten B-kirjanpidossa olevien saatavien kokonaismäärästä, joiden perinnästä ei ole varmuutta. |
| --- | --- |

3.21.

Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu myönteisesti neuvoston asetuksen (EY/Euratom) N:o 2028/2004 (19) antamiseen; asetuksessa jäsenvaltioita edellytetään poistamaan ne perinteisiä omia varoja koskevat määrät, joita ei ole peritty tiettyyn määräaikaan mennessä. Asetus sisältää myös vaatimuksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava arvio sellaisten B-kirjanpidossa olevien saatavien kokonaismäärästä, joiden perinnästä ei ole varmuutta.

| 3.22. | Saadakseen käsityksen niiden saatavien määrästä, joiden perinnästä ei ole varmuutta, komissio on kirjannut taseeseensa arvonalennuksen, joka perustuu jäsenvaltioilta saatuihin tuoreisiin tietoihin. Arvonalennus tulee olemaan kokonaismäärältään samaa suuruusluokkaa kuin edellisinä vuosina. Suurin osa jäsenvaltioista ei kuitenkaan ole toimittanut tietoja menetelmistä, joita ne käyttivät arvioitaan tehdessään. Tämän seurauksena tilintarkastustuomioistuin ei voi vahvistaa arvonalennuksen määrää ja katsoo, että komission pitäisi antaa asiaa koskevia ohjeita yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden toimittamat arviot perimättä jäävästä osuudesta vaihtelevat 10 prosentista (12,8 miljoonaa euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta) 96 prosenttiin (118 miljoonaa euroa Espanjan osalta) (20). |
| --- | --- |

3.22.

Saadakseen käsityksen niiden saatavien määrästä, joiden perinnästä ei ole varmuutta, komissio on kirjannut taseeseensa arvonalennuksen, joka perustuu jäsenvaltioilta saatuihin tuoreisiin tietoihin. Arvonalennus tulee olemaan kokonaismäärältään samaa suuruusluokkaa kuin edellisinä vuosina. Suurin osa jäsenvaltioista ei kuitenkaan ole toimittanut tietoja menetelmistä, joita ne käyttivät arvioitaan tehdessään. Tämän seurauksena tilintarkastustuomioistuin ei voi vahvistaa arvonalennuksen määrää ja katsoo, että komission pitäisi antaa asiaa koskevia ohjeita yhtenäisen lähestymistavan varmistamiseksi. Jäsenvaltioiden toimittamat arviot perimättä jäävästä osuudesta vaihtelevat 10 prosentista (12,8 miljoonaa euroa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta) 96 prosenttiin (118 miljoonaa euroa Espanjan osalta) (20).

| 3.22. | Komissio katsoo, että käyttäessään jäsenvaltioiden valmistelemia arvioita se on soveltanut varainhoitoasetuksen vaatimaa varovaisuusperiaatetta. Tullivelkojen perintä riippuu kansallisista laeista ja toimintatavoista, ja vain jäsenvaltiot tuntevat maksuvaatimuksen perusteiden kestävyyden, velallisen varallisuuden sekä onnistuneen pakkoperinnän todennäköisyyden. Komissio selvitti jäsenvaltioille perusperiaatteen, jota niiden tulisi käyttää valmistellessaan arvioitaan omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (ACOR) kokouksessa 9. joulukuuta 2004. Komissio muistuttaa jäsenvaltioita niiden vastuusta laatia todellisuuteen perustuvia arvioita. |
| --- | --- |

3.22.

Komissio katsoo, että käyttäessään jäsenvaltioiden valmistelemia arvioita se on soveltanut varainhoitoasetuksen vaatimaa varovaisuusperiaatetta. Tullivelkojen perintä riippuu kansallisista laeista ja toimintatavoista, ja vain jäsenvaltiot tuntevat maksuvaatimuksen perusteiden kestävyyden, velallisen varallisuuden sekä onnistuneen pakkoperinnän todennäköisyyden. Komissio selvitti jäsenvaltioille perusperiaatteen, jota niiden tulisi käyttää valmistellessaan arvioitaan omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (ACOR) kokouksessa 9. joulukuuta 2004. Komissio muistuttaa jäsenvaltioita niiden vastuusta laatia todellisuuteen perustuvia arvioita.

| 3.23. | Edellisten vuosien tapaan (21) sekä tilintarkastustuomioistuin että komissio (ks. kohta 3.5) havaitsivat tarkastuksissaan, että B-kirjanpidossa esiintyy systemaattisia ongelmia: viivästyneitä tai virheellisiä kirjauksia, laiminlyöntejä ja virheellisiä peruutuksia. Mainitut ongelmat koskivat useita jäsenvaltioita (Belgia, Irlanti, Italia, Kypros, Puola, Ruotsi, Saksa, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta). Saksa poisti vuonna 2003 B-kirjanpidostaan yhteensä 40,1 miljoonan euron kirjaukset, mutta poistoista ei ole vielä annettu kattavaa selvitystä. |
| --- | --- |

3.23.

Edellisten vuosien tapaan (21) sekä tilintarkastustuomioistuin että komissio (ks. kohta 3.5) havaitsivat tarkastuksissaan, että B-kirjanpidossa esiintyy systemaattisia ongelmia: viivästyneitä tai virheellisiä kirjauksia, laiminlyöntejä ja virheellisiä peruutuksia. Mainitut ongelmat koskivat useita jäsenvaltioita (Belgia, Irlanti, Italia, Kypros, Puola, Ruotsi, Saksa, Slovakia ja Yhdistynyt kuningaskunta). Saksa poisti vuonna 2003 B-kirjanpidostaan yhteensä 40,1 miljoonan euron kirjaukset, mutta poistoista ei ole vielä annettu kattavaa selvitystä.

| 3.23. | Komissio käsittelee näitä kohtia asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa selvitysten saamiseksi ja virheiden oikaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.23.

Komissio käsittelee näitä kohtia asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa selvitysten saamiseksi ja virheiden oikaisemiseksi.

Sokerimaksut

| 3.24. | Sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn yhteydessä tuottajilla on taloudellinen vastuu kiintiöt ylittävien tuotantoylijäämien kaupaksi saattamisesta aiheutuvista tappioista (22). Tämä toteutuu asettamalla maksuja sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotannolle. Komissio laskee maksut (479,8 miljoonaa euroa markkinointivuonna 2002/2003), jotka jäsenvaltiot keräävät valmistajilta. Jäsenvaltiot pidättävät maksuista 25 prosenttia keräämiskustannuksina (23). |
| --- | --- |

3.24.

Sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn yhteydessä tuottajilla on taloudellinen vastuu kiintiöt ylittävien tuotantoylijäämien kaupaksi saattamisesta aiheutuvista tappioista (22). Tämä toteutuu asettamalla maksuja sokerin, isoglukoosin ja inuliinisiirapin tuotannolle. Komissio laskee maksut (479,8 miljoonaa euroa markkinointivuonna 2002/2003), jotka jäsenvaltiot keräävät valmistajilta. Jäsenvaltiot pidättävät maksuista 25 prosenttia keräämiskustannuksina (23).

| 3.25. | Tilintarkastustuomioistuin suoritti sokerimaksuista aiemmin tehtyihin tarkastuksiin liittyvää seurantaa ja tarkasti syyskuussa 2004 päättyneen laskennan (1. heinäkuuta 2002 alkaneen ja 30. kesäkuuta 2003 päättyneen markkinointivuoden osalta). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sokerimaksujen laskentajärjestelmä toimi yleisesti ottaen tyydyttävällä tavalla, mutta siitä huolimatta säännösten mukaista laskentatapaa (24) on selkeytettävä. Tilintarkastustuomioistuin kiinnittää lisäksi huomiota seuraaviin kohtiin, joiden osalta on suositeltavaa ryhtyä korjaaviin toimiin: |
| --- | --- |

3.25.

Tilintarkastustuomioistuin suoritti sokerimaksuista aiemmin tehtyihin tarkastuksiin liittyvää seurantaa ja tarkasti syyskuussa 2004 päättyneen laskennan (1. heinäkuuta 2002 alkaneen ja 30. kesäkuuta 2003 päättyneen markkinointivuoden osalta). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että sokerimaksujen laskentajärjestelmä toimi yleisesti ottaen tyydyttävällä tavalla, mutta siitä huolimatta säännösten mukaista laskentatapaa (24) on selkeytettävä. Tilintarkastustuomioistuin kiinnittää lisäksi huomiota seuraaviin kohtiin, joiden osalta on suositeltavaa ryhtyä korjaaviin toimiin:

| 3.25. | |
| --- | --- |

3.25.

| a) | sokerimaksujen kokonaismäärä (479,8 miljoonaa euroa) ilmoitettiin virheellisesti noin kuusi miljoonaa euroa liian pieneksi; |
| --- | --- |

a)

sokerimaksujen kokonaismäärä (479,8 miljoonaa euroa) ilmoitettiin virheellisesti noin kuusi miljoonaa euroa liian pieneksi;

| a) | Oikaisut tapahtuvat automaattisesti laskettaessa vuoden 2005 maksuja, joihin tulee sisältyä laskelmat ja siirrot edellisistä markkinointivuosista. |
| --- | --- |

a)

Oikaisut tapahtuvat automaattisesti laskettaessa vuoden 2005 maksuja, joihin tulee sisältyä laskelmat ja siirrot edellisistä markkinointivuosista.

| b) | laskennan perustana olevien kahden pääasiallisen tietolähteen osalta: |
| --- | --- |

b)

laskennan perustana olevien kahden pääasiallisen tietolähteen osalta:

| b) | |
| --- | --- |

b)

| | i) | Eurostatin COMEXT-tietokantaan (25) sisältyvissä vientiin tarkoitetun inuliinisiirapin määrissä on epätarkkuuksia, minkä seurauksena komission on pitänyt varainhoitoasetuksen vastaisesti turvautua jäsenvaltioilta saamiinsa muihin tietoihin, |
| --- | --- | --- |

i)

Eurostatin COMEXT-tietokantaan (25) sisältyvissä vientiin tarkoitetun inuliinisiirapin määrissä on epätarkkuuksia, minkä seurauksena komission on pitänyt varainhoitoasetuksen vastaisesti turvautua jäsenvaltioilta saamiinsa muihin tietoihin,

| | i) | Asetusta (EY) N:o 314/2002 muutetaan muun muassa tämän erityisen laskentamenetelmän määrittämiseksi. |
| --- | --- | --- |

i)

Asetusta (EY) N:o 314/2002 muutetaan muun muassa tämän erityisen laskentamenetelmän määrittämiseksi.

| | ii) | komissio ei tarkastanut järjestelmällisesti jäsenvaltioiden toimittamia tiedonantoja. Komissio ei ole myöskään vieläkään antanut ohjeita siitä, miten valvontamenettelyjen suunnitteluun liittyviä parhaita käytäntöjä sovelletaan kyseisten tiedonantojen luotettavuuden varmistamiseksi tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 20/2000 (26) esitettyjen suositusten mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

ii)

komissio ei tarkastanut järjestelmällisesti jäsenvaltioiden toimittamia tiedonantoja. Komissio ei ole myöskään vieläkään antanut ohjeita siitä, miten valvontamenettelyjen suunnitteluun liittyviä parhaita käytäntöjä sovelletaan kyseisten tiedonantojen luotettavuuden varmistamiseksi tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 20/2000 (26) esitettyjen suositusten mukaisesti.

| | ii) | Jäsenvaltioita on neuvottu valvontamenetelmien suunnittelussa. Komissio ottaa asianmukaisesti huomioon tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja omat tilintarkastuksensa laatiessaan valvontajärjestelmiä uudelle sokerijärjestelmälle. |
| --- | --- | --- |

ii)

Jäsenvaltioita on neuvottu valvontamenetelmien suunnittelussa. Komissio ottaa asianmukaisesti huomioon tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja omat tilintarkastuksensa laatiessaan valvontajärjestelmiä uudelle sokerijärjestelmälle.

| 3.26. | Lisäksi tilanne on yhä edelleen sama kuin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 4/91 (27) todettiin: tulojen ja sokerimaksuista rahoitettavien menojen lopullinen täsmäyttäminen ei ole mahdollista komission nykyisessä kirjanpitojärjestelmässä. |
| --- | --- |

3.26.

Lisäksi tilanne on yhä edelleen sama kuin tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 4/91 (27) todettiin: tulojen ja sokerimaksuista rahoitettavien menojen lopullinen täsmäyttäminen ei ole mahdollista komission nykyisessä kirjanpitojärjestelmässä.

| 3.26. | Kirjanpidon täsmäyksiä ei ole tarvetta tehdä maksuista saatujen varojen ja talousarviomenojen välillä. Itse asiassa neuvoston nykyiset säännöt laskentamenettelystä eivät anna näille kahdelle tasaveroista asemaa. Vertailu voidaan tarvittaessa toteuttaa tilinpitojärjestelmän ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.26.

Kirjanpidon täsmäyksiä ei ole tarvetta tehdä maksuista saatujen varojen ja talousarviomenojen välillä. Itse asiassa neuvoston nykyiset säännöt laskentamenettelystä eivät anna näille kahdelle tasaveroista asemaa. Vertailu voidaan tarvittaessa toteuttaa tilinpitojärjestelmän ulkopuolella.

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

Johdanto

| 3.27. | Toisin kuin perinteisistä omista varoista saatavat yhteisön tulot, alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja ei voida tarkastaa suoraan. Näin ollen alv:a ja BKTL:a koskeva tarkastus alkaa siitä, kun komissio saa jäsenvaltioilta niiden laatimat makrotalouden aggregaatit (joko niitä koskevat arviot tai lopulliset luvut). Tarkastuksessa on tarkoituksena arvioida komission järjestelmää, jolla tietoja käsitellään ennen kuin ne näkyvät lopullisilla tileillä. Tarkastus kattaa näin ollen vuotuisen talousarvion laatimisen ja toteuttamisen jäsenvaltioiden kuukausittaisten maksujen osalta. Lisäksi tarkastuksessa arvioidaan komission valvontajärjestelmiä, joiden tarkoituksena on antaa varmuus siitä, että EU:n tulot on todettu ja kannettu asianmukaisesti. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen erityisnäkökohdista toimitetaan erillisiä tarkastuksia. |
| --- | --- |

3.27.

Toisin kuin perinteisistä omista varoista saatavat yhteisön tulot, alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat pohjautuvat makrotalouden tilastoihin, joiden perustana olevia tietoja ei voida tarkastaa suoraan. Näin ollen alv:a ja BKTL:a koskeva tarkastus alkaa siitä, kun komissio saa jäsenvaltioilta niiden laatimat makrotalouden aggregaatit (joko niitä koskevat arviot tai lopulliset luvut). Tarkastuksessa on tarkoituksena arvioida komission järjestelmää, jolla tietoja käsitellään ennen kuin ne näkyvät lopullisilla tileillä. Tarkastus kattaa näin ollen vuotuisen talousarvion laatimisen ja toteuttamisen jäsenvaltioiden kuukausittaisten maksujen osalta. Lisäksi tarkastuksessa arvioidaan komission valvontajärjestelmiä, joiden tarkoituksena on antaa varmuus siitä, että EU:n tulot on todettu ja kannettu asianmukaisesti. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen erityisnäkökohdista toimitetaan erillisiä tarkastuksia.

| 3.28. | Alv:oon ja BKTL:oon perustuvia omia varoja koskevat tilintarkastustuomioistuimen erilliset tarkastukset kattoivat komission tarkastukset, jotka koskivat jäsenvaltioiden Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää (EKT 1995) (28) varten toimittamia luetteloita, jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksiin sisältyvän painotetun keskimääräisen alv-verokannan laskentaa (29) ja jäsenvaltioiden tilastotoimistojen käyttämiä kansallisen tilinpidon laadintaan liittyviä valvontajärjestelmiä. |
| --- | --- |

3.28.

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvia omia varoja koskevat tilintarkastustuomioistuimen erilliset tarkastukset kattoivat komission tarkastukset, jotka koskivat jäsenvaltioiden Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää (EKT 1995) (28) varten toimittamia luetteloita, jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksiin sisältyvän painotetun keskimääräisen alv-verokannan laskentaa (29) ja jäsenvaltioiden tilastotoimistojen käyttämiä kansallisen tilinpidon laadintaan liittyviä valvontajärjestelmiä.

Valvontajärjestelmien arviointi

Komission valvontajärjestelmät

| 3.29. | Komission jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä suorittamat tarkastustoimet ovat tärkeä osa alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen valvontajärjestelmää. Tilintarkastustuomioistuin tutki kyseisiä tarkastuksia toimittavien yksikköjen työskentelyä. |
| --- | --- |

3.29.

Komission jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä suorittamat tarkastustoimet ovat tärkeä osa alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen valvontajärjestelmää. Tilintarkastustuomioistuin tutki kyseisiä tarkastuksia toimittavien yksikköjen työskentelyä.

Alv:oon perustuvat omat varat

| 3.30. | Komissio toimitti varainhoitovuonna 2004 paikalla alv:oon perustuvien omien varojen tarkastuksia, joiden perusteella esitettiin 28 uutta varaumaa (30) jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksiin (31) liittyvistä erityistekijöistä. Tarkastukset oli valmisteltu hyvin ja niiden tuloksista raportointi oli laadultaan hyvää. Komissiolla tulee kuitenkin olemaan rajallisista resursseista johtuen vaikeuksia ylläpitää vastaavaa laatutasoa ja tehdä yhtä usein tarkastuskäyntejä jäsenvaltioihin kuin ennen laajentumista (32). Varaumiin liittyvien tarkastushuomautusten seurannassa edistystä oli tapahtunut vain vähäisessä määrin (vuoden aikana poistettiin ainoastaan kuusi varaumaa) ja täten vuoden 2004 lopussa jäljellä oli 107 varaumaa. Kyseiset varaumat koskivat useissa tapauksissa useita varainhoitovuosia ja neljä niistä liittyi yli kymmenen vuotta sitten toimitettuihin arvonlisäveropohjan selvityksiin. Komissio ei ole arvioinut niiden taloudellista vaikutusta. |
| --- | --- |

3.30.

Komissio toimitti varainhoitovuonna 2004 paikalla alv:oon perustuvien omien varojen tarkastuksia, joiden perusteella esitettiin 28 uutta varaumaa (30) jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksiin (31) liittyvistä erityistekijöistä. Tarkastukset oli valmisteltu hyvin ja niiden tuloksista raportointi oli laadultaan hyvää. Komissiolla tulee kuitenkin olemaan rajallisista resursseista johtuen vaikeuksia ylläpitää vastaavaa laatutasoa ja tehdä yhtä usein tarkastuskäyntejä jäsenvaltioihin kuin ennen laajentumista (32). Varaumiin liittyvien tarkastushuomautusten seurannassa edistystä oli tapahtunut vain vähäisessä määrin (vuoden aikana poistettiin ainoastaan kuusi varaumaa) ja täten vuoden 2004 lopussa jäljellä oli 107 varaumaa. Kyseiset varaumat koskivat useissa tapauksissa useita varainhoitovuosia ja neljä niistä liittyi yli kymmenen vuotta sitten toimitettuihin arvonlisäveropohjan selvityksiin. Komissio ei ole arvioinut niiden taloudellista vaikutusta.

| 3.30. | Komission analyysi osoittaa, kuinka vaikeaa on arvioida varaumien taloudellista vaikutusta, koska ne pääasiassa koskevat tapauksia, joista ei ole saatavana luotettavaa tietoa. Yleensä niitä tehdään nimenomaisesti velvoittamaan jäsenvaltioita hankkimaan luotettavaa määrällistä tietoa ja kehittämään asianmukaisia menettelyjä. Komissio ilmoitti vuonna 2003 valmiudestaan viedä liian kauan voimassa olleita varaumia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen hyödyllisiltä vaikuttavissa tapauksissa. Tämä on jo osoittautunut tehokkaaksi kahden jäsenvaltion tapauksessa, jotka täyttivät komission pyynnön, kun rikkomisesta aiheutuva menettely oli vielä valmisteluvaiheessa. Komissio on tietoinen laajentumisen aiheuttamasta lisääntyneestä työmäärästä ja tutkii, miten se voisi parhaiten hyödyntää voimavarojaan pitääkseen yllä tarkastusten laadun. |
| --- | --- |

3.30.

Komission analyysi osoittaa, kuinka vaikeaa on arvioida varaumien taloudellista vaikutusta, koska ne pääasiassa koskevat tapauksia, joista ei ole saatavana luotettavaa tietoa. Yleensä niitä tehdään nimenomaisesti velvoittamaan jäsenvaltioita hankkimaan luotettavaa määrällistä tietoa ja kehittämään asianmukaisia menettelyjä. Komissio ilmoitti vuonna 2003 valmiudestaan viedä liian kauan voimassa olleita varaumia Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen hyödyllisiltä vaikuttavissa tapauksissa. Tämä on jo osoittautunut tehokkaaksi kahden jäsenvaltion tapauksessa, jotka täyttivät komission pyynnön, kun rikkomisesta aiheutuva menettely oli vielä valmisteluvaiheessa. Komissio on tietoinen laajentumisen aiheuttamasta lisääntyneestä työmäärästä ja tutkii, miten se voisi parhaiten hyödyntää voimavarojaan pitääkseen yllä tarkastusten laadun.

Jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksiin sisältyvän painotetun keskimääräisen alv-verokannan laskentaa koskevat tarkastukset

| 3.31. | Erilaisia alv-kantoja soveltavien jäsenvaltioiden on laskettava painotettu keskimääräinen verokanta, jota komissio käyttää laskiessaan alv:oon perustuvat omat varat. Mahdollinen laskuvirhe vaikuttaa omien varojen laskennassa käytettyyn alv-kantaan ja voi täten vaikuttaa myös maksettujen alv:oon perustuvien omien varojen määrään. Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten komissio oli tarkastanut tämän järjestelmän osa-alueen, ja tarkasti painotetun keskimääräisen verokannan laskennan viidessä jäsenvaltiossa (33) ja tutki, vastaako kyseinen laskenta yhteisön lainsäädännössä esitettyjä vaatimuksia (34). |
| --- | --- |

3.31.

Erilaisia alv-kantoja soveltavien jäsenvaltioiden on laskettava painotettu keskimääräinen verokanta, jota komissio käyttää laskiessaan alv:oon perustuvat omat varat. Mahdollinen laskuvirhe vaikuttaa omien varojen laskennassa käytettyyn alv-kantaan ja voi täten vaikuttaa myös maksettujen alv:oon perustuvien omien varojen määrään. Tilintarkastustuomioistuin tutki, miten komissio oli tarkastanut tämän järjestelmän osa-alueen, ja tarkasti painotetun keskimääräisen verokannan laskennan viidessä jäsenvaltiossa (33) ja tutki, vastaako kyseinen laskenta yhteisön lainsäädännössä esitettyjä vaatimuksia (34).

| 3.32. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi painotettua keskimääräistä alv-verokantaa koskevien 29 erityisen varauman osalta, että osa niistä oli ollut voimassa aivan liian kauan (35). Jäsenvaltioilla oli varauman esittämisen jälkeen rajattomasti aikaa ratkaista ongelma. |
| --- | --- |

3.32.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi painotettua keskimääräistä alv-verokantaa koskevien 29 erityisen varauman osalta, että osa niistä oli ollut voimassa aivan liian kauan (35). Jäsenvaltioilla oli varauman esittämisen jälkeen rajattomasti aikaa ratkaista ongelma.

| 3.32. | Komissio ei voi uhata jäsenvaltioita oikeudellisilla seuraamuksilla, jotta ne parantaisivat nopeasti tietolähteitä tai laskentatapoja, vaikkakin rikkomisesta aiheutuvat menettelyt saattavat pidemmällä tähtäimellä tarjota ratkaisun. Liian kauan voimassa olleita varaumia tutkitaan kuitenkin uudelleen jokaisessa tarkastuksessa, ja tarkastusselostuksiin kirjataan jokaisen varauman yhteydessä käytyjen keskustelujen kulun. Itävallan tapauksessa on tapahtunut merkittävää edistymistä, jonka vuoksi on mahdollista poistaa Itävallan ja komission asettama varauma sen jälkeen, kun sovitut oikaisut on suoritettu komissiolle. |
| --- | --- |

3.32.

Komissio ei voi uhata jäsenvaltioita oikeudellisilla seuraamuksilla, jotta ne parantaisivat nopeasti tietolähteitä tai laskentatapoja, vaikkakin rikkomisesta aiheutuvat menettelyt saattavat pidemmällä tähtäimellä tarjota ratkaisun. Liian kauan voimassa olleita varaumia tutkitaan kuitenkin uudelleen jokaisessa tarkastuksessa, ja tarkastusselostuksiin kirjataan jokaisen varauman yhteydessä käytyjen keskustelujen kulun. Itävallan tapauksessa on tapahtunut merkittävää edistymistä, jonka vuoksi on mahdollista poistaa Itävallan ja komission asettama varauma sen jälkeen, kun sovitut oikaisut on suoritettu komissiolle.

| 3.33. | Komissio ei sitä vastoin esittänyt varaumaa painotetun keskimääräisen alv-verokannan laskentaan liittyvistä systemaattisista puutteista (36). |
| --- | --- |

3.33.

Komissio ei sitä vastoin esittänyt varaumaa painotetun keskimääräisen alv-verokannan laskentaan liittyvistä systemaattisista puutteista (36).

| 3.33. | Italian esimerkkitapauksessa, jonka tilintarkastustuomioistuin mainitsi alaviitteessään, komissio hyväksyi likimääräiset tiedot kohdennettaessa pientä määrää tuotteita arvonlisäverokantoihin. Näiden tuotteiden kohdalla menot tiedetään, mutta tarkkoja tietoja ei ole saatavilla eri arvonlisäverokantoihin tai verovapautuksen kohdentamisesta. Kiinteän pääoman bruttomuodostuksessa likimääräistä prosenttiosuutta käytetään erottamaan yleinen tai alennettu kanta. Italia voi soveltaa tällaista verokohtelua vain rajoitetun ajan. Asiaa koskevassa tarkastuksessa komissio totesi, että tätä laskentaa varten tarvittavat tiedot puuttuivat. Komissio poikkeuksellisesti hyväksyi karkeaan arvioon perustuvan jaon kahden vuoden ajaksi, joka myöhemmin pidennettiin neljään vuoteen. Viimeisimmässä tarkastusselostuksessaan komissio ilmoitti, että tätä käytäntöä ei enää hyväksytä. |
| --- | --- |

3.33.

Italian esimerkkitapauksessa, jonka tilintarkastustuomioistuin mainitsi alaviitteessään, komissio hyväksyi likimääräiset tiedot kohdennettaessa pientä määrää tuotteita arvonlisäverokantoihin. Näiden tuotteiden kohdalla menot tiedetään, mutta tarkkoja tietoja ei ole saatavilla eri arvonlisäverokantoihin tai verovapautuksen kohdentamisesta. Kiinteän pääoman bruttomuodostuksessa likimääräistä prosenttiosuutta käytetään erottamaan yleinen tai alennettu kanta. Italia voi soveltaa tällaista verokohtelua vain rajoitetun ajan. Asiaa koskevassa tarkastuksessa komissio totesi, että tätä laskentaa varten tarvittavat tiedot puuttuivat. Komissio poikkeuksellisesti hyväksyi karkeaan arvioon perustuvan jaon kahden vuoden ajaksi, joka myöhemmin pidennettiin neljään vuoteen. Viimeisimmässä tarkastusselostuksessaan komissio ilmoitti, että tätä käytäntöä ei enää hyväksytä.

| 3.34. | Komission budjettipääosasto on delegoinut huomattavan osan painotetun keskimääräisen verokannan laskentaan liittyvistä tarkastuksista Eurostatille ja tietyt laskennan verotukselliset näkökohdat verotuksesta ja tulliliitosta vastaavalle pääosastolle. Pääosastojen keskinäisiä tehtäviä ja vastuualueita ei ollut vielä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikaan virallisesti dokumentoitu. |
| --- | --- |

3.34.

Komission budjettipääosasto on delegoinut huomattavan osan painotetun keskimääräisen verokannan laskentaan liittyvistä tarkastuksista Eurostatille ja tietyt laskennan verotukselliset näkökohdat verotuksesta ja tulliliitosta vastaavalle pääosastolle. Pääosastojen keskinäisiä tehtäviä ja vastuualueita ei ollut vielä tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikaan virallisesti dokumentoitu.

| 3.34. | Budjettipääosastolla on kokonaisvastuu painotetun keskimääräisen verokannan (WAR) määrittämisestä. Taloudellisten sektorien painotuksessa se saa teknistä tukea Eurostatilta, ja tavaroiden ja palveluiden kohdentamisessa arvonlisäverokantoihin se saa teknistä tukea verotuksen ja tulliliiton pääosastolta. Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten seurauksena laadittu, kolmen pääjohtajan allekirjoittama yhteisymmärryspöytäkirja, jossa nämä tehtävät on määritetty, tuli voimaan syyskuussa 2005. |
| --- | --- |

3.34.

Budjettipääosastolla on kokonaisvastuu painotetun keskimääräisen verokannan (WAR) määrittämisestä. Taloudellisten sektorien painotuksessa se saa teknistä tukea Eurostatilta, ja tavaroiden ja palveluiden kohdentamisessa arvonlisäverokantoihin se saa teknistä tukea verotuksen ja tulliliiton pääosastolta. Tilintarkastustuomioistuimen huomautusten seurauksena laadittu, kolmen pääjohtajan allekirjoittama yhteisymmärryspöytäkirja, jossa nämä tehtävät on määritetty, tuli voimaan syyskuussa 2005.

BKTL:oon perustuvat omat varat

| 3.35. | BKTL:oon perustuvien omien varojen osalta havaittiin, että komissio ei tarkasta vieläkään riittävissä määrin suoraan kansantalouden tilinpitoa, jota käytetään BKTL-kysymyslomakkeissa esitettyjen lukujen perusteena (37). Komissio on kuitenkin ryhtynyt perustamaan yksikköä, jonka tehtävänä tulee olemaan julkisen talouden tilinpidon ja jäsenvaltioiden kansallisten tilinpitojen tarkastaminen. |
| --- | --- |

3.35.

BKTL:oon perustuvien omien varojen osalta havaittiin, että komissio ei tarkasta vieläkään riittävissä määrin suoraan kansantalouden tilinpitoa, jota käytetään BKTL-kysymyslomakkeissa esitettyjen lukujen perusteena (37). Komissio on kuitenkin ryhtynyt perustamaan yksikköä, jonka tehtävänä tulee olemaan julkisen talouden tilinpidon ja jäsenvaltioiden kansallisten tilinpitojen tarkastaminen.

| 3.36. | Jäsenvaltioiden on yhteisön lainsäädännön mukaisesti vuodesta 2003 alkaen ollut toimitettava komissiolle vuotuinen selvitys BKTL-tietojen laadusta. Selvitykseen on sisällytettävä tiedot, joista käy ilmi, miten aggregoitu BKTL on muodostettu, ja erityisesti siinä on kuvattava kaikki merkittävät muutokset käytettyihin menetelmiin ja perustilastoihin ja selostettava aikaisempiin BKTL-estimaatteihin tehdyt tarkistukset. Tämän selvityksen sisällön ja muodon on neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti oltava komission vahvistamien ohjeiden mukainen (38). |
| --- | --- |

3.36.

Jäsenvaltioiden on yhteisön lainsäädännön mukaisesti vuodesta 2003 alkaen ollut toimitettava komissiolle vuotuinen selvitys BKTL-tietojen laadusta. Selvitykseen on sisällytettävä tiedot, joista käy ilmi, miten aggregoitu BKTL on muodostettu, ja erityisesti siinä on kuvattava kaikki merkittävät muutokset käytettyihin menetelmiin ja perustilastoihin ja selostettava aikaisempiin BKTL-estimaatteihin tehdyt tarkistukset. Tämän selvityksen sisällön ja muodon on neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti oltava komission vahvistamien ohjeiden mukainen (38).

| 3.37. | Vuonna 2004 toteutetussa laatuselvitysten arvioinnissa ilmeni, että






  a) | jotkin jäsenvaltiot eivät olleet noudattaneet sisältöä ja muotoa koskevia ohjeita; |
| --- | --- | --- |

3.37.

Vuonna 2004 toteutetussa laatuselvitysten arvioinnissa ilmeni, että

a)

jotkin jäsenvaltiot eivät olleet noudattaneet sisältöä ja muotoa koskevia ohjeita;

| b) | toimitettujen tietojen määrä ja yksityiskohtaisuus vaihtelivat huomattavasti; |
| --- | --- |

b)

toimitettujen tietojen määrä ja yksityiskohtaisuus vaihtelivat huomattavasti;

| c) | BKTL:n ja sen osien laatua koskevien tutkimusten tuloksista ei annettu tietoja, vaikka ohjeiden mukaan kyseiset tiedot on annettava. |
| --- | --- |

c)

BKTL:n ja sen osien laatua koskevien tutkimusten tuloksista ei annettu tietoja, vaikka ohjeiden mukaan kyseiset tiedot on annettava.

| 3.37. | Laatuselvitykset annettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2004, ja niiden tuloksena lomakkeessa annetut tiedot kehittyivät huomattavasti aikaisempiin vuosiin verrattuna. Ei ole epätavallista tai yllättävää havaita, että ensimmäisellä kerralla uusia suuntaviivoja tulkittiin jossain määrin eri tavalla. Heinäkuussa 2005 pidetyssä kokouksessa BKTL-komitea hyväksyi Eurostatin ehdotukset laajennetuista suuntaviivoista, joiden tarkoituksena on varmistaa yhdenmukaisempi tulos tänä vuonna. |
| --- | --- |

3.37.

Laatuselvitykset annettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2004, ja niiden tuloksena lomakkeessa annetut tiedot kehittyivät huomattavasti aikaisempiin vuosiin verrattuna. Ei ole epätavallista tai yllättävää havaita, että ensimmäisellä kerralla uusia suuntaviivoja tulkittiin jossain määrin eri tavalla. Heinäkuussa 2005 pidetyssä kokouksessa BKTL-komitea hyväksyi Eurostatin ehdotukset laajennetuista suuntaviivoista, joiden tarkoituksena on varmistaa yhdenmukaisempi tulos tänä vuonna.

EKT 95 -luetteloita koskevat komission tarkastukset

| 3.38. | Merkittävä osa komission valvontajärjestelmää BKTL:oon perustuvien omien varojen osalta koski EKT 95 -luetteloita. Jäsenvaltioiden on laadittava EKT 95:n mukainen BKTL ja sen perustana oleva kansallinen tilinpito, jotka yhdessä muodostavat BKTL:oon perustuvien omien varojen laskentaperustan. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden on laadittava BKTL-luetteloita eli maakohtaisia kuvauksia menetelmistä ja menettelyistä, joita käytetään BKTL-aggregaattien ja niiden perustana olevan kansallisen tilinpidon laskentaan. |
| --- | --- |

3.38.

Merkittävä osa komission valvontajärjestelmää BKTL:oon perustuvien omien varojen osalta koski EKT 95 -luetteloita. Jäsenvaltioiden on laadittava EKT 95:n mukainen BKTL ja sen perustana oleva kansallinen tilinpito, jotka yhdessä muodostavat BKTL:oon perustuvien omien varojen laskentaperustan. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden on laadittava BKTL-luetteloita eli maakohtaisia kuvauksia menetelmistä ja menettelyistä, joita käytetään BKTL-aggregaattien ja niiden perustana olevan kansallisen tilinpidon laskentaan.

| 3.39. | Arvioidakseen niiden tarkastusten tehokkuutta, joiden tarkoituksena oli varmistaa, että jäsenvaltiot ovat noudattaneet EKT 95 -vaatimuksia, tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komissio on tarkastanut ennen laajentumista unionin jäseninä olleiden 15 valtion EKT 95:tä varten laatimat BKTL-luettelot (39). |
| --- | --- |

3.39.

Arvioidakseen niiden tarkastusten tehokkuutta, joiden tarkoituksena oli varmistaa, että jäsenvaltiot ovat noudattaneet EKT 95 -vaatimuksia, tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komissio on tarkastanut ennen laajentumista unionin jäseninä olleiden 15 valtion EKT 95:tä varten laatimat BKTL-luettelot (39).

| 3.40. | BKTL-luettelot oli toimitettava komissiolle vuoden 2000 loppuun mennessä. Vaikka suurin osa jäsenvaltioista toimitti luettelonsa vuoden 2001 aikana, Ranska toimitti luettelonsa vasta vuonna 2003 ja Luxemburg vastaavasti vuonna 2004. |
| --- | --- |

3.40.

BKTL-luettelot oli toimitettava komissiolle vuoden 2000 loppuun mennessä. Vaikka suurin osa jäsenvaltioista toimitti luettelonsa vuoden 2001 aikana, Ranska toimitti luettelonsa vasta vuonna 2003 ja Luxemburg vastaavasti vuonna 2004.

| 3.40. | Komissio on jatkuvasti painostanut Ranskaa ja Luxemburgia esittämään omat BKTL-luettelonsa. |
| --- | --- |

3.40.

Komissio on jatkuvasti painostanut Ranskaa ja Luxemburgia esittämään omat BKTL-luettelonsa.

| 3.41. | Komissio kehitti BKTL-luetteloita koskevan arviointilomakkeen (GNI Inventory Assessment Questionnaire (GIAQ)) (40) ja ottamalla tämän systemaattisen ja strukturoidun tarkastusvälineen käyttöönsä paransi tarkastuksissaan soveltamaansa lähestymistapaa. Tästä huolimatta komissio ei tarkastanut, sovelsivatko kansalliset tilastotoimistot tosiasiassa luetteloissa kuvattuja järjestelmiä ja menetelmiä. |
| --- | --- |

3.41.

Komissio kehitti BKTL-luetteloita koskevan arviointilomakkeen (GNI Inventory Assessment Questionnaire (GIAQ)) (40) ja ottamalla tämän systemaattisen ja strukturoidun tarkastusvälineen käyttöönsä paransi tarkastuksissaan soveltamaansa lähestymistapaa. Tästä huolimatta komissio ei tarkastanut, sovelsivatko kansalliset tilastotoimistot tosiasiassa luetteloissa kuvattuja järjestelmiä ja menetelmiä.

| 3.41. | Useassa tapauksessa jäsenvaltiot kuvaavat luetteloissaan tilinpitonsa tämänhetkisiä heikkouksia ja suunniteltuja parannuksia. Komissio pitää pienenä riskinä sitä mahdollisuutta, että luetteloissa kuvattuja järjestelmiä ja menetelmiä ei sovellettaisi. Tätä näkemystä tukee se tosiasia, että useat jäsenvaltiot julkaisevat luettelonsa tai otteita siitä. |
| --- | --- |

3.41.

Useassa tapauksessa jäsenvaltiot kuvaavat luetteloissaan tilinpitonsa tämänhetkisiä heikkouksia ja suunniteltuja parannuksia. Komissio pitää pienenä riskinä sitä mahdollisuutta, että luetteloissa kuvattuja järjestelmiä ja menetelmiä ei sovellettaisi. Tätä näkemystä tukee se tosiasia, että useat jäsenvaltiot julkaisevat luettelonsa tai otteita siitä.

| 3.42. | Komissio ei dokumentoinut luetteloita koskevia tarkastuksia riittävän perusteellisesti. Komissio dokumentoi ainoastaan tapaukset, joissa se oli havainnut ongelmia tai joihin liittyi vielä ratkaisemattomia kysymyksiä. Kyseisen lähestymistavan avulla komission tarkastuksista ei saada täydellistä kirjausketjua, mikä täten vähentää ”tarkastettavuutta” ja kyseisten tarkastusten luotettavuutta. |
| --- | --- |

3.42.

Komissio ei dokumentoinut luetteloita koskevia tarkastuksia riittävän perusteellisesti. Komissio dokumentoi ainoastaan tapaukset, joissa se oli havainnut ongelmia tai joihin liittyi vielä ratkaisemattomia kysymyksiä. Kyseisen lähestymistavan avulla komission tarkastuksista ei saada täydellistä kirjausketjua, mikä täten vähentää ”tarkastettavuutta” ja kyseisten tarkastusten luotettavuutta.

| 3.42. | Komissio tarkastaa luettelot käyttäen erityistä arviointilomaketta varmistaakseen, että kaikki jäsenvaltiot käsittelevät samoja asioita. Jäsenvaltioille lähetetyistä kysymyksistä BKTL-tarkastusten valmistelusta on helposti nähtävissä, että niiden laatimisessa on käytetty arviointilomaketta. Komissio päätti, ettei olisi hyödyllistä tai kustannustehokasta määrittää yksityiskohtaista tietoa kaikista arviointilomakkeen kohdista, jotka eivät johtaneet kysymykseen BKTL-tarkastuksesta, koska komissio ei olisi kyennyt saamaan valmiiksi luetteloanalyysiä kohtuullisen ajan sisällä. |
| --- | --- |

3.42.

Komissio tarkastaa luettelot käyttäen erityistä arviointilomaketta varmistaakseen, että kaikki jäsenvaltiot käsittelevät samoja asioita. Jäsenvaltioille lähetetyistä kysymyksistä BKTL-tarkastusten valmistelusta on helposti nähtävissä, että niiden laatimisessa on käytetty arviointilomaketta. Komissio päätti, ettei olisi hyödyllistä tai kustannustehokasta määrittää yksityiskohtaista tietoa kaikista arviointilomakkeen kohdista, jotka eivät johtaneet kysymykseen BKTL-tarkastuksesta, koska komissio ei olisi kyennyt saamaan valmiiksi luetteloanalyysiä kohtuullisen ajan sisällä.

Laiton toiminta

| 3.43. | Kattavuudella on BKTL:n kannalta tärkeä merkitys, jotta varmistetaan, että kerättävien BKTL:oon perustuvien omien varojen tasapuoliselle jakautumiselle jäsenvaltioiden kesken on olemassa luotettava perusta. EKT 95 -järjestelmän mukaisesti BKTL:oon on sisällytettävä kaikenlainen laiton toiminta. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita antamaan ensi kädessä arvion tietyistä laittoman toiminnan alalajeista (41). |
| --- | --- |

3.43.

Kattavuudella on BKTL:n kannalta tärkeä merkitys, jotta varmistetaan, että kerättävien BKTL:oon perustuvien omien varojen tasapuoliselle jakautumiselle jäsenvaltioiden kesken on olemassa luotettava perusta. EKT 95 -järjestelmän mukaisesti BKTL:oon on sisällytettävä kaikenlainen laiton toiminta. Komissio on pyytänyt jäsenvaltioita antamaan ensi kädessä arvion tietyistä laittoman toiminnan alalajeista (41).

| 3.44. | EKT 1995 -luetteloita koskevista komission tarkastuksista käy ilmi, että vain muutamat jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet kyseiset arviot BKTL:oon saatikka eritelleet arvionsa laittoman toiminnan eri alalajien mukaan. Täten BKTL-arviot eivät ole täysin vertailukelpoisia, mikä vaikuttaa BKTL:oon perustuvien omien varojen laskentaan, eivätkä ne vastaa täysimääräisesti EKT 95 -vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.44.

EKT 1995 -luetteloita koskevista komission tarkastuksista käy ilmi, että vain muutamat jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet kyseiset arviot BKTL:oon saatikka eritelleet arvionsa laittoman toiminnan eri alalajien mukaan. Täten BKTL-arviot eivät ole täysin vertailukelpoisia, mikä vaikuttaa BKTL:oon perustuvien omien varojen laskentaan, eivätkä ne vastaa täysimääräisesti EKT 95 -vaatimuksia.

| 3.44. | Komissio painostaa aktiivisesti jäsenvaltioita antamaan tietoja BKTL:oon laittomista toimista. Tätä tietoa pyydetään kuitenkin vasta varainhoitovuodesta 2002 alkaen (vuosi, josta alkaen EKT 95:ttä sovelletaan omiin varoihin). Nämä vuodet ovat edelleen arvioitavina. Jäsenvaltioilla on aikaa vuoteen 2006 asti täyttää EKT 95:n vaatimukset ennen kuin mahdolliset varaumat asetetaan. |
| --- | --- |

3.44.

Komissio painostaa aktiivisesti jäsenvaltioita antamaan tietoja BKTL:oon laittomista toimista. Tätä tietoa pyydetään kuitenkin vasta varainhoitovuodesta 2002 alkaen (vuosi, josta alkaen EKT 95:ttä sovelletaan omiin varoihin). Nämä vuodet ovat edelleen arvioitavina. Jäsenvaltioilla on aikaa vuoteen 2006 asti täyttää EKT 95:n vaatimukset ennen kuin mahdolliset varaumat asetetaan.

Välituotekäyttö

| 3.45. | EKT 95:n mukaan yhtiöiden arvoltaan vähäiset hankinnat (alle 500 euron arvoiset pientyökalut) katsotaan välituotekäytöksi. Säännöstä poikkeaminen edellyttää kyseisiltä jäsenvaltioilta mukautusta EKT 95-vaatimusten noudattamiseksi. |
| --- | --- |

3.45.

EKT 95:n mukaan yhtiöiden arvoltaan vähäiset hankinnat (alle 500 euron arvoiset pientyökalut) katsotaan välituotekäytöksi. Säännöstä poikkeaminen edellyttää kyseisiltä jäsenvaltioilta mukautusta EKT 95-vaatimusten noudattamiseksi.

| 3.46. | Kahdeksasta tarkastuksen kohteena olleesta jäsenvaltiosta (42) kahdessa (Belgiassa ja Irlannissa) liikekirjanpitoa koskevissa säännöissä kynnysarvoa ei ole asetettu eikä mukautusta tehdä EKT 95 -vaatimusten noudattamiseksi. Komissio hyväksyi vallitsevan tilanteen neuvoteltuaan molempien jäsenvaltioiden kanssa yrittämättä enää löytää todentavaa aineistoa, jonka perusteella se voisi varmistua, että kyseinen poikkeus EKT 95:stä ei ole olennainen. |
| --- | --- |

3.46.

Kahdeksasta tarkastuksen kohteena olleesta jäsenvaltiosta (42) kahdessa (Belgiassa ja Irlannissa) liikekirjanpitoa koskevissa säännöissä kynnysarvoa ei ole asetettu eikä mukautusta tehdä EKT 95 -vaatimusten noudattamiseksi. Komissio hyväksyi vallitsevan tilanteen neuvoteltuaan molempien jäsenvaltioiden kanssa yrittämättä enää löytää todentavaa aineistoa, jonka perusteella se voisi varmistua, että kyseinen poikkeus EKT 95:stä ei ole olennainen.

| 3.46. | Belgian ja Irlannin kohdalla ei tiedetä, mitä kynnysarvoa yritykset käytännössä soveltavat, koska verotuksellista tai kirjanpidollista kynnysarvoa ei ole määritetty. Koska ei edes tiedetä, olisiko oikaisun oltava plus- vai miinusmerkkinen, sen koosta puhumattakaan, komissio pitää viisaimpana ratkaisuna olla tekemättä oikaisua. |
| --- | --- |

3.46.

Belgian ja Irlannin kohdalla ei tiedetä, mitä kynnysarvoa yritykset käytännössä soveltavat, koska verotuksellista tai kirjanpidollista kynnysarvoa ei ole määritetty. Koska ei edes tiedetä, olisiko oikaisun oltava plus- vai miinusmerkkinen, sen koosta puhumattakaan, komissio pitää viisaimpana ratkaisuna olla tekemättä oikaisua.

Jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät

| 3.47. | BKTL:n yhdenmukaistamista koskevassa yhteisön lainsäädännössä (43) edellytetään pyrkimään parantamaan etenkin jäsenvaltioiden käyttämiä BKTL-laadintamenetelmiä sekä edistämään tähän liittyvien parhaiden käytäntöjen levittämistä. Lisäksi säädetään BKTL-tietojen vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden hyväksymisestä. Tilintarkastustuomioistuin tutki seitsemässä jäsenvaltiossa (44), missä määrin tilastotoimistot perustivat ja panivat täytäntöön kansallisen tilinpidon laatimista koskevia valvontajärjestelmiä. |
| --- | --- |

3.47.

BKTL:n yhdenmukaistamista koskevassa yhteisön lainsäädännössä (43) edellytetään pyrkimään parantamaan etenkin jäsenvaltioiden käyttämiä BKTL-laadintamenetelmiä sekä edistämään tähän liittyvien parhaiden käytäntöjen levittämistä. Lisäksi säädetään BKTL-tietojen vertailukelpoisuuden, luotettavuuden ja kattavuuden parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden hyväksymisestä. Tilintarkastustuomioistuin tutki seitsemässä jäsenvaltiossa (44), missä määrin tilastotoimistot perustivat ja panivat täytäntöön kansallisen tilinpidon laatimista koskevia valvontajärjestelmiä.

| 3.48. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja seuraavien kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvien valvontajärjestelmien tekijöiden olemassaolon ja täytäntöönpanon kohdalla:






  a) | kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvän muodollisen ja strukturoidun riskianalyysin toimivuus (45); |
| --- | --- | --- |

3.48.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä eroja seuraavien kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvien valvontajärjestelmien tekijöiden olemassaolon ja täytäntöönpanon kohdalla:

a)

kansallisen tilinpidon laadintaan liittyvän muodollisen ja strukturoidun riskianalyysin toimivuus (45);

| b) | kansallisesta tilinpidosta vastaavien osastojen ja perustilastotietoja toimittavien yksiköiden välillä tehdyt tiedonjakelua ja ja tietojen laatua määrittävät sopimukset tai vastaavat järjestelyt (46); |
| --- | --- |

b)

kansallisesta tilinpidosta vastaavien osastojen ja perustilastotietoja toimittavien yksiköiden välillä tehdyt tiedonjakelua ja ja tietojen laatua määrittävät sopimukset tai vastaavat järjestelyt (46);

| c) | ”laatuselvitysten” systemaattinen laadinta ja niihin liittyvien tilastollisten kyselytutkimusten järjestäminen (47); |
| --- | --- |

c)

”laatuselvitysten” systemaattinen laadinta ja niihin liittyvien tilastollisten kyselytutkimusten järjestäminen (47);

| d) | kansallisen tilinpidon laadintaa koskevien johdon suorittamien valvontatoimien dokumentointi (45); |
| --- | --- |

d)

kansallisen tilinpidon laadintaa koskevien johdon suorittamien valvontatoimien dokumentointi (45);

| e) | sisäisten tarkastusten toimivuus tilastotietojen keruu- ja koontiprosessissa (45). |
| --- | --- |

e)

sisäisten tarkastusten toimivuus tilastotietojen keruu- ja koontiprosessissa (45).

| 3.49. | Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että valvontajärjestelmien olemassaoloon ja täytäntöönpanoon liittyvistä eroista voi seurata, että kansallisen tilinpidon luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden aste vaihtelee. |
| --- | --- |

3.49.

Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että valvontajärjestelmien olemassaoloon ja täytäntöönpanoon liittyvistä eroista voi seurata, että kansallisen tilinpidon luotettavuuden, vertailukelpoisuuden ja kattavuuden aste vaihtelee.

| 3.48 — 3.49. | Jäsenvaltioiden välisten erojen vuoksi komissio käyttää samoja standardoituja välineitä varmistaakseen kaikkien jäsenvaltioiden omiin varoihin käytettyjen BKTL-tietojen luotettavuuden, vertailtavuuden ja perusteellisuuden mukaan lukien hyvin yksityiskohtaiset kuvaukset lähteistä ja menetelmistä (BKTL-luettelot) ja laatuselvityksissä saadut vuosittaiset ajantasaistukset. Komissio arvioi, että nämä järjestelmät antavat riittävät takeet siitä, että BKTL-tiedot ovat luotettavia, vertailukelpoisia ja perusteellisia.
  Komissio keskustelee BKTL-komiteassa jäsenvaltioiden kanssa siitä, missä laajuudessa kansallisten tarkastus ja valvontajärjestelmien tulisi olla osa BKTL-todentamiskäytäntöä. |
| --- | --- |

3.48 — 3.49.

Jäsenvaltioiden välisten erojen vuoksi komissio käyttää samoja standardoituja välineitä varmistaakseen kaikkien jäsenvaltioiden omiin varoihin käytettyjen BKTL-tietojen luotettavuuden, vertailtavuuden ja perusteellisuuden mukaan lukien hyvin yksityiskohtaiset kuvaukset lähteistä ja menetelmistä (BKTL-luettelot) ja laatuselvityksissä saadut vuosittaiset ajantasaistukset. Komissio arvioi, että nämä järjestelmät antavat riittävät takeet siitä, että BKTL-tiedot ovat luotettavia, vertailukelpoisia ja perusteellisia.

Komissio keskustelee BKTL-komiteassa jäsenvaltioiden kanssa siitä, missä laajuudessa kansallisten tarkastus ja valvontajärjestelmien tulisi olla osa BKTL-todentamiskäytäntöä.

Pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

| 3.50. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti budjettipääosaston ja Eurostatin pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat. Budjettipääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa ilmoitettiin vuoden 2003 tapaan jäsenvaltioihin tehtyjen alv:oon liittyvien tarkastuskäyntien määrä, mutta siinä ei annettu mitään muita tietoja alv:oon perustuvia omia varoja koskevien tietojen tarkastamisesta. Toimintakertomuksessa ei käsitelty myöskään BKTL:oon perustuviin omiin varoihin liittyviä valvontatoimia, jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksistä esitettyjä 107 varaumaa eikä varaumien määrässä vuoden aikana tapahtuneita muutoksia. |
| --- | --- |

3.50.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti budjettipääosaston ja Eurostatin pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat. Budjettipääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa ilmoitettiin vuoden 2003 tapaan jäsenvaltioihin tehtyjen alv:oon liittyvien tarkastuskäyntien määrä, mutta siinä ei annettu mitään muita tietoja alv:oon perustuvia omia varoja koskevien tietojen tarkastamisesta. Toimintakertomuksessa ei käsitelty myöskään BKTL:oon perustuviin omiin varoihin liittyviä valvontatoimia, jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksistä esitettyjä 107 varaumaa eikä varaumien määrässä vuoden aikana tapahtuneita muutoksia.

| 3.50. | Pääjohtajien laatimat vuosittaiset toimintakertomukset ovat luonteeltaan hyvin valikoivia ja kuvaavat toimia, jotka ovat joko erityisen merkittäviä tai tietyllä tavalla valaisevia. Budjettipääosaston kohdalla katsottiin, että maininta valvontajärjestelmistä oli riittävä ilman, että annettiin yksityiskohtaisia tietoja varaumista, jotka ovat rutiinikeino alv-ilmoitusten parantamiseen. Budjettipääosasto tarkastaa kuitenkin uudelleen esityksensä alv-varojen tarkastuksista. |
| --- | --- |

3.50.

Pääjohtajien laatimat vuosittaiset toimintakertomukset ovat luonteeltaan hyvin valikoivia ja kuvaavat toimia, jotka ovat joko erityisen merkittäviä tai tietyllä tavalla valaisevia. Budjettipääosaston kohdalla katsottiin, että maininta valvontajärjestelmistä oli riittävä ilman, että annettiin yksityiskohtaisia tietoja varaumista, jotka ovat rutiinikeino alv-ilmoitusten parantamiseen. Budjettipääosasto tarkastaa kuitenkin uudelleen esityksensä alv-varojen tarkastuksista.

| 3.51. | Eurostatin vuotuisessa toimintakertomuksessa mainitaan tarkastukset, jotka koskevat jäsenvaltioiden tilastolähteistä ja -menetelmistä laatimia EKT 95 -luetteloita. Kertomuksessa todetaan, että tarkastusten myötä yleisistä varaumista, jotka kattavat kaikki jäsenvaltiot ja kaikki tiedot, on luovuttu ja niiden sijaan on esitetty vähäinen määrä erillisiä varaumia. Toimintakertomuksessa ei kuitenkaan mainita erillisten varaumien todellista määrää (57) eikä myöskään sitä, että yleinen varauma oli yhä voimassa Saksan ja Luxemburgin osalta vuoden 2004 lopussa. Eurostatin vuotuisessa toimintakertomuksessa jätetään niin ikään mainitsematta, missä määrin komissio on saavuttanut vuoden 2004 tilasto-ohjelmassa vuodeksi 2004 asetetut jäsenvaltioiden laatimien alv- ja BKTL-tietojen tarkastamista koskevat ensisijaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

3.51.

Eurostatin vuotuisessa toimintakertomuksessa mainitaan tarkastukset, jotka koskevat jäsenvaltioiden tilastolähteistä ja -menetelmistä laatimia EKT 95 -luetteloita. Kertomuksessa todetaan, että tarkastusten myötä yleisistä varaumista, jotka kattavat kaikki jäsenvaltiot ja kaikki tiedot, on luovuttu ja niiden sijaan on esitetty vähäinen määrä erillisiä varaumia. Toimintakertomuksessa ei kuitenkaan mainita erillisten varaumien todellista määrää (57) eikä myöskään sitä, että yleinen varauma oli yhä voimassa Saksan ja Luxemburgin osalta vuoden 2004 lopussa. Eurostatin vuotuisessa toimintakertomuksessa jätetään niin ikään mainitsematta, missä määrin komissio on saavuttanut vuoden 2004 tilasto-ohjelmassa vuodeksi 2004 asetetut jäsenvaltioiden laatimien alv- ja BKTL-tietojen tarkastamista koskevat ensisijaiset tavoitteet.

| 3.51. | Varaumien määrä kunkin jäsenvaltion kohdalla on pieni. Lisäksi pelkkä varaumien määrä ei ole kovinkaan merkittävä indikaattori, koska niiden lukumääräinen vaikutus BKT:oon saattaa vaihdella. Eurostat antaa vuotuisessa toimintakertomuksessaan lisätietoja BKT:sta ja alv:sta. |
| --- | --- |

3.51.

Varaumien määrä kunkin jäsenvaltion kohdalla on pieni. Lisäksi pelkkä varaumien määrä ei ole kovinkaan merkittävä indikaattori, koska niiden lukumääräinen vaikutus BKT:oon saattaa vaihdella. Eurostat antaa vuotuisessa toimintakertomuksessaan lisätietoja BKT:sta ja alv:sta.

Päätelmät ja suositukset

| 3.52. | Tilintarkastustuomioistuimen suorittamat tarkastukset antoivat tarkastuksen sisällön huomioon ottaen (ks. kohta 3.3) yleisesti tyydyttävän tuloksen perinteisten omien varojen kirjaamiseen käytettyjen tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta; poikkeuksen muodostavat B-kirjanpitoon liittyvät, kohdassa 3.23 mainitut kysymykset. |
| --- | --- |

3.52.

Tilintarkastustuomioistuimen suorittamat tarkastukset antoivat tarkastuksen sisällön huomioon ottaen (ks. kohta 3.3) yleisesti tyydyttävän tuloksen perinteisten omien varojen kirjaamiseen käytettyjen tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta; poikkeuksen muodostavat B-kirjanpitoon liittyvät, kohdassa 3.23 mainitut kysymykset.

| 3.52. | Kuten tilintarkastustuomioistuin huomautti kertomuksen kappaleessa 3.21, B-kirjanpitoa ohjaavaa asetusta muutettiin vuoden 2004 lopussa. Tehtyjen muutosten avulla B-kirjanpidosta saadaan entistä luotettavampi ja täsmällisempi. |
| --- | --- |

3.52.

Kuten tilintarkastustuomioistuin huomautti kertomuksen kappaleessa 3.21, B-kirjanpitoa ohjaavaa asetusta muutettiin vuoden 2004 lopussa. Tehtyjen muutosten avulla B-kirjanpidosta saadaan entistä luotettavampi ja täsmällisempi.

| 3.53. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastuksen sisällön huomioon ottaen (ks. kohta 3.27), että jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella komissio laski, kantoi ja kirjasi yhteisön tileille alv:oon ja BKTL:oon perustuvat varat kaikilta olennaisilta osiltaan virheettömästi. |
| --- | --- |

3.53.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastuksen sisällön huomioon ottaen (ks. kohta 3.27), että jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella komissio laski, kantoi ja kirjasi yhteisön tileille alv:oon ja BKTL:oon perustuvat varat kaikilta olennaisilta osiltaan virheettömästi.

| 3.54. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa BKTL:oon perustuvien omien varojen tarkastuksissa havaittiin kuitenkin heikkouksia, jotka voisivat vaikuttaa niiden tietojen laatuun, joiden perusteella jäsenvaltioiden BKTL-osuudet vahvistetaan. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio |
| --- | --- |

3.54.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa BKTL:oon perustuvien omien varojen tarkastuksissa havaittiin kuitenkin heikkouksia, jotka voisivat vaikuttaa niiden tietojen laatuun, joiden perusteella jäsenvaltioiden BKTL-osuudet vahvistetaan. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio

| 3.54. | Komissio arvioi, että nämä järjestelmät antavat riittävät takeet siitä, että BKTL-tiedot ovat luotettavia, vertailukelpoisia ja perusteellisia. Äskettäin annetun tiedonannon kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta (KOM(2005) 217), johon sisältyy esitys eurooppalaisia tilastoja koskevista käytännesäännöistä, tulisi osaltaan vahvistaa makrotaloudellisten tilastotietojen laatua BKT mukaan lukien. |
| --- | --- |

3.54.

Komissio arvioi, että nämä järjestelmät antavat riittävät takeet siitä, että BKTL-tiedot ovat luotettavia, vertailukelpoisia ja perusteellisia. Äskettäin annetun tiedonannon kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta (KOM(2005) 217), johon sisältyy esitys eurooppalaisia tilastoja koskevista käytännesäännöistä, tulisi osaltaan vahvistaa makrotaloudellisten tilastotietojen laatua BKT mukaan lukien.

| a) | tarkastaa (suoraan) valitut kansallisen tilinpidon aggregaatit (ks. kohta 3.35); |
| --- | --- |

a)

tarkastaa (suoraan) valitut kansallisen tilinpidon aggregaatit (ks. kohta 3.35);

| a) | Komissio tutkii parhaillaan tapoja, joilla voitaisiin toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat suorat tarkastukset. |
| --- | --- |

a)

Komissio tutkii parhaillaan tapoja, joilla voitaisiin toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat suorat tarkastukset.

| b) | laajentaa tarkastuksia, jotka liittyvät kansallisen tilinpidon laadintaan sovellettavia lähteitä ja menetelmiä koskeviin jäsenvaltioiden luetteloihin, ja parantaa tarkastusten dokumentointijärjestelmäänsä (ks. kohdat 3.41—3.42); |
| --- | --- |

b)

laajentaa tarkastuksia, jotka liittyvät kansallisen tilinpidon laadintaan sovellettavia lähteitä ja menetelmiä koskeviin jäsenvaltioiden luetteloihin, ja parantaa tarkastusten dokumentointijärjestelmäänsä (ks. kohdat 3.41—3.42);

| b) | Komissio pyrkii parantamaan dokumentointia omien resurssiensa puitteissa. |
| --- | --- |

b)

Komissio pyrkii parantamaan dokumentointia omien resurssiensa puitteissa.

| c) | pyrkii siihen, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat EKT 95 -vaatimuksia ja ottavat laittoman toiminnan huomioon BKTL:ssa (ks. kohdat 3.43—3.44); |
| --- | --- |

c)

pyrkii siihen, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat EKT 95 -vaatimuksia ja ottavat laittoman toiminnan huomioon BKTL:ssa (ks. kohdat 3.43—3.44);

| c) | Komissio toimii tässä asiassa jo aktiivisesti. |
| --- | --- |

c)

Komissio toimii tässä asiassa jo aktiivisesti.

| d) | arvioi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, miten valvontaa koskevat parhaat käytännöt voitaisiin panna täytäntöön kansallisen tilinpidon laadinnassa (ks. kohdat 3.47—3.49); |
| --- | --- |

d)

arvioi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, miten valvontaa koskevat parhaat käytännöt voitaisiin panna täytäntöön kansallisen tilinpidon laadinnassa (ks. kohdat 3.47—3.49);

| d) | BKTL-komitean kautta komissio kannustaa jäsenvaltioita soveltamaan parhaita käytänteitä kansallisessa tilinpidossa. Komissio esittää tilintarkastustuomioistuimen suosituksen BKTL-komitealle. |
| --- | --- |

d)

BKTL-komitean kautta komissio kannustaa jäsenvaltioita soveltamaan parhaita käytänteitä kansallisessa tilinpidossa. Komissio esittää tilintarkastustuomioistuimen suosituksen BKTL-komitealle.

| e) | suorittaa laatuselvityksiä koskevan vertailevan analyysin, laatii tarkemmat ohjeet ja tehostaa niiden noudattamisen seurantaa (ks. kohdat 3.36—3.37). |
| --- | --- |

e)

suorittaa laatuselvityksiä koskevan vertailevan analyysin, laatii tarkemmat ohjeet ja tehostaa niiden noudattamisen seurantaa (ks. kohdat 3.36—3.37).

| e) | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen vertailevan analyysin tulokset ja tarkemmat suuntaviivat esiteltiin BKTL-komitealle, joka hyväksyi ne heinäkuussa 2005. |
| --- | --- |

e)

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen vertailevan analyysin tulokset ja tarkemmat suuntaviivat esiteltiin BKTL-komitealle, joka hyväksyi ne heinäkuussa 2005.

| 3.55. | Alv:oon perustuvien omien varojen laskentajärjestelmiin liittyvien komission tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin |
| --- | --- |

3.55.

Alv:oon perustuvien omien varojen laskentajärjestelmiin liittyvien komission tarkastusten osalta tilintarkastustuomioistuin

| 3.55. | |
| --- | --- |

3.55.

| a) | huomauttaa, että jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksissä esiintyy virheitä erityisesti varaumien suuren määrän (107) johdosta, ja suosittaa, että komissio arvioi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, mikäli mahdollista, kyseiset varaumat määrällisesti (48) (ks. kohta 3.30) |
| --- | --- |

a)

huomauttaa, että jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksissä esiintyy virheitä erityisesti varaumien suuren määrän (107) johdosta, ja suosittaa, että komissio arvioi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, mikäli mahdollista, kyseiset varaumat määrällisesti (48) (ks. kohta 3.30)

| a) | Yleensä varaumia tehdään nimenomaisesti velvoittamaan jäsenvaltioita, niin että ne hankkivat luotettavaa määrällistä tietoa ja kehittävät asianmukaisia menettelyjä. Komission vuodesta 2003 harjoittama käytäntö jakaa edelleen tietyt varaumat, niin että niistä tulee läpinäkyvämpiä ja mahdollisesti helpompia poistaa, on johtanut niiden lukumäärän ilmeiseen kasvuun. Kahden kolmen vuoden välein toteutettavat tarkastuskäynnit johtavat tämän toimintatavan myönteisten vaikutusten hitaaseen toteutumiseen. |
| --- | --- |

a)

Yleensä varaumia tehdään nimenomaisesti velvoittamaan jäsenvaltioita, niin että ne hankkivat luotettavaa määrällistä tietoa ja kehittävät asianmukaisia menettelyjä. Komission vuodesta 2003 harjoittama käytäntö jakaa edelleen tietyt varaumat, niin että niistä tulee läpinäkyvämpiä ja mahdollisesti helpompia poistaa, on johtanut niiden lukumäärän ilmeiseen kasvuun. Kahden kolmen vuoden välein toteutettavat tarkastuskäynnit johtavat tämän toimintatavan myönteisten vaikutusten hitaaseen toteutumiseen.

| b) | suosittaa, että komissio pyrkii tehokkaammin vähentämään kauan voimassa olleiden varaumien määrää (ks. kohdat 3.30 ja 3.32) |
| --- | --- |

b)

suosittaa, että komissio pyrkii tehokkaammin vähentämään kauan voimassa olleiden varaumien määrää (ks. kohdat 3.30 ja 3.32)

| b) | Kauan voimassa olleiden varaumien määrän vähentäminen riippuu pääasiassa jäsenvaltioiden hallintoelinten valmiudesta toteuttaa asianmukainen laatustandardi. Kun tiedot vanhenevat, uusia varaumia tarvitaan välttämättä. Komissio ilmoitti vuonna 2003 valmiudestaan käyttää tarvittaessa rikkomisesta johtuvaa menettelyä kauan voimassa olleiden varaumien poistamiseen. |
| --- | --- |

b)

Kauan voimassa olleiden varaumien määrän vähentäminen riippuu pääasiassa jäsenvaltioiden hallintoelinten valmiudesta toteuttaa asianmukainen laatustandardi. Kun tiedot vanhenevat, uusia varaumia tarvitaan välttämättä. Komissio ilmoitti vuonna 2003 valmiudestaan käyttää tarvittaessa rikkomisesta johtuvaa menettelyä kauan voimassa olleiden varaumien poistamiseen.

| c) | panee merkille, että jäsenvaltioiden määrän kasvettua 15:stä 25:een kattavuudeltaan ja laadultaan nykyistä vastaavat tarkastukset on tulevaisuudessa mahdollista toteuttaa ainoastaan siinä tapauksessa, että henkilöstöresursseja lisätään, tarkastustapaa järkeistetään toteuttamalla riskianalyysejä ja/tai vahvistetaan arvonlisäveropohjan selvitysten laatimista koskevaa lainsäädäntö- ja menettelykehystä (ks. kohta 3.30). |
| --- | --- |

c)

panee merkille, että jäsenvaltioiden määrän kasvettua 15:stä 25:een kattavuudeltaan ja laadultaan nykyistä vastaavat tarkastukset on tulevaisuudessa mahdollista toteuttaa ainoastaan siinä tapauksessa, että henkilöstöresursseja lisätään, tarkastustapaa järkeistetään toteuttamalla riskianalyysejä ja/tai vahvistetaan arvonlisäveropohjan selvitysten laatimista koskevaa lainsäädäntö- ja menettelykehystä (ks. kohta 3.30).

| c) | Komissio odottaa tiettyihin jäsenvaltioihin sovellettavien varaumien määrässä merkittävää laskua lähitulevaisuudessa ja aikoo keskittää tarkastuksiaan riskianalyysin perusteella. |
| --- | --- |

c)

Komissio odottaa tiettyihin jäsenvaltioihin sovellettavien varaumien määrässä merkittävää laskua lähitulevaisuudessa ja aikoo keskittää tarkastuksiaan riskianalyysin perusteella.

---

(1)  Sisältää edellisen varainhoitovuoden ylijäämän ja sekalaiset tulot.

(2)  Neuvoston päätös 2000/597/EY, Euratom, tehty 29 päivänä syyskuuta 2000, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000, yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta (EYVL L 130, 31.5.2000), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2028/2004 (EUVL L 352, 27.11.2004, s. 1).

(3)  Italia, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Puola, Ranska, Slovenia, Slovakia, Suomi, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(4)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, 18 artikla.

(5)  Omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea on perustettu asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 20 artiklan nojalla. Komitea koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista ja se toimii yhdyssiteenä komission ja jäsenvaltioiden välillä omia varoja koskevissa kysymyksissä. Komitea tarkastelee omien varojen järjestelmän täytäntöönpanoa sekä käsittelee omista varoista tehdyt ennakkoarviot.

(6)  Tuorein asiakirja on KOM(2003) 345 lopullinen: komission neljäs kertomus perinteisten omien varojen tarkastusjärjestelmän toiminnasta (vuodet 2000—2002).

(7)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1), 4 artiklan 13 ja 14 kohta sekä 37 artikla.

(8)  Kreikka, Latvia, Liettua, Puola, Slovenia, Slovakia, Suomi ja Viro.

(9)  On kuitenkin syytä panna merkille, että suurimmasta osasta tavaroita ei tehdä selvitystä rajalla vaan sisämaan tullitoimipaikoissa passituksen jälkeen.

(10)  Ks. komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle — Yksinkertainen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö tullille ja kaupalle (KOM(2003) 452 lopullinen, 24. heinäkuuta 2003).

(11)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 3.9.

(12)  Alankomaat, Espanja, Latvia, Liettua, Puola, Ranska, Saksa, Slovakia, Suomi, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(13)  Tullille osoitettujen kirjallisten ilmoitusten virallinen malli on tavanomaisen menettelyn yhteydessä hallinnollinen yhtenäisasiakirja (SAD-lomake), jota käytetään tavaroiden tullimenettelyyn saattamisen tai jälleenviennin yhteydessä tullikoodeksin 182 artiklan 3 kohdan mukaisesti (komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1)).

(14)  Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle: Yksinkertainen, sähköiseen tiedonsiirtoon perustuva toimintaympäristö tullille ja kaupalle.

(15)  Erityiskertomus nro 13/98 riskianalyysin käytöstä tullivalvonnassa ja tavaroiden tulliselvityksessä.

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 648/2005, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2005, yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 muuttamisesta (EUVL L 117, 4.5.2005, s. 13).

(17)  Luvut ovat bruttomääräisiä ja ilmentävät tilannetta ennen poistoja seuraavasti:

Image

(18)  Lisätietoja kyseisten kirjausten alkuperästä tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 4/98 uusiseelantilaisten maitotuotteiden ja sveitsiläisen juuston tuonnista yhteisöön alennetuin tullein sekä näiden tuotteiden markkinoille saattamisesta. Peruutukset, jotka lopulta tehtiin, ovat seurausta tapausta koskevasta riita-asiasta, ja ne on jo otettu huomioon edellisinä vuosina tehdyissä arvonalennuksissa. Komissio on saanut perityn määrän (11,6 miljoonaa Englannin puntaa) tavanomaisen menettelyn mukaisesti.

(19)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2028/2004, annettu 16 päivänä marraskuuta 2004, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta (EUVL L 352, 27.11.2004, s. 1).

(20)  Lisäksi seitsemän jäsenvaltiota, joiden B-kirjanpidossa olevat määrät olivat vähäisiä (yhteensä alle 0,1 prosenttia B-kirjanpidon kokonaissaldosta), katsoivat, että kyseiset määrät olivat kokonaan perittävissä.

(21)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 3.40.

(22)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/2001, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2001, sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä (EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1).

(23)  Neuvoston päätös 2000/597/EY, Euratom, 2 artiklan 3 kohta.

(24)  Komission asetus (EY) N:o 314/2002, annettu 20 päivänä helmikuuta 2002, kiintiöjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sokerialalla (EYVL L 50, 21.2.2002, s. 40).

(25)  COMEXT on Eurostatin ulkokaupan tilastotietoja sisältävä hakutietokanta.

(26)  Kohta 61.

(27)  Kohta 5.19.

(28)  Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmää (EKT) 1995 (neuvoston asetus (EY) N:o 2223/1996, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä, liite A (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1)) käytetään kansallisen tilinpidon laadinnassa yhteisön tarkoituksiin BKTL:oon perustuvien omien varojen osalta (neuvoston asetus (EY) N:o 1287/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta (”BKTL-asetus”) (EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1)).

(29)  Arvonlisäveropohjan selvitys on jäsenvaltioiden laatima asiakirja, jossa on ilmoitettava alv:n määräytymisperusteen vahvistamisessa käytetyt tiedot. Alv-kannan perusteella lasketaan alv:oon perustuvat omat varat; se on välttämätön komission suorittaman valvonnan kannalta (neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1553/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989, arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä (EYVL L 155, 7.6.1989, s. 9), 7 ja 11 artikla).

(30)  Kymmenessä 28 esitetystä varaumasta on kyse jo olemassa olevien varaumien osittamisesta.

(31)  Varauma on komission käyttämä merkittävä väline, jonka avulla se varmistaa, että jäsenvaltioiden arvonlisäveropohjan selvityksiin voidaan tehdä korjauksia yhteisön lainsäädännössä tarkoitetun neljän vuoden määräajan päätyttyä.

(32)  Keskimäärin joka toinen vuosi.

(33)  Alankomaat, Italia, Ruotsi, Saksa ja Suomi.

(34)  Ks. neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1553/89, 3 ja 4 artikla.

(35)  Esimerkiksi vuonna 1995 toimitetussa tarkastuksessa esitetty, Saksassa vuosina 1991—2001 sovellettua ”pieniin yrityksiin sovellettavaa oikaisua” koskeva varauma, jonka voimassaoloa sittemmin jatkettiin ja joka poistettiin vuonna 2004 (paitsi vuoden 2000 osalta), sekä vuonna 1999 Itävallassa esitetty ”autokorvauksia” koskeva varauma, joka liittyi vuosina 1995—2001 annettuihin arvonlisäveropohjan selvityksiin.

(36)  Menetelmät, joita Italiassa sovellettiin kotitalouksien lopullisesta kulutuksesta ja kiinteän pääoman bruttomuodostusta koskevista menoista toimitettavaan erittelyyn, eivät olleet täysin luotettavia.

(37)  Kysymyslomake on yhteisen mallin mukainen asiakirja; kansalliset tilastotoimistot käyttävät kysymyslomaketta toimittaessaan BKTL-luvut vuosittain Eurostatille.

(38)  Ks. BKTL-komitean 25 ja 26. maaliskuuta 2004 pitämän toisen kokouksen pöytäkirja, jossa mainitaan, että komitea hyväksyi vuoden 2004 lomakkeessa käytettäväksi ehdotetun rakenteen ja laatuselvityksen.

(39)  Kymmenen uuden jäsenvaltion on tarkoitus laatia BKTL-luettelot vuonna 2006.

(40)  Kyseessä on vakiomuotoinen kyselylomake, jota Eurostat käyttää BKTL-luetteloiden tarkastuksissa. Lomake sisältää 277 kysymystä useista eri aiheista.

(41)  Eurostat arvioi olemassa olevien selvitysten perusteella, että laiton toiminta muodostaa 1—2 prosenttia BKTL:sta.

(42)  Alankomaat, Belgia, Irlanti, Luxemburg, Tanska, Ranska, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(43)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003, erityisesti 2, 3 ja 5 artikla.

(44)  Espanja, Kreikka, Puola, Ranska, Saksa, Unkari ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(45)  Pantu täysimääräisesti täytäntöön Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(46)  Pantu täysimääräisesti täytäntöön, Puolassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(47)  Sovelletaan ainoastaan Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(48)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohta 3.38.

---

NELJÄS LUKU

Yhteinen maatalouspolitiikka

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö

Valvontajärjestelmät

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

Asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaiset maksun jälkeen suoritettavat tarkastukset — tarkastusten toimittamisessa on viivästyksiä ja niiden tuloksia koskevat tiedot ovat riittämättömiä

Vientitukea saavien maataloustuotteiden fyysiset tarkastukset — Tarkastettujen tapahtumien ja säännönvastaisuuksien arvo ei ole tiedossa

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Tilintarkastustuomioistuimen poimima tapahtumien otos

Maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus varainhoitovuodelta 2004

Parannuksia viime vuodesta

Sisäisen valvonnan standardit — eräitä standardeita ei ole pantu kokonaan täytäntöön

Tilintarkastustuomioistuimen arvio YMP:n menoaloista

Pinta-alatukijärjestelmät

Eläinpalkkiojärjestelmät

Tuotetun määrän perusteella maksetut tuet

Maaseudun kehittäminen

Muut menot

Päätelmät ja suositukset

Yleinen päätelmä

Maksun suorittamisen jälkeen toimitettavat tarkastukset

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus

Suositukset

Uusien jäsenvaltioiden siirtymävaihe

EMOTR:n maksajavirastojen hyväksyminen uusissa jäsenvaltioissa

Sapard — valvonta tyydyttävää, mutta maksupyyntöjen arvioinnissa on eräitä puutteita

Aiempien huomautusten seuranta

Banaanialan yhteinen markkinajärjestely

Vientitukien ennakkorahoitus

Peruna- ja viljatärkkelys

Erityiskertomusten keskeiset huomautukset

Metsätaloustoimenpiteet maaseudun kehittämispolitiikassa

Maatalouden ympäristöohjelma

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 4.1. | Varainhoitovuonna 2004 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) eli Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR:n tukiosaston) menot olivat yhteensä 43 579 miljoonaa euroa (varainhoitovuoden 2003 menot olivat 44 379 miljoonaa euroa).
  Kaavioista 4.1 ja 4.2
  käy ilmi, kuinka varat on käytetty.
  Kaaviosta 4.1
  ilmenee menojen jakautuminen taloudellisten luokkien (esimerkiksi suorat maksut ja vientituet) mukaan eriteltyinä.
  Kaavio 4.2
  osoittaa menojen jakautumisen tärkeimpien maatalousalojen kesken (esimerkiksi naudanliha ja oliiviöljy). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

4.1.

Varainhoitovuonna 2004 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) eli Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR:n tukiosaston) menot olivat yhteensä 43 579 miljoonaa euroa (varainhoitovuoden 2003 menot olivat 44 379 miljoonaa euroa).
  Kaavioista 4.1 ja 4.2
  käy ilmi, kuinka varat on käytetty.
  Kaaviosta 4.1
  ilmenee menojen jakautuminen taloudellisten luokkien (esimerkiksi suorat maksut ja vientituet) mukaan eriteltyinä.
  Kaavio 4.2
  osoittaa menojen jakautumisen tärkeimpien maatalousalojen kesken (esimerkiksi naudanliha ja oliiviöljy).

| 4.2. | Suurin osa (59 prosenttia) YMP:n menoista koostuu viljelijöille maksettavista maksuista, jotka perustuvat viljellyn alan määrään tai tiloilla pidettävän karjan määrään. Nämä maksut on tarkoitettu pääasiassa korvaamaan viljelijöille YMP:n hintoihin tehdyt alennukset. |
| --- | --- |

4.2.

Suurin osa (59 prosenttia) YMP:n menoista koostuu viljelijöille maksettavista maksuista, jotka perustuvat viljellyn alan määrään tai tiloilla pidettävän karjan määrään. Nämä maksut on tarkoitettu pääasiassa korvaamaan viljelijöille YMP:n hintoihin tehdyt alennukset.

| 4.3. | Jäsenvaltioiden maksajavirastot vastaavat lähes kaikkien YMP:n menojen maksamisesta. Viljelijöille suoritettavien maksujen kohdalla toteutetaan seuraava menettely:






  a) | viljelijät esittävät maksajavirastoille tukihakemukset maksun erääntymistä edeltävänä vuonna, esimerkiksi viljeltyjen alojen tai erikseen määriteltynä pitoaikana omistettujen tukikelpoisten eläinten lukumäärän perusteella; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Jäsenvaltioiden maksajavirastot vastaavat lähes kaikkien YMP:n menojen maksamisesta. Viljelijöille suoritettavien maksujen kohdalla toteutetaan seuraava menettely:

a)

viljelijät esittävät maksajavirastoille tukihakemukset maksun erääntymistä edeltävänä vuonna, esimerkiksi viljeltyjen alojen tai erikseen määriteltynä pitoaikana omistettujen tukikelpoisten eläinten lukumäärän perusteella;

| b) | maksajavirastot tekevät kaikille tukihakemuksille hallinnolliset tarkastukset ja toimittavat hakemuksista poimitusta otoksesta tarkastuksia paikalla, pääasiassa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) avulla; |
| --- | --- |

b)

maksajavirastot tekevät kaikille tukihakemuksille hallinnolliset tarkastukset ja toimittavat hakemuksista poimitusta otoksesta tarkastuksia paikalla, pääasiassa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) avulla;

| c) | maksajavirasto maksaa tuen hakijoille ja raportoi suoritetuista menoista komissiolle, joka suorittaa korvauksen maksajavirastolle; |
| --- | --- |

c)

maksajavirasto maksaa tuen hakijoille ja raportoi suoritetuista menoista komissiolle, joka suorittaa korvauksen maksajavirastolle;

| d) | riippumaton tarkastaja (todistuksen myöntävä elin) tarkastaa maksajaviraston tilit ja maksut ja raportoi niistä komissiolle kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden helmikuussa; |
| --- | --- |

d)

riippumaton tarkastaja (todistuksen myöntävä elin) tarkastaa maksajaviraston tilit ja maksut ja raportoi niistä komissiolle kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden helmikuussa;

| e) | komission on tehtävä päätös (tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä) samana vuonna 30. huhtikuuta mennessä näiden tilien ja tarkastuskertomusten hyväksymisestä tai lisäselvitysten tekemisestä tai lisätietojen toimittamisesta (1); |
| --- | --- |

e)

komission on tehtävä päätös (tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä) samana vuonna 30. huhtikuuta mennessä näiden tilien ja tarkastuskertomusten hyväksymisestä tai lisäselvitysten tekemisestä tai lisätietojen toimittamisesta (1);

| f) | sen jälkeen komissio voi itse tarkastaa maksajavirastojen suorittamat maksut; jos ne ovat sääntöjenvastaisia tai jos niitä koskeva varainhoidon valvonta on puutteellista, komissio voi päättää, että kyseisten jäsenvaltioiden on katettava osa maksuista eikä niitä tule kirjata EU:n talousarvioon (toisin sanoen komissio jättää kyseiset menot tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten ulkopuolelle); tällöin se pienentää vastaavasti maksajavirastolle suorittamiaan maksuja (ks. kohta 4.22). |
| --- | --- |

f)

sen jälkeen komissio voi itse tarkastaa maksajavirastojen suorittamat maksut; jos ne ovat sääntöjenvastaisia tai jos niitä koskeva varainhoidon valvonta on puutteellista, komissio voi päättää, että kyseisten jäsenvaltioiden on katettava osa maksuista eikä niitä tule kirjata EU:n talousarvioon (toisin sanoen komissio jättää kyseiset menot tilien tarkastamisen ja hyväksymisen osalta sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten ulkopuolelle); tällöin se pienentää vastaavasti maksajavirastolle suorittamiaan maksuja (ks. kohta 4.22).

Image

Image

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö

| 4.4. | Tarkastuksen tavoitteena oli laatia yleistä talousarviota koskevaa tarkastuslausumaa varten maatalousalaa koskeva erityisarviointi varmuuden saamiseksi valvontajärjestelmien toimivuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Erityisarviontia varten tilintarkastustuomioistuin:






  a) | arvioi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (pinta-alatukien ja eläinpalkkioiden valvontajärjestelmä) toimintaa sekä arvioi maksujen suorittamisen jälkeen toimitettuja tarkastuksia ja tuen piiriin kuuluvien maataloustuotteiden viennin fyysisiä tarkastuksia (muun tyyppisten maatalousmenojen tärkeimmät valvontajärjestelmät) (ks. kohdat 4.6—4.14); |
| --- | --- | --- |

4.4.

Tarkastuksen tavoitteena oli laatia yleistä talousarviota koskevaa tarkastuslausumaa varten maatalousalaa koskeva erityisarviointi varmuuden saamiseksi valvontajärjestelmien toimivuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Erityisarviontia varten tilintarkastustuomioistuin:

a)

arvioi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (pinta-alatukien ja eläinpalkkioiden valvontajärjestelmä) toimintaa sekä arvioi maksujen suorittamisen jälkeen toimitettuja tarkastuksia ja tuen piiriin kuuluvien maataloustuotteiden viennin fyysisiä tarkastuksia (muun tyyppisten maatalousmenojen tärkeimmät valvontajärjestelmät) (ks. kohdat 4.6—4.14);

| b) | tarkasti varainhoitovuoden 2004 menoihin liittyvän tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan komission päätöksen ja varainhoitovuonna 2004 tehtyjä sääntöjenmukaisuutta koskevia päätöksiä, jotka liittyvät edunsaajille aikaisempina vuosina suoritettuihin maksuihin (ks. kohdat 4.15—4.25); |
| --- | --- |

b)

tarkasti varainhoitovuoden 2004 menoihin liittyvän tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan komission päätöksen ja varainhoitovuonna 2004 tehtyjä sääntöjenmukaisuutta koskevia päätöksiä, jotka liittyvät edunsaajille aikaisempina vuosina suoritettuihin maksuihin (ks. kohdat 4.15—4.25);

| c) | testasi yhden tapahtumista koostuvan otoksen (ks. kohta 4.26); |
| --- | --- |

c)

testasi yhden tapahtumista koostuvan otoksen (ks. kohta 4.26);

| d) | tarkasti maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuisen toimintakertomuksen ja lausuman sekä sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon komissiossa (ks. kohdat 4.27—4.34). |
| --- | --- |

d)

tarkasti maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuisen toimintakertomuksen ja lausuman sekä sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon komissiossa (ks. kohdat 4.27—4.34).

| 4.5. | Kohdissa 4.35—4.54 esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio YMP:n menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, joka perustuu pääasiassa edellä mainittuun todentavaan aineistoon. Tilien luotettavuutta koskevat havainnot on esitetty luvussa 1, kohdissa 1.12, 1.13, 1.15 ja 1.16. |
| --- | --- |

4.5.

Kohdissa 4.35—4.54 esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio YMP:n menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, joka perustuu pääasiassa edellä mainittuun todentavaan aineistoon. Tilien luotettavuutta koskevat havainnot on esitetty luvussa 1, kohdissa 1.12, 1.13, 1.15 ja 1.16.

Valvontajärjestelmät

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

| 4.6. | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on pinta-alatuki- ja eläinpalkkiojärjestelmien keskeinen hallinnointi- ja valvontaväline ja se kattaa 59 prosenttia maatalousmenoista. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä käsittää atk-pohjaisen tietokannan tiloista ja tukihakemuksista, maatalousmaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän ja eläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän sekä hallinnollisia ja tiloilla toimitettavia tarkastuksia koskevan yhdennetyn järjestelmän. Useiden muiden yhteisön tukijärjestelmien tukihakemusten on oltava yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisia. |
| --- | --- |

4.6.

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on pinta-alatuki- ja eläinpalkkiojärjestelmien keskeinen hallinnointi- ja valvontaväline ja se kattaa 59 prosenttia maatalousmenoista. Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä käsittää atk-pohjaisen tietokannan tiloista ja tukihakemuksista, maatalousmaan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmän ja eläinten tunnistamis- ja rekisteröintijärjestelmän sekä hallinnollisia ja tiloilla toimitettavia tarkastuksia koskevan yhdennetyn järjestelmän. Useiden muiden yhteisön tukijärjestelmien tukihakemusten on oltava yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisia.

| 4.7. | Tilintarkastustuomioistuin jatkoi vuonna 2004 yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminnan tarkastelua neljän jäsenvaltion viidessä maksajavirastossa (4) sekä Portugalissa tekemiensä aiempien havaintojen seurantaa kahden maksajaviraston yhdistymisen jälkeen. Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastukset ovat viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa maksajavirastossa, lukuun ottamatta Kreikkaa, yleisesti ottaen toimivat ja tyydyttävät (ks.
  liite 2
  ). Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminta on verrattavissa aikaisempina vuosina tarkastettujen maksajavirastojen toimintaan, vaikka riskianalyyseissä sekä hallinnollisissa ja paikalla toimitettavissa tarkastuksissa on edelleen parantamisen varaa. |
| --- | --- |

4.7.

Tilintarkastustuomioistuin jatkoi vuonna 2004 yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminnan tarkastelua neljän jäsenvaltion viidessä maksajavirastossa (4) sekä Portugalissa tekemiensä aiempien havaintojen seurantaa kahden maksajaviraston yhdistymisen jälkeen. Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastukset ovat viidessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa maksajavirastossa, lukuun ottamatta Kreikkaa, yleisesti ottaen toimivat ja tyydyttävät (ks.
  liite 2
  ). Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminta on verrattavissa aikaisempina vuosina tarkastettujen maksajavirastojen toimintaan, vaikka riskianalyyseissä sekä hallinnollisissa ja paikalla toimitettavissa tarkastuksissa on edelleen parantamisen varaa.

| 4.7. | Vaikka komissio pitää joitakin tilintarkastustuomioistuimen liitteessä 2 antamia arvioita liian ankarina, komission tarkastusten tulokset vastaavat yleensä tilintarkastustuomioistuimen havaintoja, ja vuodesta 2005 lähtien tilanne paranee entisestään, koska paikkatietojärjestelmän täytäntöönpano on pakollista 1. tammikuuta alkaen.
  Asetuksella (EY) N:o 118/2004, jolla muutetaan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevaa lainsäädäntöä vuodesta 2004 alkaen, parannetaan edelleen jo yleensä ottaen tyydyttävää tilannetta. |
| --- | --- |

4.7.

Vaikka komissio pitää joitakin tilintarkastustuomioistuimen liitteessä 2 antamia arvioita liian ankarina, komission tarkastusten tulokset vastaavat yleensä tilintarkastustuomioistuimen havaintoja, ja vuodesta 2005 lähtien tilanne paranee entisestään, koska paikkatietojärjestelmän täytäntöönpano on pakollista 1. tammikuuta alkaen.

Asetuksella (EY) N:o 118/2004, jolla muutetaan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevaa lainsäädäntöä vuodesta 2004 alkaen, parannetaan edelleen jo yleensä ottaen tyydyttävää tilannetta.

| 4.8. | Kreikka ei voi edelleenkään varmistaa laillisuuden ja asianmukaisuuden noudattamista pinta-alatukien ja eläinpalkkioiden maksamisessa, vaikka yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on ollut täysin toiminnassa jo yli seitsemän vuotta (5) (ks. myös kohta 4.28 b, joka koskee komission esittämää varausta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanon osalta Kreikassa ja kohta 4.44, joka koskee tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tapahtumatarkastusten tuloksia). Puutteiden ja heikkouksien keskeisimmät syyt ovat seuraavat seikat:






  a) | Viljelijäjärjestöt valvovat tietokonejärjestelmään vietävien kaikkien tietojen syöttämistä. Järjestelmään viedyt tiedot eivät ole varmistettuja ja viljelijäjärjestöt voivat muuttaa ja muuttavatkin niitä milloin tahansa ennen maksujen suorittamista. Tietokonejärjestelmään ei tallennu tietoja siitä, milloin tai miksi alkuperäisiin tietoihin on tehty muutoksia. Viljelijäjärjestöt muuttivat varainhoitovuoden 2004 menoja koskevia tietoja yli 22 000 lohkon osalta yli viisi kuukautta sen jälkeen kun tukihakemusten jättämistä koskeva määräaika oli päättynyt. Analyysien mukaan näiden säännönvastaisten muutosten taloudellinen vaikutus on arviolta vähintään 10 miljoonaa euroa, ja koko tukihakemusten jättämiskautta koskeva vaikutus saattaa olla paljon suurempi. |
| --- | --- | --- |

4.8.

Kreikka ei voi edelleenkään varmistaa laillisuuden ja asianmukaisuuden noudattamista pinta-alatukien ja eläinpalkkioiden maksamisessa, vaikka yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on ollut täysin toiminnassa jo yli seitsemän vuotta (5) (ks. myös kohta 4.28 b, joka koskee komission esittämää varausta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanon osalta Kreikassa ja kohta 4.44, joka koskee tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tapahtumatarkastusten tuloksia). Puutteiden ja heikkouksien keskeisimmät syyt ovat seuraavat seikat:

a)

Viljelijäjärjestöt valvovat tietokonejärjestelmään vietävien kaikkien tietojen syöttämistä. Järjestelmään viedyt tiedot eivät ole varmistettuja ja viljelijäjärjestöt voivat muuttaa ja muuttavatkin niitä milloin tahansa ennen maksujen suorittamista. Tietokonejärjestelmään ei tallennu tietoja siitä, milloin tai miksi alkuperäisiin tietoihin on tehty muutoksia. Viljelijäjärjestöt muuttivat varainhoitovuoden 2004 menoja koskevia tietoja yli 22 000 lohkon osalta yli viisi kuukautta sen jälkeen kun tukihakemusten jättämistä koskeva määräaika oli päättynyt. Analyysien mukaan näiden säännönvastaisten muutosten taloudellinen vaikutus on arviolta vähintään 10 miljoonaa euroa, ja koko tukihakemusten jättämiskautta koskeva vaikutus saattaa olla paljon suurempi.

| b) | Paikalla toimitettujen tarkastusten laatu on huono. Tarkastushavainnot on dokumentoitu erittäin huonosti tai ei lainkaan tai tulosten raportointi on epäluotettavaa. Laadunvarmennuksen yhteydessä maksajavirastojen toistamilla tarkastuksilla tuloksista voitiin vahvistaa ainoastaan yksi kolmasosa alkuperäisten tarkastusten tuloksista. Näyttää siltä, että eräät kertomukset eivät perustu todellisiin tarkastuksiin (6). |
| --- | --- |

b)

Paikalla toimitettujen tarkastusten laatu on huono. Tarkastushavainnot on dokumentoitu erittäin huonosti tai ei lainkaan tai tulosten raportointi on epäluotettavaa. Laadunvarmennuksen yhteydessä maksajavirastojen toistamilla tarkastuksilla tuloksista voitiin vahvistaa ainoastaan yksi kolmasosa alkuperäisten tarkastusten tuloksista. Näyttää siltä, että eräät kertomukset eivät perustu todellisiin tarkastuksiin (6).

| 4.8. | Komissio on Kreikassa vallitsevan, yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevan tilanteen vuoksi tehnyt säännöllisesti huomattavia rahoituskorjauksia (384 milj. euroa vuosina 1999—2004). Komissio aloitti lisäksi vuonna 2002 rikkomisesta johtuvan menettelyn Kreikkaa vastaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi vuonna 2004 tuomion, jossa se totesi Kreikan syyllistyneen rikkomiseen.
  Lisäksi maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuiseen lausumaan tekemän varauman vuoksi vuosina 2003 ja 2004 pantiin täytäntöön erityinen toimintasuunnitelma, johon sisältyi tehostettu tarkastusohjelma ja muita valvontatoimenpiteitä. Vuonna 2004 Kreikkaan tehtiin yhdeksän tarkastuskäyntiä, jotka koskivat yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää tai siihen liittyviä toimenpiteitä. Kyseiset komission toimet ja uuden maksajaviraston (Opekepe) perustaminen Kreikassa ovat johtaneet hyviin tuloksiin, ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän eri osat olivat käytössä vuoden 2004 lopussa (varainhoitovuosi 2005). Komissio etsii ja arvioi kuitenkin edelleen Kreikan hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteita ja soveltaa asianmukaisia rahoituskorjauksia.
  Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin puutteisiin liittyen komissio on toistuvasti kritisoinut viljelijäjärjestöjen asemaa maksatusmenettelyssä sekä valvonnan puutteellisuutta. Komissio on pyytänyt kesäkuussa 2004 päivätyllä kirjeellä virallisesti Kreikan viranomaisia ottamaan käyttöön uuden tukihakemusmenettelyn, jolla vähennettäisiin riippuvuutta viljelijäjärjestöistä. Tätä seikkaa samoin kuin komission jo aiemmin havaitsemaa paikalla tehtävien tarkastusten riittämätöntä laatua seurataan jatkuvien tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien kyselyjen avulla. |
| --- | --- |

4.8.

Komissio on Kreikassa vallitsevan, yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevan tilanteen vuoksi tehnyt säännöllisesti huomattavia rahoituskorjauksia (384 milj. euroa vuosina 1999—2004). Komissio aloitti lisäksi vuonna 2002 rikkomisesta johtuvan menettelyn Kreikkaa vastaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi vuonna 2004 tuomion, jossa se totesi Kreikan syyllistyneen rikkomiseen.

Lisäksi maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuiseen lausumaan tekemän varauman vuoksi vuosina 2003 ja 2004 pantiin täytäntöön erityinen toimintasuunnitelma, johon sisältyi tehostettu tarkastusohjelma ja muita valvontatoimenpiteitä. Vuonna 2004 Kreikkaan tehtiin yhdeksän tarkastuskäyntiä, jotka koskivat yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää tai siihen liittyviä toimenpiteitä. Kyseiset komission toimet ja uuden maksajaviraston (Opekepe) perustaminen Kreikassa ovat johtaneet hyviin tuloksiin, ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän eri osat olivat käytössä vuoden 2004 lopussa (varainhoitovuosi 2005). Komissio etsii ja arvioi kuitenkin edelleen Kreikan hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteita ja soveltaa asianmukaisia rahoituskorjauksia.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin puutteisiin liittyen komissio on toistuvasti kritisoinut viljelijäjärjestöjen asemaa maksatusmenettelyssä sekä valvonnan puutteellisuutta. Komissio on pyytänyt kesäkuussa 2004 päivätyllä kirjeellä virallisesti Kreikan viranomaisia ottamaan käyttöön uuden tukihakemusmenettelyn, jolla vähennettäisiin riippuvuutta viljelijäjärjestöistä. Tätä seikkaa samoin kuin komission jo aiemmin havaitsemaa paikalla tehtävien tarkastusten riittämätöntä laatua seurataan jatkuvien tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien kyselyjen avulla.

Asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaiset maksun jälkeen suoritettavat tarkastukset (7) — tarkastusten toimittamisessa on viivästyksiä ja niiden tuloksia koskevat tiedot ovat riittämättömiä

| 4.9. | Jäsenvaltioiden on laadittava vuosittain ohjelma kaupallisten asiakirjojen tarkastamiseksi maksun jälkeen useiden YMP:n tukien osalta: vientituet, jalostustuet, puuvillan, oliiviöljyn ja tupakan jalostus sekä eräät maaseudun kehittämisen menot. Näiden menojen osuus on yhteensä 37 prosenttia maatalousmenoista. Jäsenvaltioiden on varmistuttava toimien toteuttamisesta ja toteuttamisen moitteettomuudesta sekä ryhdyttävä toimiin säännönvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi menetettyjen varojen takaisinperimiseksi. |
| --- | --- |

4.9.

Jäsenvaltioiden on laadittava vuosittain ohjelma kaupallisten asiakirjojen tarkastamiseksi maksun jälkeen useiden YMP:n tukien osalta: vientituet, jalostustuet, puuvillan, oliiviöljyn ja tupakan jalostus sekä eräät maaseudun kehittämisen menot. Näiden menojen osuus on yhteensä 37 prosenttia maatalousmenoista. Jäsenvaltioiden on varmistuttava toimien toteuttamisesta ja toteuttamisen moitteettomuudesta sekä ryhdyttävä toimiin säännönvastaisuuden tai laiminlyönnin vuoksi menetettyjen varojen takaisinperimiseksi.

| 4.10. | Komissio tutkii jäsenvaltioiden vuosittain toimittamat asiakirjat ja tekee jäsenvaltioihin tarvittaessa tarkastuskäyntejä paikalla tarkastaakseen asetuksen täytäntöönpanon. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komissio oli valvonut asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia, ja teki seuraavat havainnot: |
| --- | --- |

4.10.

Komissio tutkii jäsenvaltioiden vuosittain toimittamat asiakirjat ja tekee jäsenvaltioihin tarvittaessa tarkastuskäyntejä paikalla tarkastaakseen asetuksen täytäntöönpanon. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komissio oli valvonut asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia, ja teki seuraavat havainnot:

| 4.10. | |
| --- | --- |

4.10.

| a) | Jäsenvaltioiden toimittamien kertomusten analysoinnilla on vähäinen merkitys, sillä voimassa olevan asetuksen mukaan koordinointielimiä ei vaadita esittämään sellaisessa muodossa olevia tilastoja, joita olisi mahdollista analysoida asianmukaisesti (esimerkiksi virhemääristä ilmoitettaisiin menoluokkien mukaan). |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltioiden toimittamien kertomusten analysoinnilla on vähäinen merkitys, sillä voimassa olevan asetuksen mukaan koordinointielimiä ei vaadita esittämään sellaisessa muodossa olevia tilastoja, joita olisi mahdollista analysoida asianmukaisesti (esimerkiksi virhemääristä ilmoitettaisiin menoluokkien mukaan).

| a) | Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden kertomukset sisältävät arvokasta tietoa, vaikka se onkin sitä mieltä, että asetukseen (ETY) N:o 4045/89 liittyvää raportointia voisi parantaa. Komissio tekee ehdotuksen komission asetuksen (EY) N:o 4/2004 muuttamisesta tätä tarkoitusta varten.
  Erityisesti otetaan käyttöön taulukot, joilla havainnoista tiedotetaan, jotta niiden määrä, arvo ja luonne voidaan yksilöidä ja analysoida. Lisäksi suunnitellaan otettavaksi käyttöön uusia tapoja, joilla voidaan yksilöidä maksamatta olevat määrärahat ja raportoida niistä, jotta raportointijaksolla kesken jääneitä tarkastuksia voidaan käsitellä seuraavien raportointijaksojen kertomuksissa. |
| --- | --- |

a)

Komissio katsoo, että jäsenvaltioiden kertomukset sisältävät arvokasta tietoa, vaikka se onkin sitä mieltä, että asetukseen (ETY) N:o 4045/89 liittyvää raportointia voisi parantaa. Komissio tekee ehdotuksen komission asetuksen (EY) N:o 4/2004 muuttamisesta tätä tarkoitusta varten.

Erityisesti otetaan käyttöön taulukot, joilla havainnoista tiedotetaan, jotta niiden määrä, arvo ja luonne voidaan yksilöidä ja analysoida. Lisäksi suunnitellaan otettavaksi käyttöön uusia tapoja, joilla voidaan yksilöidä maksamatta olevat määrärahat ja raportoida niistä, jotta raportointijaksolla kesken jääneitä tarkastuksia voidaan käsitellä seuraavien raportointijaksojen kertomuksissa.

| b) | Vuonna 2003 tilintarkastustuomioistuin tarkasti maksujen jälkeen suoritettavien tarkastusten toimittamisen 11 jäsenvaltiossa ja havaitsi, että alle kolmannes tarkastuksista oli täysin luotettavia (8). Vastaukseksi tähän havaintoon komissio kävi kolmessa jäsenvaltiossa vuonna 2004 — nämä olivat tammikuun 2001 jälkeen ensimmäiset käynnit, joissa keskityttiin maksun jälkeen suoritettavien tarkastusten tutkimiseen kattavasti. Tämän lisäksi komissio sisällyttää säännöllisesti tarkastuksiinsa maksun jälkeen suoritettavien tarkastusten erityisiä näkökohtia vientitukia koskevan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä (noin 25 prosenttia näiden tarkastusten kattamista menoista). |
| --- | --- |

b)

Vuonna 2003 tilintarkastustuomioistuin tarkasti maksujen jälkeen suoritettavien tarkastusten toimittamisen 11 jäsenvaltiossa ja havaitsi, että alle kolmannes tarkastuksista oli täysin luotettavia (8). Vastaukseksi tähän havaintoon komissio kävi kolmessa jäsenvaltiossa vuonna 2004 — nämä olivat tammikuun 2001 jälkeen ensimmäiset käynnit, joissa keskityttiin maksun jälkeen suoritettavien tarkastusten tutkimiseen kattavasti. Tämän lisäksi komissio sisällyttää säännöllisesti tarkastuksiinsa maksun jälkeen suoritettavien tarkastusten erityisiä näkökohtia vientitukia koskevan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä (noin 25 prosenttia näiden tarkastusten kattamista menoista).

| b) | Tilintarkastustuomioistuin teki vastaavan huomion vuoden 2003 vuosikertomuksessa, ja sen vuoksi komissio toteutti lisätoimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. Vaikkei kaikkia kyseisiä tarkastuksia voitaisikaan pitää täysin tyydyttävinä, komissio katsoo, että maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten monimutkaisuudesta johtuen parannuksiin voi joskus olla aihetta ilman että tehtyjen tarkastusten merkitys kyseenalaistetaan.
  Vuonna 2004 maatalouden pääosasto teki kolme asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamista koskevaa tarkastuskäyntiä (Belgiaan, Kreikkaan ja Portugaliin) eräiden yleisten asioiden, kuten vuosikertomusten, riskianalyysien ja valvontaohjelmien kattamiseksi. Vuonna 2005 on käynnissä kuusi muuta tarkastuskäyntiä, joihin sisältyy tilintarkastustuomioistuimen erityishavaintojen seurantaa.
  Komissio on lisäksi yhä korostanut asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia sääntöjenmukaisuutta koskevissa tarkastuksissa vuonna 2005. |
| --- | --- |

b)

Tilintarkastustuomioistuin teki vastaavan huomion vuoden 2003 vuosikertomuksessa, ja sen vuoksi komissio toteutti lisätoimenpiteitä tilanteen parantamiseksi. Vaikkei kaikkia kyseisiä tarkastuksia voitaisikaan pitää täysin tyydyttävinä, komissio katsoo, että maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten monimutkaisuudesta johtuen parannuksiin voi joskus olla aihetta ilman että tehtyjen tarkastusten merkitys kyseenalaistetaan.

Vuonna 2004 maatalouden pääosasto teki kolme asetuksen (ETY) N:o 4045/89 soveltamista koskevaa tarkastuskäyntiä (Belgiaan, Kreikkaan ja Portugaliin) eräiden yleisten asioiden, kuten vuosikertomusten, riskianalyysien ja valvontaohjelmien kattamiseksi. Vuonna 2005 on käynnissä kuusi muuta tarkastuskäyntiä, joihin sisältyy tilintarkastustuomioistuimen erityishavaintojen seurantaa.

Komissio on lisäksi yhä korostanut asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia sääntöjenmukaisuutta koskevissa tarkastuksissa vuonna 2005.

| c) | Maksujen jälkeen suoritettavia tarkastuksia koskevien jäsenvaltioiden vuosittaisten ohjelmien päätökseen saamisessa on edelleen viipeitä, minkä tilintarkastustuomioistuin otti esille varainhoitovuotta 2003 koskevassa vuosikertomuksessaan (9). Jäsenvaltioiden vuosittaisten kertomusten mukaan lähes 40:tä prosenttia suunnitelluista tarkastuksista ei ollut saatu päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

c)

Maksujen jälkeen suoritettavia tarkastuksia koskevien jäsenvaltioiden vuosittaisten ohjelmien päätökseen saamisessa on edelleen viipeitä, minkä tilintarkastustuomioistuin otti esille varainhoitovuotta 2003 koskevassa vuosikertomuksessaan (9). Jäsenvaltioiden vuosittaisten kertomusten mukaan lähes 40:tä prosenttia suunnitelluista tarkastuksista ei ollut saatu päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä.

| c) | Komissio myöntää, että maksun suorittamisen jälkeen tehtyjen tarkastusten loppuunsaattamisessa on ollut viiveitä joissakin jäsenvaltioissa. Useimmat jäsenvaltiot suunnittelevat kuitenkin tekevänsä tarkastuksia huomattavasti enemmän kuin edellytetään. Tämän perusteella vaje on alle 40 prosenttia.
  Vaikka jotkin tarkastukset ovat kesken tarkastusjakson päättyessä, niiden osalta on toteutettava tarvittavat jatkotoimet ja ne on saatava päätökseen seuraavalla tarkastusjaksolla. Komissio tutkii syitä, joiden vuoksi jotkin jäsenvaltiot eivät ole saaneet tarkastusohjelmia päätökseen ajoissa, ja pyytää jäsenvaltioilta tarvittaessa selvityksiä. |
| --- | --- |

c)

Komissio myöntää, että maksun suorittamisen jälkeen tehtyjen tarkastusten loppuunsaattamisessa on ollut viiveitä joissakin jäsenvaltioissa. Useimmat jäsenvaltiot suunnittelevat kuitenkin tekevänsä tarkastuksia huomattavasti enemmän kuin edellytetään. Tämän perusteella vaje on alle 40 prosenttia.

Vaikka jotkin tarkastukset ovat kesken tarkastusjakson päättyessä, niiden osalta on toteutettava tarvittavat jatkotoimet ja ne on saatava päätökseen seuraavalla tarkastusjaksolla. Komissio tutkii syitä, joiden vuoksi jotkin jäsenvaltiot eivät ole saaneet tarkastusohjelmia päätökseen ajoissa, ja pyytää jäsenvaltioilta tarvittaessa selvityksiä.

Kaaviosta 4.3
  käy ilmi toimitettujen tarkastusten ja havaittujen säännönvastaisuuksien lukumäärä kuuden viimeisimmän jakson aikana jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen perusteella. On mahdotonta tehdä johtopäätöksiä säännönvastaisuuksien ilmoitetussa esiintyvyydessä havaitun vaihtelun merkityksestä ja syistä, koska tietoa ei ole jaoteltu määrittäin tai menoluokittain.

Kaavio 4.3 Jäsenvaltiot raportoivat asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisissa tarkastuksissa havaittujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaismäärän, joka oli vuoden 2001/2002 tarkastusohjelmassa 23,4 miljoonaa euroa.

Image

Vientitukea saavien maataloustuotteiden fyysiset tarkastukset (10) — Tarkastettujen tapahtumien ja säännönvastaisuuksien arvo ei ole tiedossa

| 4.11. | EU:n maataloustuotteiden viejille maksetaan vientitukea EU:n ja maailmanmarkkinoiden hintojen välisen eron kattamiseksi ja yhteisössä tuotetun ylijäämän myymiseksi maailmanmarkkinoilla. Vuonna 2004 vientitukea maksettiin noin 3,6 miljardia euroa, joka oli 7,5 prosenttia YMP:n menoista (vuonna 2003 määrä oli 8,3 prosenttia). Jäsenvaltioiden on tehtävä fyysinen tarkastus viidelle prosentille viennistä, jotta varmistutaan siitä, että tuotteet on kuvailtu oikein ja että ne ovat oikeutettuja vientitukeen, jota niiden osalta on haettu. Komissio valvoo jäsenvaltioiden toteuttamien tarkastusten laatua ja määrää. |
| --- | --- |

4.11.

EU:n maataloustuotteiden viejille maksetaan vientitukea EU:n ja maailmanmarkkinoiden hintojen välisen eron kattamiseksi ja yhteisössä tuotetun ylijäämän myymiseksi maailmanmarkkinoilla. Vuonna 2004 vientitukea maksettiin noin 3,6 miljardia euroa, joka oli 7,5 prosenttia YMP:n menoista (vuonna 2003 määrä oli 8,3 prosenttia). Jäsenvaltioiden on tehtävä fyysinen tarkastus viidelle prosentille viennistä, jotta varmistutaan siitä, että tuotteet on kuvailtu oikein ja että ne ovat oikeutettuja vientitukeen, jota niiden osalta on haettu. Komissio valvoo jäsenvaltioiden toteuttamien tarkastusten laatua ja määrää.

| 4.12. | Komissio teki vuonna 2004 käyntejä seitsemään jäsenvaltioon arvioidakseen fyysisten tarkastusten suorittamista. Komission keskeiset alustavat havainnot osoittavat puutteita seuraavissa seikoissa:






  a) | tarkastusten laatu ja/tai yleisyys; |
| --- | --- | --- |

4.12.

Komissio teki vuonna 2004 käyntejä seitsemään jäsenvaltioon arvioidakseen fyysisten tarkastusten suorittamista. Komission keskeiset alustavat havainnot osoittavat puutteita seuraavissa seikoissa:

a)

tarkastusten laatu ja/tai yleisyys;

| b) | lähetysten valintamenettelyt; |
| --- | --- |

b)

lähetysten valintamenettelyt;

| c) | ennakkoilmoitukset; |
| --- | --- |

c)

ennakkoilmoitukset;

| d) | tilastot. |
| --- | --- |

d)

tilastot.

Näitä merkitykseltään vaihtelevia puutteita ei havaittu kaikissa tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa.

| 4.12. | Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kyse on alustavista huomioista, ja komissio ilmoittaa lopullisen kantansa, kun jäsenvaltiot ovat käyttäneet vastineoikeuttaan. |
| --- | --- |

4.12.

Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kyse on alustavista huomioista, ja komissio ilmoittaa lopullisen kantansa, kun jäsenvaltiot ovat käyttäneet vastineoikeuttaan.

| 4.13. | Komissio ei pystynyt toimittamaan tietoja fyysisesti tarkastettujen tapahtumien tai havaittujen säännönvastaisuuksien arvosta. Komissio antoi vuonna 2004 asetuksen, jossa jäsenvaltioita edellytetään raportoimaan kyseiset tiedot vuoden 2005 kertomuksesta alkaen.
  Taulukossa 4.1
  on esitetty yhteenveto tarkastettujen ilmoitusten ja havaittujen säännönvastaisuuksien määristä kaudella 2001—2003. |
| --- | --- |

4.13.

Komissio ei pystynyt toimittamaan tietoja fyysisesti tarkastettujen tapahtumien tai havaittujen säännönvastaisuuksien arvosta. Komissio antoi vuonna 2004 asetuksen, jossa jäsenvaltioita edellytetään raportoimaan kyseiset tiedot vuoden 2005 kertomuksesta alkaen.
  Taulukossa 4.1
  on esitetty yhteenveto tarkastettujen ilmoitusten ja havaittujen säännönvastaisuuksien määristä kaudella 2001—2003.

| 4.13. | Tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta, joka annettiin ensimmäistä kertaa sen vuosikertomuksessa 2002, komissio toimi ajallaan ja hyväksyi asetuksen (EY) N:o 1454/2004, jossa säädetään, että vuodesta 2005 alkaen jäsenvaltioiden on annettava tiedoksi tarkastettujen toimien arvo sekä yli 200 euron suuruiset sääntöjenvastaisuudet.
  Vuoteen 2005 saakka sääntöjenvastaisuuksien arvo riippui jäsenvaltioiden OLAF:lle toimittaman, asetuksen (ETY) N:o 595/91 3 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisuuksia koskevan ilmoituksen luotettavuudesta, eivätkä alle 4 000 euron sääntöjenvastaisuudet kuuluneet siihen. |
| --- | --- |

4.13.

Tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta, joka annettiin ensimmäistä kertaa sen vuosikertomuksessa 2002, komissio toimi ajallaan ja hyväksyi asetuksen (EY) N:o 1454/2004, jossa säädetään, että vuodesta 2005 alkaen jäsenvaltioiden on annettava tiedoksi tarkastettujen toimien arvo sekä yli 200 euron suuruiset sääntöjenvastaisuudet.

Vuoteen 2005 saakka sääntöjenvastaisuuksien arvo riippui jäsenvaltioiden OLAF:lle toimittaman, asetuksen (ETY) N:o 595/91 3 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisuuksia koskevan ilmoituksen luotettavuudesta, eivätkä alle 4 000 euron sääntöjenvastaisuudet kuuluneet siihen.

| 4.14. | Komission vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2004 sisältää tiedot esitettyjen vienti-ilmoitusten, jäsenvaltioiden tarkastamien vienti-ilmoitusten sekä havaittujen säännönvastaisuuksien määristä. Toimintakertomuksessa ei mainita jäsenvaltioiden toimittamien fyysisten tarkastusten suorittamista koskevan komission arvioinnin tuloksia eikä sitä, kuinka suuren varmuuden kyseisistä tarkastuksista voi saada. |
| --- | --- |

4.14.

Komission vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2004 sisältää tiedot esitettyjen vienti-ilmoitusten, jäsenvaltioiden tarkastamien vienti-ilmoitusten sekä havaittujen säännönvastaisuuksien määristä. Toimintakertomuksessa ei mainita jäsenvaltioiden toimittamien fyysisten tarkastusten suorittamista koskevan komission arvioinnin tuloksia eikä sitä, kuinka suuren varmuuden kyseisistä tarkastuksista voi saada.

| 4.14. | Asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukainen varmuus on olennainen osa pääjohtajan saamaa kokonaisvarmuutta, kuten vuotuisessa toimintakertomuksessa (4.2.2 jakso) selvitetään. Ks. myös kohtiin 4.29—4.31 annetut vastaukset. |
| --- | --- |

4.14.

Asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukainen varmuus on olennainen osa pääjohtajan saamaa kokonaisvarmuutta, kuten vuotuisessa toimintakertomuksessa (4.2.2 jakso) selvitetään. Ks. myös kohtiin 4.29—4.31 annetut vastaukset.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

| 4.15. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti:






  a) | todistuksen myöntävän elimen kertomuksen niiden 25 maksajaviraston osalta (ks.
  taulukko 4.2
  ), joiden keskuudesta tarkastettiin tapahtumia (ks. kohta 4.26), ja kaikkia niitä maksajavirastoja koskevat kertomukset, joiden tileistä oli esitetty huomautuksia; |
| --- | --- | --- |

4.15.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti:

a)

todistuksen myöntävän elimen kertomuksen niiden 25 maksajaviraston osalta (ks.
  taulukko 4.2
  ), joiden keskuudesta tarkastettiin tapahtumia (ks. kohta 4.26), ja kaikkia niitä maksajavirastoja koskevat kertomukset, joiden tileistä oli esitetty huomautuksia;

| b) | tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan komission päätöksen; |
| --- | --- |

b)

tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan komission päätöksen;

| c) | aikaisemmilta vuosilta eteenpäin siirretyt tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt (11). |
| --- | --- |

c)

aikaisemmilta vuosilta eteenpäin siirretyt tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt (11).

Taulukko 4.1 — Asetus (ETY) N:o 386/90: Fyysisten tarkastusten ja havaittujen säännönvastaisuuksien määrät (12)

| | 2003 | 2002 | 2001 |
| --- | --- | --- | --- |
| Säännönvastaisuudet | Fyysiset tarkastukset | Säännönvastaisuudet | Fyysiset tarkastukset | Säännönvastaisuudet | Fyysiset tarkastukset |
| Espanja | 23 | 4 786 | 59 | 6 816 | 12 | 7 965 |
| Saksa | 20 | 6 644 | 61 | 8 476 | 63 | 9 713 |
| Ranska | 8 | 3 459 | 19 | 3 642 | 12 | 4 290 |
| Tanska | 8 | 1 470 | 22 | 1 631 | 33 | 1 827 |
| Irlanti | 6 | 872 | 3 | 724 | 6 | 707 |
| Belgia | 2 | 2 776 | 2 | 2 891 | 3 | 3 440 |
| Portugali | 2 | 494 | 2 | 363 | 3 | 505 |
| Alankomaat | 1 | 7 229 | 0 | 8 192 | 0 | 7 857 |
| Suomi | 1 | 668 | 0 | 689 | 0 | 742 |
| Italia | 0 | 4 618 | 0 | 5 491 | 0 | 5 513 |
| Kreikka | 0 | 1 418 | 0 | 2 570 | 0 | 2 987 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 0 | 976 | 0 | 1 131 | 0 | 1 435 |
| Itävalta | 0 | 835 | 0 | 1 016 | 0 | 1 066 |
| Ruotsi | 0 | 242 | 0 | 254 | 0 | 286 |
| Luxemburg | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 |
| Yhteensä | 71 | 36 487 | 168 | 43 886 | 132 | 48 337 |
| Lähde: Yhteenveto jäsenvaltioiden vuosikertomuksista vuodelta 2003 ja yhteenveto jäsenvaltioiden vuosikertomuksista vuodelta 2002, komissio, maatalouden pääosasto, yksikkö D03. |

2003

2002

2001

Säännönvastaisuudet

Fyysiset tarkastukset

Säännönvastaisuudet

Fyysiset tarkastukset

Säännönvastaisuudet

Fyysiset tarkastukset

Espanja

23

4 786

59

6 816

12

7 965

Saksa

20

6 644

61

8 476

63

9 713

Ranska

8

3 459

19

3 642

12

4 290

Tanska

8

1 470

22

1 631

33

1 827

Irlanti

6

872

3

724

6

707

Belgia

2

2 776

2

2 891

3

3 440

Portugali

2

494

2

363

3

505

Alankomaat

1

7 229

0

8 192

0

7 857

Suomi

1

668

0

689

0

742

Italia

0

4 618

0

5 491

0

5 513

Kreikka

0

1 418

0

2 570

0

2 987

Yhdistynyt kuningaskunta

0

976

0

1 131

0

1 435

Itävalta

0

835

0

1 016

0

1 066

Ruotsi

0

242

0

254

0

286

Luxemburg

0

0

0

0

0

4

Yhteensä

71

36 487

168

43 886

132

48 337

Lähde: Yhteenveto jäsenvaltioiden vuosikertomuksista vuodelta 2003 ja yhteenveto jäsenvaltioiden vuosikertomuksista vuodelta 2002, komissio, maatalouden pääosasto, yksikkö D03.

Taulukko 4.2 — Maksajavirastot vuonna 2004 ilmoitettujen menojen mukaan

| Nro | Jäsenvaltio | Maksajavirasto | Ilmoitetut määrät (miljoonaa euroa) | Osuus kokonaismäärästä (%) | Tilit, joiden osalta esitettiin huomautuksia | Päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ranska | ONIC | 4 413,80 | 10,19 | | |
| 2 | Italia | AGEA | 3 835,46 | 8,86 | × | × |
| 3 | Yhdistynyt kuningaskunta | RPA | 2 854,11 | 6,59 | | |
| 4 | Kreikka | OPEKEPE | 2 781,44 | 6,42 | × | |
| 5 | Ranska | OFIVAL | 1 897,26 | 4,38 | | |
| 6 | Irlanti | DAF | 1 820,73 | 4,20 | | |
| 7 | Espanja | Andalucia | 1 709,70 | 3,95 | | |
| 8 | Tanska | EU-direktoratet | 1 215,85 | 2,81 | | |
| 9 | Itävalta | AMA | 1 101,64 | 2,54 | | |
| 10 | Saksa | Bayern, Landwirtschaft | 1 074,15 | 2,48 | × | |
| 11 | Ranska | ONIOL | 1 000,20 | 2,31 | | |
| 12 | Espanja | Castilla-Léon | 940,67 | 2,17 | | |
| 13 | Suomi | MMM | 869,36 | 2,01 | | |
| 14 | Ruotsi | SJV | 844,25 | 1,95 | | |
| 15 | Espanja | Castilla-La Mancha | 810,45 | 1,87 | | |
| 16 | Ranska | CNASEA | 802,45 | 1,85 | × | |
| 17 | Ranska | ONILAIT | 530,51 | 1,23 | | |
| 18 | Saksa | Nordrhein-Westfalen | 475,58 | 1,10 | × | |
| 19 | Espanja | FEGA | 467,09 | 1,08 | | |
| 20 | Saksa | Baden-Württemberg | 440,92 | 1,02 | × | |
| 21 | Saksa | Brandenburg | 380,94 | 0,88 | | |
| 22 | Alankomaat | LASER | 362,23 | 0,84 | | |
| 23 | Yhdistynyt kuningaskunta | NAWAD | 278,70 | 0,64 | | |
| 24 | Ranska | FIRS | 273,94 | 0,63 | | |
| 25 | Belgia | ABKL (Vlaamse Gemeenschap) | 220,88 | 0,51 | | |
| DAS-tarkastukseen kuuluneet maksajavirastot v. 2004 | Yhteensä
   (14) | 31 402,32 | 72,51 | | |
| 26 | Saksa | Niedersachsen | 795,90 | 1,84 | | |
| 27 | Portugali | INGA | 754,26 | 1,74 | × | |
| 28 | Belgia | BIRB | 617,65 | 1,43 | | |
| 29 | Espanja | Extremadura | 616,27 | 1,42 | | |
| 30 | Yhdistynyt kuningaskunta | SERAD | 614,59 | 1,42 | | |
| 31 | Espanja | Aragón | 520,32 | 1,20 | | |
| 32 | Alankomaat | PZ | 448,82 | 1,04 | | |
| 33 | Saksa | Hamburg-Jonas | 439,64 | 1,02 | | |
| 34 | Saksa | Mecklenburg-Vorpommern | 407,74 | 0,94 | | |
| 35 | Saksa | Sachsen-Anhalt | 384,88 | 0,89 | | |
| 36 | Italia | Region Lombardie | 359,66 | 0,83 | | |
| 37 | Italia | AVEPA (Veneto) | 359,44 | 0,83 | | |
| 38 | Espanja | Cataluña | 349,54 | 0,81 | × | |
| 39 | Saksa | Schleswig-Holstein | 341,16 | 0,79 | | |
| 40 | Italia | AGREA | 323,79 | 0,75 | | |
| 41 | Saksa | Sachsen | 312,99 | 0,72 | | |
| 42 | Alankomaat | HPA | 297,38 | 0,69 | | |
| 43 | Ranska | ONIFLHOR | 282,90 | 0,65 | × | |
| 44 | Saksa | Thüringen | 282,21 | 0,65 | | |
| 45 | Yhdistynyt kuningaskunta | DARD | 281,61 | 0,65 | | |
| 46 | Ranska | ONIVINS | 245,19 | 0,57 | | |
| 47 | Belgia | Région Wallonne | 234,40 | 0,54 | × | |
| 48 | Saksa | Hessen | 228,27 | 0,53 | | |
| 49 | Saksa | BLE | 222,59 | 0,51 | | |
| 50 | Italia | ARTEA (Toscana) | 187,56 | 0,43 | | |
| 51 | Saksa | Rheinland-Pfalz | 187,44 | 0,43 | | |
| 52 | Italia | SAISA (ex DCCC) | 185,47 | 0,43 | | |
| 53 | Espanja | Canarias | 164,13 | 0,38 | | |
| 54 | Ranska | ODEADOM | 143,58 | 0,33 | × | |
| 55 | Espanja | Galicia | 139,30 | 0,32 | | |
| 56 | Espanja | Valencia | 138,36 | 0,32 | | |
| 57 | Espanja | Navarra | 116,35 | 0,27 | × | |
| 58 | Italia | ENR | 114,32 | 0,26 | | |
| 59 | Espanja | Murcia | 98,29 | 0,23 | | |
| 60 | Portugali | IFADAP | 69,97 | 0,16 | × | |
| 61 | Espanja | Asturias | 62,84 | 0,15 | | |
| 62 | Alankomaat | PT | 58,23 | 0,13 | | |
| 63 | Espanja | País Vasco | 57,73 | 0,13 | | |
| 64 | Espanja | Madrid | 57,02 | 0,13 | × | × |
| 65 | Alankomaat | DLG | 56,18 | 0,13 | | |
| 66 | Alankomaat | PVE | 42,17 | 0,10 | | |
| 67 | Espanja | La Rioja | 41,24 | 0,10 | | |
| 68 | Itävalta | ZA Salsburg | 40,19 | 0,09 | | |
| 69 | Luxemburg | Ministère de l'Agriculture | 37,80 | 0,09 | × | × |
| 70 | Espanja | Cantabria | 34,22 | 0,08 | | |
| 71 | Espanja | Baleares | 25,57 | 0,06 | | |
| 72 | Saksa | Bayern, Umwelt | 23,82 | 0,06 | × | × |
| 73 | Saksa | Saarland | 20,23 | 0,05 | × | |
| 74 | Yhdistynyt kuningaskunta | FC | 17,30 | 0,04 | | |
| 75 | Puola | ARR | 11,42 | 0,03 | | |
| 76 | Ranska | OFIMER | 9,23 | 0,02 | | |
| 77 | Irlanti | DMNR | 9,20 | 0,02 | | |
| 78 | Saksa | Hamburg | 6,72 | 0,02 | | |
| 79 | Yhdistynyt kuningaskunta | CCW | 5,63 | 0,01 | | |
| 80 | Saksa | Nordrhein-Westfalen LfEJ | 4,99 | 0,01 | | |
| 81 | Tšekin tasavalta | SAIF | 4,94 | 0,01 | × | |
| 82 | Saksa | Bremen | 2,49 | 0,01 | | |
| 83 | Ranska | ACCT/SDE | 1,87 | 0,00 | × | × |
| 84 | Espanja | FROM | 1,68 | 0,00 | | |
| 85 | Slovakia | APA | 1,48 | 0,00 | | |
| 86 | Saksa | Berlin | 1,40 | 0,00 | | |
| 87 | Viro | PRIA | 0,55 | 0,00 | | |
| 88 | Liettua | NPA | 0,53 | 0,00 | | |
| 89 | Unkari | ARDA | 0,51 | 0,00 | × | |
| 90 | Slovenia | AAMRD | 0,07 | 0,00 | | |
| 91 | Latvia | RSS | 0,03 | 0,00 | | |
| | | Yhteensä | 11 903,25 | 27,49 | | |
| | Kaikki yhteensä | 43 305,57 | 100,00 | 11 507,17 | 3 955,97 |
| Huom.: Euroalueeseen kuulumattomien jäsenvaltioiden valuuttakurssit: Tšekin tasavalta: 30,031; Tanska: 7,4502; Viro: 15,6466; Unkari: 247,25; Latvia: 0,6960; Liettua: 3,4528; Puola: 4,0876; Slovakia: 38,75; Slovenia: 239,7; Ruotsi: 9,1687; Yhdistynyt kuningaskunta: 0,6867.

  Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2004. |

Nro

Jäsenvaltio

Maksajavirasto

Ilmoitetut määrät (miljoonaa euroa)

Osuus kokonaismäärästä (%)

Tilit, joiden osalta esitettiin huomautuksia

Päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit (13)

1

Ranska

ONIC

4 413,80

10,19

2

Italia

AGEA

3 835,46

8,86

×

×

3

Yhdistynyt kuningaskunta

RPA

2 854,11

6,59

4

Kreikka

OPEKEPE

2 781,44

6,42

×

5

Ranska

OFIVAL

1 897,26

4,38

6

Irlanti

DAF

1 820,73

4,20

7

Espanja

Andalucia

1 709,70

3,95

8

Tanska

EU-direktoratet

1 215,85

2,81

9

Itävalta

AMA

1 101,64

2,54

10

Saksa

Bayern, Landwirtschaft

1 074,15

2,48

×

11

Ranska

ONIOL

1 000,20

2,31

12

Espanja

Castilla-Léon

940,67

2,17

13

Suomi

MMM

869,36

2,01

14

Ruotsi

SJV

844,25

1,95

15

Espanja

Castilla-La Mancha

810,45

1,87

16

Ranska

CNASEA

802,45

1,85

×

17

Ranska

ONILAIT

530,51

1,23

18

Saksa

Nordrhein-Westfalen

475,58

1,10

×

19

Espanja

FEGA

467,09

1,08

20

Saksa

Baden-Württemberg

440,92

1,02

×

21

Saksa

Brandenburg

380,94

0,88

22

Alankomaat

LASER

362,23

0,84

23

Yhdistynyt kuningaskunta

NAWAD

278,70

0,64

24

Ranska

FIRS

273,94

0,63

25

Belgia

ABKL (Vlaamse Gemeenschap)

220,88

0,51

DAS-tarkastukseen kuuluneet maksajavirastot v. 2004

Yhteensä
   (14)

31 402,32

72,51

26

Saksa

Niedersachsen

795,90

1,84

27

Portugali

INGA

754,26

1,74

×

28

Belgia

BIRB

617,65

1,43

29

Espanja

Extremadura

616,27

1,42

30

Yhdistynyt kuningaskunta

SERAD

614,59

1,42

31

Espanja

Aragón

520,32

1,20

32

Alankomaat

PZ

448,82

1,04

33

Saksa

Hamburg-Jonas

439,64

1,02

34

Saksa

Mecklenburg-Vorpommern

407,74

0,94

35

Saksa

Sachsen-Anhalt

384,88

0,89

36

Italia

Region Lombardie

359,66

0,83

37

Italia

AVEPA (Veneto)

359,44

0,83

38

Espanja

Cataluña

349,54

0,81

×

39

Saksa

Schleswig-Holstein

341,16

0,79

40

Italia

AGREA

323,79

0,75

41

Saksa

Sachsen

312,99

0,72

42

Alankomaat

HPA

297,38

0,69

43

Ranska

ONIFLHOR

282,90

0,65

×

44

Saksa

Thüringen

282,21

0,65

45

Yhdistynyt kuningaskunta

DARD

281,61

0,65

46

Ranska

ONIVINS

245,19

0,57

47

Belgia

Région Wallonne

234,40

0,54

×

48

Saksa

Hessen

228,27

0,53

49

Saksa

BLE

222,59

0,51

50

Italia

ARTEA (Toscana)

187,56

0,43

51

Saksa

Rheinland-Pfalz

187,44

0,43

52

Italia

SAISA (ex DCCC)

185,47

0,43

53

Espanja

Canarias

164,13

0,38

54

Ranska

ODEADOM

143,58

0,33

×

55

Espanja

Galicia

139,30

0,32

56

Espanja

Valencia

138,36

0,32

57

Espanja

Navarra

116,35

0,27

×

58

Italia

ENR

114,32

0,26

59

Espanja

Murcia

98,29

0,23

60

Portugali

IFADAP

69,97

0,16

×

61

Espanja

Asturias

62,84

0,15

62

Alankomaat

PT

58,23

0,13

63

Espanja

País Vasco

57,73

0,13

64

Espanja

Madrid

57,02

0,13

×

×

65

Alankomaat

DLG

56,18

0,13

66

Alankomaat

PVE

42,17

0,10

67

Espanja

La Rioja

41,24

0,10

68

Itävalta

ZA Salsburg

40,19

0,09

69

Luxemburg

Ministère de l'Agriculture

37,80

0,09

×

×

70

Espanja

Cantabria

34,22

0,08

71

Espanja

Baleares

25,57

0,06

72

Saksa

Bayern, Umwelt

23,82

0,06

×

×

73

Saksa

Saarland

20,23

0,05

×

74

Yhdistynyt kuningaskunta

FC

17,30

0,04

75

Puola

ARR

11,42

0,03

76

Ranska

OFIMER

9,23

0,02

77

Irlanti

DMNR

9,20

0,02

78

Saksa

Hamburg

6,72

0,02

79

Yhdistynyt kuningaskunta

CCW

5,63

0,01

80

Saksa

Nordrhein-Westfalen LfEJ

4,99

0,01

81

Tšekin tasavalta

SAIF

4,94

0,01

×

82

Saksa

Bremen

2,49

0,01

83

Ranska

ACCT/SDE

1,87

0,00

×

×

84

Espanja

FROM

1,68

0,00

85

Slovakia

APA

1,48

0,00

86

Saksa

Berlin

1,40

0,00

87

Viro

PRIA

0,55

0,00

88

Liettua

NPA

0,53

0,00

89

Unkari

ARDA

0,51

0,00

×

90

Slovenia

AAMRD

0,07

0,00

91

Latvia

RSS

0,03

0,00

Yhteensä

11 903,25

27,49

Kaikki yhteensä

43 305,57

100,00

11 507,17

3 955,97

Huom.: Euroalueeseen kuulumattomien jäsenvaltioiden valuuttakurssit: Tšekin tasavalta: 30,031; Tanska: 7,4502; Viro: 15,6466; Unkari: 247,25; Latvia: 0,6960; Liettua: 3,4528; Puola: 4,0876; Slovakia: 38,75; Slovenia: 239,7; Ruotsi: 9,1687; Yhdistynyt kuningaskunta: 0,6867.

Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2004.

Todistuksen myöntävien elinten toimittamat tarkastukset

| 4.16. | Todistuksen myöntävän elimen on oltava toiminnallisesti riippumaton maksajavirastosta (15). Sen antaman todistuksen on perustuttava menettelyjen sekä tapahtumista poimitun otoksen tutkimiseen. Todistuksessa on ilmoitettava, ovatko tilit todenperäiset, täydelliset ja tarkat, ja ovatko sisäisen valvonnan menettelyt toimineet hyväksyttävästi. Todistuksen yhteydessä on annettava kertomus todistuksen myöntävän elimen havainnoista. Laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien näkökohtien osalta kuitenkin vain todennetaan maksajaviraston kyky osoittaa, että sillä on tarvittavat hallinnolliset rakenteet sen varmistamiseksi, että tukihakemusten sääntöjenmukaisuus on tarkistettu ennen maksun suorittamista. Todistuksen myöntävä elin ei yleensä tarkasta EU:n tukea saaneiden edunsaajien luona niiden esittämiä tukihakemuksia. |
| --- | --- |

4.16.

Todistuksen myöntävän elimen on oltava toiminnallisesti riippumaton maksajavirastosta (15). Sen antaman todistuksen on perustuttava menettelyjen sekä tapahtumista poimitun otoksen tutkimiseen. Todistuksessa on ilmoitettava, ovatko tilit todenperäiset, täydelliset ja tarkat, ja ovatko sisäisen valvonnan menettelyt toimineet hyväksyttävästi. Todistuksen yhteydessä on annettava kertomus todistuksen myöntävän elimen havainnoista. Laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien näkökohtien osalta kuitenkin vain todennetaan maksajaviraston kyky osoittaa, että sillä on tarvittavat hallinnolliset rakenteet sen varmistamiseksi, että tukihakemusten sääntöjenmukaisuus on tarkistettu ennen maksun suorittamista. Todistuksen myöntävä elin ei yleensä tarkasta EU:n tukea saaneiden edunsaajien luona niiden esittämiä tukihakemuksia.

| 4.17. | Komissio pyrkii varmistamaan, että todistuksen myöntävät elimet tarkastavat asianmukaisesti maksajavirastojen hallinnoimat menot. Se laatii todistuksen myöntäville elimille suuntaviivoja (myös tapahtumien otannasta) ja tarkastaa todistuksen myöntävien elinten kertomukset varmistaakseen, että suuntaviivoja on noudatettu. |
| --- | --- |

4.17.

Komissio pyrkii varmistamaan, että todistuksen myöntävät elimet tarkastavat asianmukaisesti maksajavirastojen hallinnoimat menot. Se laatii todistuksen myöntäville elimille suuntaviivoja (myös tapahtumien otannasta) ja tarkastaa todistuksen myöntävien elinten kertomukset varmistaakseen, että suuntaviivoja on noudatettu.

| 4.18. | Komissio toteaa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen liitteenä olevassa tiivistelmässä, että se on yleisesti ottaen tyytyväinen todistuksen myöntävien elinten kertomusten laatuun ja sisältöön, mutta mainitsee seuraavat seikat, joihin todistuksen myöntävien elinten on kiinnitettävä tarkemmin huomiota: ennakkomaksut ja niiden saamiseksi toimitetut vakuudet; velat; aikaisempien varmentamiseen liittyvien tarkastusten aikana havaittujen rahoitusta koskevien virheiden seuranta, otanta ja virheiden arviointi; taattujen enimmäismäärien tarkastaminen sekä maaseudun kehittämistä koskeva tarkastus. Tilintarkastustuomioistuin yhtyy näihin päätelmiin. |
| --- | --- |

4.18.

Komissio toteaa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen liitteenä olevassa tiivistelmässä, että se on yleisesti ottaen tyytyväinen todistuksen myöntävien elinten kertomusten laatuun ja sisältöön, mutta mainitsee seuraavat seikat, joihin todistuksen myöntävien elinten on kiinnitettävä tarkemmin huomiota: ennakkomaksut ja niiden saamiseksi toimitetut vakuudet; velat; aikaisempien varmentamiseen liittyvien tarkastusten aikana havaittujen rahoitusta koskevien virheiden seuranta, otanta ja virheiden arviointi; taattujen enimmäismäärien tarkastaminen sekä maaseudun kehittämistä koskeva tarkastus. Tilintarkastustuomioistuin yhtyy näihin päätelmiin.

Varainhoitovuoden 2004 tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös

| 4.19. | Komissio teki tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen 13. toukokuuta 2005 (16). Yhteensä 71 maksajavirastoa, jotka hallinnoivat 32 miljardin euron varoja, saivat todistuksen myöntävältä elimeltään huomautuksia sisältämättömän tarkastuslausuman 15. lokakuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta (ks.
  taulukko 4.2
  ). Loput 20 virastoa saivat huomautuksia sisältävän tarkastuslausuman tai tarkastuslausuman antamisesta kieltäydyttiin, vaikka määrät olivatkin vähäisiä. Syyt olivat seuraavanlaisia: todistuksen myöntävä elin havaitsi liian suurina suoritettuja maksuja ja tukeen oikeuttamattomia menoja; todentavaa aineistoa puuttui; järjestelyt, joilla maksajavirastot siirsivät tehtäviään muille elimille, olivat puutteellisia; velallisia koskevat tiedot olivat puutteellisia, virheellisiä tai harhaanjohtavia. |
| --- | --- |

4.19.

Komissio teki tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen 13. toukokuuta 2005 (16). Yhteensä 71 maksajavirastoa, jotka hallinnoivat 32 miljardin euron varoja, saivat todistuksen myöntävältä elimeltään huomautuksia sisältämättömän tarkastuslausuman 15. lokakuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta (ks.
  taulukko 4.2
  ). Loput 20 virastoa saivat huomautuksia sisältävän tarkastuslausuman tai tarkastuslausuman antamisesta kieltäydyttiin, vaikka määrät olivatkin vähäisiä. Syyt olivat seuraavanlaisia: todistuksen myöntävä elin havaitsi liian suurina suoritettuja maksuja ja tukeen oikeuttamattomia menoja; todentavaa aineistoa puuttui; järjestelyt, joilla maksajavirastot siirsivät tehtäviään muille elimille, olivat puutteellisia; velallisia koskevat tiedot olivat puutteellisia, virheellisiä tai harhaanjohtavia.

| 4.19. | Huomautuksia sisältävät ja kielteiset lausunnot viittaavat useimmissa tapauksissa yksittäisiin seikkoihin ja toimenpiteisiin kyseisissä 20 maksajavirastossa.
  Komissio on jo aloittanut menettelyn myöhässä olevien olennaisten maksujen perimiseksi (ks. myös kohta 4.20). |
| --- | --- |

4.19.

Huomautuksia sisältävät ja kielteiset lausunnot viittaavat useimmissa tapauksissa yksittäisiin seikkoihin ja toimenpiteisiin kyseisissä 20 maksajavirastossa.

Komissio on jo aloittanut menettelyn myöhässä olevien olennaisten maksujen perimiseksi (ks. myös kohta 4.20).

| 4.20. | Komissio hyväksyi 91 maksajavirastosta 86 viraston tilit ja lykkäsi viiden maksajaviraston tilien (joiden määrä oli 4 miljardia euroa, eli yhdeksän prosenttia ilmoitetuista kokonaismenoista) tarkastamisen ja hyväksymisen kyseisten todistuksen myöntävien elinten epätarkan tai riittämättömän työn vuoksi (17). Komissio aikoo tehdä 14 maksajaviraston osalta yhteensä 7 miljoonan euron rahoituskorjaukset (18). |
| --- | --- |

4.20.

Komissio hyväksyi 91 maksajavirastosta 86 viraston tilit ja lykkäsi viiden maksajaviraston tilien (joiden määrä oli 4 miljardia euroa, eli yhdeksän prosenttia ilmoitetuista kokonaismenoista) tarkastamisen ja hyväksymisen kyseisten todistuksen myöntävien elinten epätarkan tai riittämättömän työn vuoksi (17). Komissio aikoo tehdä 14 maksajaviraston osalta yhteensä 7 miljoonan euron rahoituskorjaukset (18).

Aikaisempina vuosina hyväksymättä jätetyt (päätöksen ulkopuolelle jätetyt) maksajavirastojen tilit

| 4.21. | Vuonna 2004 komissio sai päätökseen tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn niiden tilien osalta, joita se ei ollut tarkastanut ja hyväksynyt varainhoitovuosia 2001 ja 2002 koskevissa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevissa päätöksissään. Työn saaminen päätökseen vasta vuonna 2004 johtui useimmiten siitä, että todistuksen myöntävien elinten toimittamissa tarkastuksissa oli puutteita tai koska joihinkin tietoihin oli saatava täsmennyksiä. Komissio tarkasti ja hyväksyi neljän varainhoitovuonna 2001 ja seitsemäntoista varainhoitovuonna 2002 hyväksymättä jääneen maksajaviraston tilit. |
| --- | --- |

4.21.

Vuonna 2004 komissio sai päätökseen tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn niiden tilien osalta, joita se ei ollut tarkastanut ja hyväksynyt varainhoitovuosia 2001 ja 2002 koskevissa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevissa päätöksissään. Työn saaminen päätökseen vasta vuonna 2004 johtui useimmiten siitä, että todistuksen myöntävien elinten toimittamissa tarkastuksissa oli puutteita tai koska joihinkin tietoihin oli saatava täsmennyksiä. Komissio tarkasti ja hyväksyi neljän varainhoitovuonna 2001 ja seitsemäntoista varainhoitovuonna 2002 hyväksymättä jääneen maksajaviraston tilit.

Vuonna 2004 tehdyt sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset

| 4.22. | Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset liittyvät yleensä usean vuoden menoihin, ja päätökset tehdään muutaman vuoden viipeellä. Näin ollen vuonna 2004 tehtyjen sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten perusteella tehdyt korjaukset eivät liity vuonna 2004 lopullisille edunsaajille suoritettuihin YMP:n maksuihin. |
| --- | --- |

4.22.

Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset liittyvät yleensä usean vuoden menoihin, ja päätökset tehdään muutaman vuoden viipeellä. Näin ollen vuonna 2004 tehtyjen sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten perusteella tehdyt korjaukset eivät liity vuonna 2004 lopullisille edunsaajille suoritettuihin YMP:n maksuihin.

| 4.22. | Sääntöjenmukaisuutta koskeviin päätöksiin johtavissa tarkastuksissa keskitytään pääasiassa jäsenvaltioiden käyttöön ottamiin hallinto- ja valvontajärjestelmiin. Vaikkei kyseisissä tarkastuksissa ilmenisi puutteita tai ne eivät johtaisi järjestelmien merkittäviin parannuksiin, niillä on merkitystä alaan liittyvien menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta seuraavina vuosina. Ne osoittavat, että tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyllä edistetään toivotun kohtuullisen varmuuden saamista. |
| --- | --- |

4.22.

Sääntöjenmukaisuutta koskeviin päätöksiin johtavissa tarkastuksissa keskitytään pääasiassa jäsenvaltioiden käyttöön ottamiin hallinto- ja valvontajärjestelmiin. Vaikkei kyseisissä tarkastuksissa ilmenisi puutteita tai ne eivät johtaisi järjestelmien merkittäviin parannuksiin, niillä on merkitystä alaan liittyvien menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta seuraavina vuosina. Ne osoittavat, että tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyllä edistetään toivotun kohtuullisen varmuuden saamista.

| 4.23. | Vuonna 2004 komissio teki varainhoitovuosien 1998—2003 (19) menojen osalta kolme sääntöjenmukaisuutta koskevaa päätöstä, joissa se päätti jättää päätöksen ulkopuolelle 406 miljoonan euron menot (20). Kuten aikaisempinakin vuosina, useimmat (71 prosenttia) menoista olivat kiinteämääräisiä korjauksia (21). Korjaukset liittyvät erityisesti eläinpalkkioihin (186 miljoonaa euroa), hedelmiin ja vihanneksiin (70 miljoonaa euroa) sekä peltokasveihin (67 miljoonaa euroa) ja koskevat pääasiassa Ranskaa (213 miljoonaa euroa), Italiaa (63 miljoonaa euroa), Kreikkaa (46 miljoonaa euroa) sekä Espanjaa (34 miljoonaa euroa). Tärkeimmät komission esittämät syyt korjausten tekemiselle olivat puutteet karjan tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmässä sekä paikalla toimitettujen tarkastusten riittämätön laatu ja/tai määrä. |
| --- | --- |

4.23.

Vuonna 2004 komissio teki varainhoitovuosien 1998—2003 (19) menojen osalta kolme sääntöjenmukaisuutta koskevaa päätöstä, joissa se päätti jättää päätöksen ulkopuolelle 406 miljoonan euron menot (20). Kuten aikaisempinakin vuosina, useimmat (71 prosenttia) menoista olivat kiinteämääräisiä korjauksia (21). Korjaukset liittyvät erityisesti eläinpalkkioihin (186 miljoonaa euroa), hedelmiin ja vihanneksiin (70 miljoonaa euroa) sekä peltokasveihin (67 miljoonaa euroa) ja koskevat pääasiassa Ranskaa (213 miljoonaa euroa), Italiaa (63 miljoonaa euroa), Kreikkaa (46 miljoonaa euroa) sekä Espanjaa (34 miljoonaa euroa). Tärkeimmät komission esittämät syyt korjausten tekemiselle olivat puutteet karjan tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmässä sekä paikalla toimitettujen tarkastusten riittämätön laatu ja/tai määrä.

Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset viime vuosina

| 4.24. | Taulukosta 4.3
  käyvät ilmi varainhoitovuoden 1991 ja sitä seuraavien varainhoitovuosien osalta tehtyjen, tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien komission päätösten tulokset. Varainhoitovuoden 2004 loppuun mennessä tilien tarkastamista ja hyväksymistä ei ollut vielä saatu päätökseen vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta. Korjausten kokonaismäärä vastaa komission tarkastamien budjettikohtien ja jäsenvaltioiden osalta sellaista menojen määrää, jota sen mukaan ei tulisi rahoittaa yhteisön talousarviosta pääasiassa jäsenvaltioiden menojen hallinnointia ja valvontaa koskevissa järjestelmissä olevien puutteiden vuoksi. |
| --- | --- |

4.24.

Taulukosta 4.3
  käyvät ilmi varainhoitovuoden 1991 ja sitä seuraavien varainhoitovuosien osalta tehtyjen, tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien komission päätösten tulokset. Varainhoitovuoden 2004 loppuun mennessä tilien tarkastamista ja hyväksymistä ei ollut vielä saatu päätökseen vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta. Korjausten kokonaismäärä vastaa komission tarkastamien budjettikohtien ja jäsenvaltioiden osalta sellaista menojen määrää, jota sen mukaan ei tulisi rahoittaa yhteisön talousarviosta pääasiassa jäsenvaltioiden menojen hallinnointia ja valvontaa koskevissa järjestelmissä olevien puutteiden vuoksi.

| 4.24. | Komission yksiköt pyrkivät käsittelemään edelleen kesken olevat tapaukset, ja vuoden 2005 maatalousmenojen tarkastusta koskevan työohjelman laadinnassa on kiinnitetty erityistä huomiota tapauksiin, joiden käsittely on ollut pisimpään kesken. Tilanne kesäkuussa 2005 oli sellainen, että 94,3 prosenttia vuonna 2001 toimitetuista tarkastuksista (joissa sallitaan rahoituskorjaukset vuoteen 1999 saakka) ja 78,7 prosenttia vuonna 2002 toimitetuista tarkastuksista (joissa sallitaan rahoituskorjaukset vuoteen 2000 saakka) on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

4.24.

Komission yksiköt pyrkivät käsittelemään edelleen kesken olevat tapaukset, ja vuoden 2005 maatalousmenojen tarkastusta koskevan työohjelman laadinnassa on kiinnitetty erityistä huomiota tapauksiin, joiden käsittely on ollut pisimpään kesken. Tilanne kesäkuussa 2005 oli sellainen, että 94,3 prosenttia vuonna 2001 toimitetuista tarkastuksista (joissa sallitaan rahoituskorjaukset vuoteen 1999 saakka) ja 78,7 prosenttia vuonna 2002 toimitetuista tarkastuksista (joissa sallitaan rahoituskorjaukset vuoteen 2000 saakka) on saatu päätökseen.

| 4.25. | Kaavioissa 4.4 ja 4.5
  on esitetty komission tekemissä sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä tehtyjen korjausten jakautuminen vuosina 1999—2004 (22) jäsenvaltioiden ja markkinoiden alojen mukaan eriteltynä. Kyseiset päätökset koskevat yhteisön varainhoitovuosien 1996—2003 eräitä menoeriä. |
| --- | --- |

4.25.

Kaavioissa 4.4 ja 4.5
  on esitetty komission tekemissä sääntöjenmukaisuutta koskevissa päätöksissä tehtyjen korjausten jakautuminen vuosina 1999—2004 (22) jäsenvaltioiden ja markkinoiden alojen mukaan eriteltynä. Kyseiset päätökset koskevat yhteisön varainhoitovuosien 1996—2003 eräitä menoeriä.

Taulukko 4.3 — Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevissa päätöksissä tehdyt korjaukset varainhoitovuosilta 1991—2003

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| Ilmoitetut menot | 31 255,9 | 30 480,2 | 34 008,0 | 33 592,8 | 35 654,4 | 39 062,5 | 40 884,3 | 38 857,4 | 40 726,2 | 40 410,6 | 41 593,8 | 42 710,8 | 44 212,0 |
| Korjausten kokonaissumma | –1 504,1 | – 788,2 | – 736,6 | – 307,8 | – 572,8 | – 790,0 | – 481,4 | – 329,3 | – 275,6 | – 380,4 | – 251,7 | – 147,5 | –37,0 |
| josta: | | | | | | | | | | | | | |
| a) maitoalan lisämaksut | – 979,2 | – 419,7 | – 230,6 | –2,7 | –15,1 | – 215,0 | – 110,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| b) päätöksen ulkopuolelle jätetyt menot | – 524,9 | – 368,5 | – 506,0 | – 305,1 | – 557,7 | – 575,0 | – 371,2 | – 329,3 | – 275,6 | – 380,4 | – 251,7 | – 147,5 | –37,0 |
| Päätöksen ulkopuolelle jätettyjen menojen prosenttiosuus ilmoitetuista menoista | 1,7 % | 1,2 % | 1,5 % | 0,9 % | 1,6 % | 1,5 % | 0,9 % | 0,8 % | 0,7 % | 0,9 % | 0,6 % | 0,3 % | 0,1 % |
| Lähde: Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevat päätökset varainhoitovuosilta 1991—2003. |

(miljoonaa euroa)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

Ilmoitetut menot

31 255,9

30 480,2

34 008,0

33 592,8

35 654,4

39 062,5

40 884,3

38 857,4

40 726,2

40 410,6

41 593,8

42 710,8

44 212,0

Korjausten kokonaissumma

–1 504,1

– 788,2

– 736,6

– 307,8

– 572,8

– 790,0

– 481,4

– 329,3

– 275,6

– 380,4

– 251,7

– 147,5

–37,0

josta:

a) maitoalan lisämaksut

– 979,2

– 419,7

– 230,6

–2,7

–15,1

– 215,0

– 110,2

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

b) päätöksen ulkopuolelle jätetyt menot

– 524,9

– 368,5

– 506,0

– 305,1

– 557,7

– 575,0

– 371,2

– 329,3

– 275,6

– 380,4

– 251,7

– 147,5

–37,0

Päätöksen ulkopuolelle jätettyjen menojen prosenttiosuus ilmoitetuista menoista

1,7 %

1,2 %

1,5 %

0,9 %

1,6 %

1,5 %

0,9 %

0,8 %

0,7 %

0,9 %

0,6 %

0,3 %

0,1 %

Lähde: Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevat päätökset varainhoitovuosilta 1991—2003.

Image

Image

Tilintarkastustuomioistuimen poimima tapahtumien otos

| 4.26. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 25 maksajaviraston (jotka vastaavat yhteensä 72,5 prosentista YMP:n menoista) menoista ja komission suorista menoista koostuvan edustavan otoksen. Testien avulla tilintarkastustuomioistuin pyrki näyttämään toteen, että maksut oli asianmukaisesti suoritettu tukikelpoisille toimille. Testit antavat hyvää todentavaa aineistoa pinta-alatukimenojen laillisuudesta ja asiamukaisuudesta (ks. kohdat 4.35—4.38) ja jossain määrin myös eläinpalkkioista (ks. kohdat 4.39—4.42), joista tarkastajalla on yleensä käytössään konkreettista aineistoa. Sitä vastoin vientitukien (ks. kohdat 4.49 ja 4.50) tai tuotetun määrän perusteella maksettujen tukien (ks. kohta 4.43) kaltaisilla aloilla tarkastaja pystyy toimittamaan ainoastaan asiakirjatarkastuksia. Asiakirjojen soveltuvuus luotettavaksi todentavaksi aineistoksi riippuu sekä tilitapahtuman lajista (ks. kohta 4.48) että kyseessä olevasta valvontajärjestelmästä (ks. kohta 4.54). |
| --- | --- |

4.26.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 25 maksajaviraston (jotka vastaavat yhteensä 72,5 prosentista YMP:n menoista) menoista ja komission suorista menoista koostuvan edustavan otoksen. Testien avulla tilintarkastustuomioistuin pyrki näyttämään toteen, että maksut oli asianmukaisesti suoritettu tukikelpoisille toimille. Testit antavat hyvää todentavaa aineistoa pinta-alatukimenojen laillisuudesta ja asiamukaisuudesta (ks. kohdat 4.35—4.38) ja jossain määrin myös eläinpalkkioista (ks. kohdat 4.39—4.42), joista tarkastajalla on yleensä käytössään konkreettista aineistoa. Sitä vastoin vientitukien (ks. kohdat 4.49 ja 4.50) tai tuotetun määrän perusteella maksettujen tukien (ks. kohta 4.43) kaltaisilla aloilla tarkastaja pystyy toimittamaan ainoastaan asiakirjatarkastuksia. Asiakirjojen soveltuvuus luotettavaksi todentavaksi aineistoksi riippuu sekä tilitapahtuman lajista (ks. kohta 4.48) että kyseessä olevasta valvontajärjestelmästä (ks. kohta 4.54).

Maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus varainhoitovuodelta 2004

Parannuksia viime vuodesta

| 4.27. | Vuotuinen toimintakertomus sisältää pääjohtajan lausuman siitä, että valvontamenettelyt antavat varmuuden vuoden 2004 YMP:n toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

4.27.

Vuotuinen toimintakertomus sisältää pääjohtajan lausuman siitä, että valvontamenettelyt antavat varmuuden vuoden 2004 YMP:n toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| 4.28. | Toimintakertomuksen päätelmät olivat seuraavat:






  a) | Maatalouden pääosastossa on yleisesti noudatettu sisäisen valvonnan standardeja, vaikka lisätoimet ovat vielä tarpeen tietyillä aloilla (23); |
| --- | --- | --- |

4.28.

Toimintakertomuksen päätelmät olivat seuraavat:

a)

Maatalouden pääosastossa on yleisesti noudatettu sisäisen valvonnan standardeja, vaikka lisätoimet ovat vielä tarpeen tietyillä aloilla (23);

| b) | yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä toimii, Kreikkaa lukuun ottamatta, erinomaisesti yhteisön varojen asianmukaisen käytön varmistamisen välineenä; |
| --- | --- |

b)

yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä toimii, Kreikkaa lukuun ottamatta, erinomaisesti yhteisön varojen asianmukaisen käytön varmistamisen välineenä;

| c) | tarkastukset maksujen suorittamisen jälkeen antavat kohtuullisen varmuuden siitä, että kyseiset menot ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia; |
| --- | --- |

c)

tarkastukset maksujen suorittamisen jälkeen antavat kohtuullisen varmuuden siitä, että kyseiset menot ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia;

| d) | varmentamismenettely antaa varmuuden siitä, että maksajavirastojen tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja luotettavat, ja jonkinasteisen varmuuden näiden virastojen sisäisen valvonnan järjestelmien toiminnasta ja virastojen kyvystä varmistaa maksujen laillisuus ja asianmukaisuus; |
| --- | --- |

d)

varmentamismenettely antaa varmuuden siitä, että maksajavirastojen tilit ovat täydelliset, oikeelliset ja luotettavat, ja jonkinasteisen varmuuden näiden virastojen sisäisen valvonnan järjestelmien toiminnasta ja virastojen kyvystä varmistaa maksujen laillisuus ja asianmukaisuus;

| e) | varainhoitovuoden 2004 menoja koskeva valvontajärjestelmien tarkastustyö saadaan päätökseen ja lopullisista rahoituskorjauksista päätetään aikaisintaan vuonna 2006; |
| --- | --- |

e)

varainhoitovuoden 2004 menoja koskeva valvontajärjestelmien tarkastustyö saadaan päätökseen ja lopullisista rahoituskorjauksista päätetään aikaisintaan vuonna 2006;

| f) | on olemassa riski, että tukeen oikeuttamattomia menoja on rahoitettu, mutta kyseiset menot voidaan tarkastaa vasta sääntöjenmukaisuutta koskevien menettelyiden yhteydessä seuraavien vuosien kuluessa ja niihin voidaan tehdä rahoituskorjauksia (24); |
| --- | --- |

f)

on olemassa riski, että tukeen oikeuttamattomia menoja on rahoitettu, mutta kyseiset menot voidaan tarkastaa vasta sääntöjenmukaisuutta koskevien menettelyiden yhteydessä seuraavien vuosien kuluessa ja niihin voidaan tehdä rahoituskorjauksia (24);

| g) | tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä tehdyt rahoituskorjaukset sekä jäsenvaltioissa tapahtuvat takaisinperinnät kattavat ”yleisen rahoitukseen liittyvän riskin”. |
| --- | --- |

g)

tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä tehdyt rahoituskorjaukset sekä jäsenvaltioissa tapahtuvat takaisinperinnät kattavat ”yleisen rahoitukseen liittyvän riskin”.

| 4.29. | Pääjohtajan lausuman perustana olevat tiedot kattavat rajallisesti vuoden 2004 menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden ja antavat niistä vain rajallisen varmuuden. Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tulokset koskevat viljelijöille suoritettujen maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta, mutta riippumaton elin on varmentanut ja validoinut nämä maksut riittämättömällä tavalla. Todistuksen myöntävien elinten tarkastuksilla saatetaan havaita maksajavirastojen tasolla esiintyviä ongelmia, mutta niiden avulla ei voida saada varmuutta viljelijöiden ja kauppiaiden esittämistä tukihakemuksista. |
| --- | --- |

4.29.

Pääjohtajan lausuman perustana olevat tiedot kattavat rajallisesti vuoden 2004 menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden ja antavat niistä vain rajallisen varmuuden. Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tulokset koskevat viljelijöille suoritettujen maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta, mutta riippumaton elin on varmentanut ja validoinut nämä maksut riittämättömällä tavalla. Todistuksen myöntävien elinten tarkastuksilla saatetaan havaita maksajavirastojen tasolla esiintyviä ongelmia, mutta niiden avulla ei voida saada varmuutta viljelijöiden ja kauppiaiden esittämistä tukihakemuksista.

| 4.30. | Saadakseen luotettavaa tietoa lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta pääjohtajan olisi:






  a) | toteutettava toimenpiteitä, jotta todistuksen myöntävät elimet voisivat laajentaa tarkastuksensa koskemaan lopullisia edunsaajia, joko ulottamalla otosten tarkastukset myös viljelijöiden tasolle tai lisäämällä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tilastojen sekä maksujen suorittamisen jälkeen suoritettujen tarkastusten varmentamista ja validointia (25); tai |
| --- | --- | --- |

4.30.

Saadakseen luotettavaa tietoa lopullisille edunsaajille suoritettujen maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta pääjohtajan olisi:

a)

toteutettava toimenpiteitä, jotta todistuksen myöntävät elimet voisivat laajentaa tarkastuksensa koskemaan lopullisia edunsaajia, joko ulottamalla otosten tarkastukset myös viljelijöiden tasolle tai lisäämällä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisten tarkastusten tilastojen sekä maksujen suorittamisen jälkeen suoritettujen tarkastusten varmentamista ja validointia (25); tai

| b) | kehotettava henkilöstöään varmentamaan asianmukaisella otantamenetelmällä kyseisen varainhoitovuoden toimien laillisuus ja asianmukaisuus lopullisen edunsaajan tasolla. |
| --- | --- |

b)

kehotettava henkilöstöään varmentamaan asianmukaisella otantamenetelmällä kyseisen varainhoitovuoden toimien laillisuus ja asianmukaisuus lopullisen edunsaajan tasolla.

| 4.29—4.30. | Komissio katsoo, että pääjohtajalla on jo riittävät tiedot kohtuullisen varmuuden saamiseksi maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.
  Kuten vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen 2003 jo mainittiin, ilmoitettujen menojen valvonta on jäsenvaltioiden maksajavirastojen perustamisen ja hyväksymisen, vuosittaisen varmentamismenettelyn ja eri hallinto- ja valvontajärjestelmien soveltamisen vuoksi kohtalaisen luotettavaa. Jotta järjestelmää voidaan kokonaisuutena yhä parantaa, yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamista koskevassa uudessa perusasetuksessa säädetään, että maksajavirastojen päälliköiden on tästä lähin allekirjoitettava jälkikäteen menojensa laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva tarkastuslausuma.
  Pääjohtajan käytössä olevat tiedot ovat peräisin järjestelmästä, joka perustuu monivuotiseen lähestymistapaan. Sen vuoksi komissio ei ole samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista vaihtoehdoista. |
| --- | --- |

4.29—4.30.

Komissio katsoo, että pääjohtajalla on jo riittävät tiedot kohtuullisen varmuuden saamiseksi maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Kuten vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen 2003 jo mainittiin, ilmoitettujen menojen valvonta on jäsenvaltioiden maksajavirastojen perustamisen ja hyväksymisen, vuosittaisen varmentamismenettelyn ja eri hallinto- ja valvontajärjestelmien soveltamisen vuoksi kohtalaisen luotettavaa. Jotta järjestelmää voidaan kokonaisuutena yhä parantaa, yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamista koskevassa uudessa perusasetuksessa säädetään, että maksajavirastojen päälliköiden on tästä lähin allekirjoitettava jälkikäteen menojensa laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva tarkastuslausuma.

Pääjohtajan käytössä olevat tiedot ovat peräisin järjestelmästä, joka perustuu monivuotiseen lähestymistapaan. Sen vuoksi komissio ei ole samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista vaihtoehdoista.

| 4.31. | Koska pääjohtajan lausuma koskee menoja, joihin voidaan myöhemmin tehdä rahoituskorjauksia, ja koska siinä ei osoiteta, missä määrin menoihin voidaan tehdä kyseisiä korjauksia, tilintarkastustuomioistuin voi saada lausuman perusteella ainoastaan rajallisen varmuuden (26). Lausumassa olisi osoitettava, toisaalta mitkä ovat varmennetut menot (ja mihin on tehty tai tullaan tekemään tarvittaessa korjauksia) joiden osalta pääjohtaja voi antaa (tai jättää antamatta) kohtuullisen varmuuden, sekä toisaalta menot, joiden osalta varmennusta jatketaan (ja tehdään mahdollisia korjauksia). |
| --- | --- |

4.31.

Koska pääjohtajan lausuma koskee menoja, joihin voidaan myöhemmin tehdä rahoituskorjauksia, ja koska siinä ei osoiteta, missä määrin menoihin voidaan tehdä kyseisiä korjauksia, tilintarkastustuomioistuin voi saada lausuman perusteella ainoastaan rajallisen varmuuden (26). Lausumassa olisi osoitettava, toisaalta mitkä ovat varmennetut menot (ja mihin on tehty tai tullaan tekemään tarvittaessa korjauksia) joiden osalta pääjohtaja voi antaa (tai jättää antamatta) kohtuullisen varmuuden, sekä toisaalta menot, joiden osalta varmennusta jatketaan (ja tehdään mahdollisia korjauksia).

| 4.31. | Komissio katsoo toisin kuin tilintarkastustuomioistuin, ettei vuotuisessa toimintakertomuksessa ole aiheellista eritellä jo varmennettuja menoja ja menoja, joiden osalta varmennusta jatketaan. Koska sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettely on luonteeltaan monivuotinen, kyseinen erittely olisi pitkälti sattumanvaraista ja vaarantaisi jäsenvaltioiden oikeuden puolustautua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
  Pääjohtajan lausuma ja siihen liittyvä vuotuinen toimintakertomus on nähtävä osana asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan mukaista EMOTR:n tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa laajempaa sääntelyä. Koko menettely jakautuu toisaalta vuotuiseen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen ja toisaalta monivuotiseen sääntöjenmukaisuustarkastukseen, joiden avulla komissio voi sulkea yhteisön rahoituksen ulkopuolelle menot, jotka on toteutettu alle 24 kuukautta ennen komission kirjallista tiedonantoa asianomaisten jäsenvaltioiden osalta toimeenpantujen tarkastusten tuloksista.
  Kohtuullista varmuutta jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ei edellä mainituista syistä voida saada vuosittain etenkään pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa yksistään komission tarkastustyön tuloksena, vaan on lähdettävä siitä oletuksesta, että jäsenvaltiot täyttävät hallinto- ja valvontavelvollisuutensa. Jos komission tarkastuksissa havaitaan myöhemmin puutteita, määritetään tukeen oikeuttamattomien menojen riski ja tehdään aiheellisia rahoituskorjauksia.
  Se, että tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevat päätökset tehdään yleensä muutaman vuoden kuluttua asianomaisten menojen toteutumisesta, on olennainen osa menettelyä, johon kuuluu jäsenvaltioiden oikeus esittää havaintoja koskeva vastine. Tämä seikka mainitaan selkeästi pääjohtajan toimintakertomuksessa vuodelta 2004. |
| --- | --- |

4.31.

Komissio katsoo toisin kuin tilintarkastustuomioistuin, ettei vuotuisessa toimintakertomuksessa ole aiheellista eritellä jo varmennettuja menoja ja menoja, joiden osalta varmennusta jatketaan. Koska sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettely on luonteeltaan monivuotinen, kyseinen erittely olisi pitkälti sattumanvaraista ja vaarantaisi jäsenvaltioiden oikeuden puolustautua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.

Pääjohtajan lausuma ja siihen liittyvä vuotuinen toimintakertomus on nähtävä osana asetuksen (EY) N:o 1258/1999 7 artiklan mukaista EMOTR:n tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa laajempaa sääntelyä. Koko menettely jakautuu toisaalta vuotuiseen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen ja toisaalta monivuotiseen sääntöjenmukaisuustarkastukseen, joiden avulla komissio voi sulkea yhteisön rahoituksen ulkopuolelle menot, jotka on toteutettu alle 24 kuukautta ennen komission kirjallista tiedonantoa asianomaisten jäsenvaltioiden osalta toimeenpantujen tarkastusten tuloksista.

Kohtuullista varmuutta jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ei edellä mainituista syistä voida saada vuosittain etenkään pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa yksistään komission tarkastustyön tuloksena, vaan on lähdettävä siitä oletuksesta, että jäsenvaltiot täyttävät hallinto- ja valvontavelvollisuutensa. Jos komission tarkastuksissa havaitaan myöhemmin puutteita, määritetään tukeen oikeuttamattomien menojen riski ja tehdään aiheellisia rahoituskorjauksia.

Se, että tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevat päätökset tehdään yleensä muutaman vuoden kuluttua asianomaisten menojen toteutumisesta, on olennainen osa menettelyä, johon kuuluu jäsenvaltioiden oikeus esittää havaintoja koskeva vastine. Tämä seikka mainitaan selkeästi pääjohtajan toimintakertomuksessa vuodelta 2004.

| 4.32. | Pääjohtaja ei tällä hetkellä tiedä YMP:stä rahoitettujen säännönvastaisten maksujen tasoa eikä ole sitä arvioinut (27). Hänellä ei ole käytössään luotettavia tietoja, joiden perusteella voitaisiin varmistua siitä, että säännönvastaisten maksujen kokonaissummaa vastaava summa voitaisiin periä takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn (28) ja jäsenvaltioiden soveltamien perintämenettelyiden avulla. Säännönmukaisuutta koskevat päätökset liittyvät useimmiten pikemminkin valvontajärjestelmien puutteita koskeviin kiinteämääräisiin korjauksiin kuin yksittäisten virheiden vaikutuksen arviointiin. |
| --- | --- |

4.32.

Pääjohtaja ei tällä hetkellä tiedä YMP:stä rahoitettujen säännönvastaisten maksujen tasoa eikä ole sitä arvioinut (27). Hänellä ei ole käytössään luotettavia tietoja, joiden perusteella voitaisiin varmistua siitä, että säännönvastaisten maksujen kokonaissummaa vastaava summa voitaisiin periä takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn (28) ja jäsenvaltioiden soveltamien perintämenettelyiden avulla. Säännönmukaisuutta koskevat päätökset liittyvät useimmiten pikemminkin valvontajärjestelmien puutteita koskeviin kiinteämääräisiin korjauksiin kuin yksittäisten virheiden vaikutuksen arviointiin.

| 4.32. | Komissio ottaa huomioon tiettyä vuotta koskevien rahoituskorjauksien kokonaismäärän sekä lopullisiin edunsaajiin jäsenvaltiossa sovelletut seuraamukset antaakseen asianmukaisen arvion sääntöjenvastaisten maksujen määrän kokonaistasosta. |
| --- | --- |

4.32.

Komissio ottaa huomioon tiettyä vuotta koskevien rahoituskorjauksien kokonaismäärän sekä lopullisiin edunsaajiin jäsenvaltiossa sovelletut seuraamukset antaakseen asianmukaisen arvion sääntöjenvastaisten maksujen määrän kokonaistasosta.

Sisäisen valvonnan standardit — eräitä standardeita ei ole pantu kokonaan täytäntöön

| 4.33. | Yksi komission yksiköiden varainhoidon uudistuksen yhteydessä käyttöön otetuista parannuksista oli vaatimus täyttää 24 sisäisen valvonnan standardia, joita selvennettiin 71 perusvaatimuksen avulla. Maatalouden pääosaston itseään koskevassa vuoden 2004 arvioinnissa todettiin, että kaikki standardit ja perusvaatimukset oli täytetty (ks. kohta 4.28 a). |
| --- | --- |

4.33.

Yksi komission yksiköiden varainhoidon uudistuksen yhteydessä käyttöön otetuista parannuksista oli vaatimus täyttää 24 sisäisen valvonnan standardia, joita selvennettiin 71 perusvaatimuksen avulla. Maatalouden pääosaston itseään koskevassa vuoden 2004 arvioinnissa todettiin, että kaikki standardit ja perusvaatimukset oli täytetty (ks. kohta 4.28 a).

| 4.34. | Tilintarkastustuomioistuin tutki kahdeksan standardin (29) täytäntöönpanoa ja havaitsi, että neljässä (30) niistä oli parantamisen varaa. Maatalouden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikköä (ks. luku 1, kohta 1.81) koskevat kertomukset vuodelta 2004 vahvistivat asian. |
| --- | --- |

4.34.

Tilintarkastustuomioistuin tutki kahdeksan standardin (29) täytäntöönpanoa ja havaitsi, että neljässä (30) niistä oli parantamisen varaa. Maatalouden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikköä (ks. luku 1, kohta 1.81) koskevat kertomukset vuodelta 2004 vahvistivat asian.

| 4.34. | Komissio korostaa, että maatalouden pääosastossa noudatettiin vuoden 2004 lopussa kaikkia perusvaatimuksia, jotka komissio on vahvistanut 24:lle sisäisen valvonnan standardille. Tämä ei merkitse sitä, etteivätkö parannukset joillakin aloilla olisi edelleen mahdollisia ja toivottavia, minkä maatalouden pääosasto totesi myös tilannearviossaan vuoden 2004 lopussa. |
| --- | --- |

4.34.

Komissio korostaa, että maatalouden pääosastossa noudatettiin vuoden 2004 lopussa kaikkia perusvaatimuksia, jotka komissio on vahvistanut 24:lle sisäisen valvonnan standardille. Tämä ei merkitse sitä, etteivätkö parannukset joillakin aloilla olisi edelleen mahdollisia ja toivottavia, minkä maatalouden pääosasto totesi myös tilannearviossaan vuoden 2004 lopussa.

Tilintarkastustuomioistuimen arvio YMP:n menoaloista

Pinta-alatukijärjestelmät

| 4.35. | Pinta-alaperusteisesti maksettujen peltokasveihin liittyvien tukien määrä oli vuonna 2004 yhteensä 17 475 miljoonaa euroa, eli 39 prosenttia YMP:n menoista. Kaikki nämä menot kuuluvat yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin. |
| --- | --- |

4.35.

Pinta-alaperusteisesti maksettujen peltokasveihin liittyvien tukien määrä oli vuonna 2004 yhteensä 17 475 miljoonaa euroa, eli 39 prosenttia YMP:n menoista. Kaikki nämä menot kuuluvat yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin.

| 4.36. | Vuoden 2003 pinta-alailmoituksia (joiden perusteella maksettiin tukia vuonna 2004) koskevien yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulokset on esitetty
  taulukossa 4.4
  . |
| --- | --- |

4.36.

Vuoden 2003 pinta-alailmoituksia (joiden perusteella maksettiin tukia vuonna 2004) koskevien yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulokset on esitetty
  taulukossa 4.4
  .

| 4.37. | Jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle tarkastaneensa paikalla 8,1 prosenttia ilmoituksista eli 11,4 prosenttia ilmoitetusta kokonaisalasta. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää tyydyttävästi toteuttaneen 14 jäsenvaltion satunnaisotantaan perustuvissa tarkastuksissa havaittu virhetaso oli 1,6 prosenttia. Havainto antaa kohtuullisen arvion maksettujen tukien todennäköisestä virheestä. Paikalla toimitettujen tarkastusten osalta alat, joita ei löydy tarkastettujen ilmoitusten osalta (31) (ks.
  taulukko 4.4 ja kaavio 4.6
  ), sisältävät sekä satunnaisotannalla että riskianalyysin perusteella valittujen ilmoitusten tarkastusten tulokset. Aikaisempien vuosien tapaan tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi. |
| --- | --- |

4.37.

Jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle tarkastaneensa paikalla 8,1 prosenttia ilmoituksista eli 11,4 prosenttia ilmoitetusta kokonaisalasta. Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää tyydyttävästi toteuttaneen 14 jäsenvaltion satunnaisotantaan perustuvissa tarkastuksissa havaittu virhetaso oli 1,6 prosenttia. Havainto antaa kohtuullisen arvion maksettujen tukien todennäköisestä virheestä. Paikalla toimitettujen tarkastusten osalta alat, joita ei löydy tarkastettujen ilmoitusten osalta (31) (ks.
  taulukko 4.4 ja kaavio 4.6
  ), sisältävät sekä satunnaisotannalla että riskianalyysin perusteella valittujen ilmoitusten tarkastusten tulokset. Aikaisempien vuosien tapaan tietyissä jäsenvaltioissa riskianalyysin perusteella valittujen tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi.

| 4.37. | Ensinnäkin olisi huomattava, että paikalla toimitettavia tarkastuksia tehdään yleensä huomattavasti enemmän kuin vähimmäisvaatimukset edellyttävät. Pitää paikkansa, että satunnaisotantaan perustuvat tarkastukset näyttävät joissakin jäsenvaltioissa olevan tehokkaampia. Kuten aiemmin on selvitetty, se johtuu pääasiassa siitä, että jotkin jäsenvaltiot raportoivat kaukokartoitustarkastukset satunnaisotantaan perustuviksi, vaikka ne perustuvat ainakin osittain myös riskianalyysiin. Asetuksen (EY) N:o 118/2004 voimaantulon myötä jäsenvaltioiden on vuodesta 2004 alkaen tarkasteltava sääntelyn mukaisesti tarkastusten tuloksia ja parannettava riskianalyysimenettelyitään niiden mukaisesti, mikä ratkaisee ongelman.
  On kuitenkin korostettava, että tähän tilanteeseen pätee jossain määrin ns. vähenevän tuoton laki. Koska yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, joka sisältää mm. sataprosenttiset hallinnolliset tarkastukset, on laadultaan hyvä, paikalla havaittujen virheiden määrä on alhainen, joten satunnaisotantaan ja riskianalyysiin perustuvien tarkastusten tulosten väliset erot ovat marginaalisia ja selittyvät mahdollisesti otantojen kokoeroilla. Tilintarkastustuomioistuimen laskelmat perustuvat lisäksi poikkeavuuksiin pinta-aloissa, kun taas vastaavanlainen vertailu niiden viljelijöiden määrässä, joilla esiintyy sääntöjenvastaisuuksia, antaa useiden jäsenvaltioiden kohdalla erilaisen tuloksen. |
| --- | --- |

4.37.

Ensinnäkin olisi huomattava, että paikalla toimitettavia tarkastuksia tehdään yleensä huomattavasti enemmän kuin vähimmäisvaatimukset edellyttävät. Pitää paikkansa, että satunnaisotantaan perustuvat tarkastukset näyttävät joissakin jäsenvaltioissa olevan tehokkaampia. Kuten aiemmin on selvitetty, se johtuu pääasiassa siitä, että jotkin jäsenvaltiot raportoivat kaukokartoitustarkastukset satunnaisotantaan perustuviksi, vaikka ne perustuvat ainakin osittain myös riskianalyysiin. Asetuksen (EY) N:o 118/2004 voimaantulon myötä jäsenvaltioiden on vuodesta 2004 alkaen tarkasteltava sääntelyn mukaisesti tarkastusten tuloksia ja parannettava riskianalyysimenettelyitään niiden mukaisesti, mikä ratkaisee ongelman.

On kuitenkin korostettava, että tähän tilanteeseen pätee jossain määrin ns. vähenevän tuoton laki. Koska yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä, joka sisältää mm. sataprosenttiset hallinnolliset tarkastukset, on laadultaan hyvä, paikalla havaittujen virheiden määrä on alhainen, joten satunnaisotantaan ja riskianalyysiin perustuvien tarkastusten tulosten väliset erot ovat marginaalisia ja selittyvät mahdollisesti otantojen kokoeroilla. Tilintarkastustuomioistuimen laskelmat perustuvat lisäksi poikkeavuuksiin pinta-aloissa, kun taas vastaavanlainen vertailu niiden viljelijöiden määrässä, joilla esiintyy sääntöjenvastaisuuksia, antaa useiden jäsenvaltioiden kohdalla erilaisen tuloksen.

Taulukko 4.4 — Pinta-alatuki, rehualat ja muiden satokasvien alat — vuonna 2003 paikalla toimitettujen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten ja kaukokartoituksen tulokset, jotka liittyvät vuonna 2004 maksettuihin tukiin

| Jäsenvaltio | Toimitettuja hakemuksia | Tarkastettuja hakemuksia | Hakemuksia, joissa oli virheitä |
| --- | --- | --- | --- |
| Lukumäärä | Pinta-ala (ha) | Pinta-ala keskimäärin (ha) | Lukumäärä | % | Pinta-ala (ha) | % | Pinta-ala keskimäärin (ha) | Lukumäärä | % | Pinta-ala (ha) | % |
| Belgia | 41 618 | 1 019 389 | 24 | 4 172 | 10,0 | 151 209 | 14,8 | 36 | 1 422 | 34,1 | 1 326 | 0,9 |
| Tanska | 49 574 | 2 319 081 | 47 | 2 611 | 5,3 | 137 759 | 5,9 | 53 | 716 | 27,4 | 647 | 0,5 |
| Saksa | 305 315 | 14 008 476 | 46 | 18 467 | 6,0 | 941 989 | 6,7 | 51 | 7 878 | 42,7 | 5 731 | 0,6 |
| Kreikka | 328 200 | 3 897 336 | 12 | 37 088 | 11,3 | 1 913 787 | 49,1 | 52 | 11 375 | 30,7 | 29 326 | 1,5 |
| Espanja | 429 069 | 17 889 474 | 42 | 44 994 | 10,5 | 2 077 268 | 11,6 | 46 | 19 972 | 44,4 | 60 579 | 2,9 |
| Ranska | 409 976 | 23 777 964 | 58 | 27 990 | 6,8 | 1 870 383 | 7,9 | 67 | 11 293 | 40,3 | 10 593 | 0,6 |
| Irlanti | 127 532 | 4 686 612 | 37 | 9 092 | 7,1 | 529 153 | 11,3 | 58 | 1 408 | 15,5 | 1 745 | 0,3 |
| Italia | 588 069 | 7 068 768 | 12 | 45 678 | 7,8 | 1 270 819 | 18,0 | 28 | 20 731 | 45,4 | 43 759 | 3,4 |
| Luxemburg | 1 953 | 121 680 | 62 | 106 | 5,4 | 8 292 | 6,8 | 78 | 95 | 89,6 | 133 | 1,6 |
| Alankomaat | 45 914 | 654 439 | 14 | 3 239 | 7,1 | 54 624 | 8,3 | 17 | 1 212 | 37,4 | 2 280 | 4,2 |
| Itävalta | 127 059 | 2 465 204 | 19 | 8 680 | 6,8 | 200 402 | 8,1 | 23 | 4 434 | 51,1 | 2 517 | 1,3 |
| Portugali | 130 648 | 1 984 370 | 15 | 11 687 | 8,9 | 1 271 815 | 64,1 | 109 | 8 463 | 72,4 | 21 613 | 1,7 |
| Suomi | 68 329 | 2 086 447 | 31 | 4 674 | 6,8 | 191 490 | 9,2 | 41 | 2 064 | 44,2 | 1 189 | 0,6 |
| Ruotsi | 58 958 | 2 745 792 | 47 | 4 054 | 6,9 | 204 571 | 7,5 | 50 | 2 280 | 56,2 | 6 377 | 3,1 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 128 135 | 14 146 232 | 110 | 7 932 | 6,2 | 1 134 869 | 8,0 | 143 | 4 437 | 55,9 | 7 348 | 0,6 |
| 2003 yhteensä | 2 840 349 | 98 871 264 | 35 | 230 464 | 8,1 | 11 958 430 | 12,1 | 52 | 97 780 | 42,4 | 195 163 | 1,6 |
| 2002 yhteensä | 2 894 917 | 97 955 796 | 34 | 248 572 | 8,6 | 11 656 029 | 11,9 | 47 | 94 717 | 38,1 | 198 079 | 1,7 |
| 2001 yhteensä | 2 935 273 | 98 275 675 | 33 | 299 716 | 10,2 | 11 638 423 | 11,8 | 39 | 105 099 | 35,1 | 240 786 | 2,1 |
| Huom. 1: Kaukokartoitukseen kuuluu satelliitti- ja ilmakuvien käyttö IACS:n piiriin kuuluvien hakemusten tarkastamisessa.

  Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

  Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot. |

Jäsenvaltio

Toimitettuja hakemuksia

Tarkastettuja hakemuksia

Hakemuksia, joissa oli virheitä

Lukumäärä

Pinta-ala (ha)

Pinta-ala keskimäärin (ha)

Lukumäärä

%

Pinta-ala (ha)

%

Pinta-ala keskimäärin (ha)

Lukumäärä

%

Pinta-ala (ha)

%

Belgia

41 618

1 019 389

24

4 172

10,0

151 209

14,8

36

1 422

34,1

1 326

0,9

Tanska

49 574

2 319 081

47

2 611

5,3

137 759

5,9

53

716

27,4

647

0,5

Saksa

305 315

14 008 476

46

18 467

6,0

941 989

6,7

51

7 878

42,7

5 731

0,6

Kreikka

328 200

3 897 336

12

37 088

11,3

1 913 787

49,1

52

11 375

30,7

29 326

1,5

Espanja

429 069

17 889 474

42

44 994

10,5

2 077 268

11,6

46

19 972

44,4

60 579

2,9

Ranska

409 976

23 777 964

58

27 990

6,8

1 870 383

7,9

67

11 293

40,3

10 593

0,6

Irlanti

127 532

4 686 612

37

9 092

7,1

529 153

11,3

58

1 408

15,5

1 745

0,3

Italia

588 069

7 068 768

12

45 678

7,8

1 270 819

18,0

28

20 731

45,4

43 759

3,4

Luxemburg

1 953

121 680

62

106

5,4

8 292

6,8

78

95

89,6

133

1,6

Alankomaat

45 914

654 439

14

3 239

7,1

54 624

8,3

17

1 212

37,4

2 280

4,2

Itävalta

127 059

2 465 204

19

8 680

6,8

200 402

8,1

23

4 434

51,1

2 517

1,3

Portugali

130 648

1 984 370

15

11 687

8,9

1 271 815

64,1

109

8 463

72,4

21 613

1,7

Suomi

68 329

2 086 447

31

4 674

6,8

191 490

9,2

41

2 064

44,2

1 189

0,6

Ruotsi

58 958

2 745 792

47

4 054

6,9

204 571

7,5

50

2 280

56,2

6 377

3,1

Yhdistynyt kuningaskunta

128 135

14 146 232

110

7 932

6,2

1 134 869

8,0

143

4 437

55,9

7 348

0,6

2003 yhteensä

2 840 349

98 871 264

35

230 464

8,1

11 958 430

12,1

52

97 780

42,4

195 163

1,6

2002 yhteensä

2 894 917

97 955 796

34

248 572

8,6

11 656 029

11,9

47

94 717

38,1

198 079

1,7

2001 yhteensä

2 935 273

98 275 675

33

299 716

10,2

11 638 423

11,8

39

105 099

35,1

240 786

2,1

Huom. 1: Kaukokartoitukseen kuuluu satelliitti- ja ilmakuvien käyttö IACS:n piiriin kuuluvien hakemusten tarkastamisessa.

Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot.

Image

| 4.38. | Pinta-alatukien osalta tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tapahtumien tarkastuksen tulokset ovat yleisesti ottaen yhdenmukaiset jäsenvaltioiden toimittamien satunnaisotantaan perustuvien tarkastusten tulosten kanssa, ja jakauma on pitkälti aikaisempien vuosien kaltainen:






  a) | suurin osa maksuista oli virheettömiä; |
| --- | --- | --- |

4.38.

Pinta-alatukien osalta tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tapahtumien tarkastuksen tulokset ovat yleisesti ottaen yhdenmukaiset jäsenvaltioiden toimittamien satunnaisotantaan perustuvien tarkastusten tulosten kanssa, ja jakauma on pitkälti aikaisempien vuosien kaltainen:

a)

suurin osa maksuista oli virheettömiä;

| b) | noin kolmanneksessa tapauksista oli suhteellisen pieniä mittausvirheitä; yleisyydestään huolimatta tämän tyyppisillä ja suuruisilla virheillä ei edeltävien vuosien tapaan ole suurtakaan vaikutusta kokonaismenoihin; |
| --- | --- |

b)

noin kolmanneksessa tapauksista oli suhteellisen pieniä mittausvirheitä; yleisyydestään huolimatta tämän tyyppisillä ja suuruisilla virheillä ei edeltävien vuosien tapaan ole suurtakaan vaikutusta kokonaismenoihin;

| c) | muutamissa tapauksissa oli suurempia virheitä, mutta sentyyppisten virheiden lukumäärä ja vaikutus oli pienempi kuin aikaisempina vuosina. |
| --- | --- |

c)

muutamissa tapauksissa oli suurempia virheitä, mutta sentyyppisten virheiden lukumäärä ja vaikutus oli pienempi kuin aikaisempina vuosina.

| 4.38. | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset vastaavat laajalti komission omia havaintoja, joiden mukaan tilanne on yleensä ottaen tyydyttävä useimmissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.38.

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset vastaavat laajalti komission omia havaintoja, joiden mukaan tilanne on yleensä ottaen tyydyttävä useimmissa jäsenvaltioissa.

Eläinpalkkiojärjestelmät

| 4.39. | Eläinpalkkioihin liittyvien menojen määrä oli vuonna 2004 yhteensä 9 019 miljoonaa euroa, joka on 20 prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan menoista. Eläinpalkkioita koskevien yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tilastot osoittavat karjankasvattajien ilmoittamien sellaisten eläinten määrän, joita ei ole tai jotka eivät ole oikeutettuja tukeen. Eläinpalkkioita koskevat tilastot ovat edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot. |
| --- | --- |

4.39.

Eläinpalkkioihin liittyvien menojen määrä oli vuonna 2004 yhteensä 9 019 miljoonaa euroa, joka on 20 prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan menoista. Eläinpalkkioita koskevien yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tilastot osoittavat karjankasvattajien ilmoittamien sellaisten eläinten määrän, joita ei ole tai jotka eivät ole oikeutettuja tukeen. Eläinpalkkioita koskevat tilastot ovat edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot.

| 4.39. | Kuuden eläinpalkkiojärjestelmän tilastot vaihtelevat enemmän kuin peltokasvien tilastot, mikä selittää jäsenvaltioiden raportoinnissa olevat laatuerot. Eläinpalkkioalan useat markkinoihin ja valvontaan liittyvät uudistukset ovat aiheuttaneet sen, että raportointivaatimuksia on jouduttu tarkistamaan säännöllisesti.
  Tilastoja pidetään kuitenkin riittävän luotettavina niiden päätarkoitukseen eli sen valvontaan, että jäsenvaltiot noudattavat sääntelyn mukaisia tarkastuksia ja seuraamuksia. Laatu on lisäksi parantunut, ja ajallaan tapahtuva raportointi on nyt tavanomaista, mikä on hyvin merkittävä parannus aiempaan. |
| --- | --- |

4.39.

Kuuden eläinpalkkiojärjestelmän tilastot vaihtelevat enemmän kuin peltokasvien tilastot, mikä selittää jäsenvaltioiden raportoinnissa olevat laatuerot. Eläinpalkkioalan useat markkinoihin ja valvontaan liittyvät uudistukset ovat aiheuttaneet sen, että raportointivaatimuksia on jouduttu tarkistamaan säännöllisesti.

Tilastoja pidetään kuitenkin riittävän luotettavina niiden päätarkoitukseen eli sen valvontaan, että jäsenvaltiot noudattavat sääntelyn mukaisia tarkastuksia ja seuraamuksia. Laatu on lisäksi parantunut, ja ajallaan tapahtuva raportointi on nyt tavanomaista, mikä on hyvin merkittävä parannus aiempaan.

| 4.40. | Vuonna 2003 (tarkastukset koskivat vuonna 2004 maksettuja tukia) jäsenvaltiot tarkastivat 17,3 prosenttia suurimpaan tukijärjestelmään, emolehmäpalkkiojärjestelmään (ks.
  taulukko 4.5 ja kaavio 4.7
  ) kuuluviksi ilmoitetuista eläimistä ja havaitsivat, että 1,4 prosenttia näistä eläimistä puuttui tai ne olivat tukeen oikeuttamattomia. Luku on pienentynyt vuodesta 2002, jolloin kaksi prosenttia eläimistä havaittiin tukeen oikeuttamattomiksi. Puuttuvien eläinten määrä kasvoi lammas- ja vuohipalkkion osalta 7,2 prosentista (vuonna 2002) 8,2 prosenttiin (vuonna 2003). Italian ja Kreikan ilmoittamat lammas- ja vuohipalkkioiden virhemäärät olivat huomattavasti suuremmat kuin muiden jäsenvaltioiden: muiden 13 jäsenvaltion virhetaso oli 1,8 prosenttia vuonna 2003 (2,2 prosenttia vuonna 2002). |
| --- | --- |

4.40.

Vuonna 2003 (tarkastukset koskivat vuonna 2004 maksettuja tukia) jäsenvaltiot tarkastivat 17,3 prosenttia suurimpaan tukijärjestelmään, emolehmäpalkkiojärjestelmään (ks.
  taulukko 4.5 ja kaavio 4.7
  ) kuuluviksi ilmoitetuista eläimistä ja havaitsivat, että 1,4 prosenttia näistä eläimistä puuttui tai ne olivat tukeen oikeuttamattomia. Luku on pienentynyt vuodesta 2002, jolloin kaksi prosenttia eläimistä havaittiin tukeen oikeuttamattomiksi. Puuttuvien eläinten määrä kasvoi lammas- ja vuohipalkkion osalta 7,2 prosentista (vuonna 2002) 8,2 prosenttiin (vuonna 2003). Italian ja Kreikan ilmoittamat lammas- ja vuohipalkkioiden virhemäärät olivat huomattavasti suuremmat kuin muiden jäsenvaltioiden: muiden 13 jäsenvaltion virhetaso oli 1,8 prosenttia vuonna 2003 (2,2 prosenttia vuonna 2002).

| 4.40. | Luvut osoittavat, että viljelijöiden virheellisesti tai liikaa ilmoittamien eläinten havaitsemisessa on tapahtunut parannusta. Kreikan ja Italian osalta kuvailtu tilanne johtuu myös parantuneista tarkastusmenettelyistä, joihin kannustettiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyissä. |
| --- | --- |

4.40.

Luvut osoittavat, että viljelijöiden virheellisesti tai liikaa ilmoittamien eläinten havaitsemisessa on tapahtunut parannusta. Kreikan ja Italian osalta kuvailtu tilanne johtuu myös parantuneista tarkastusmenettelyistä, joihin kannustettiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyissä.

| 4.41. | Karjaa koskevassa yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä havaittujen virheiden taso vaihteli hieman jäsenvaltioittain vuonna 2003, lukuun ottamatta Italiaa, jossa tukeen oikeuttamattoman karjan osuus oli edelleen hyvin suuri (10,2 prosenttia eläimistä, joista haettiin emolehmäpalkkiota ja 22,3 prosenttia eläimistä, joista haettiin naudanlihan erityispalkkiota). |
| --- | --- |

4.41.

Karjaa koskevassa yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä havaittujen virheiden taso vaihteli hieman jäsenvaltioittain vuonna 2003, lukuun ottamatta Italiaa, jossa tukeen oikeuttamattoman karjan osuus oli edelleen hyvin suuri (10,2 prosenttia eläimistä, joista haettiin emolehmäpalkkiota ja 22,3 prosenttia eläimistä, joista haettiin naudanlihan erityispalkkiota).

| 4.41. | Tilintarkastustuomioistuimen huomiot tukeen oikeuttamattoman karjan määrästä Italiassa saattavat hyvin kuvastaa sitä, että Italia otti kansallisen tietokannan käyttöön jonkin verran myöhässä, ja siellä oli paljon sellaisia viljelijöitä, joiden karja ei ollut oikeutettua tukeen mutta jotka tulevat nyt tehokkaasti havaituiksi ja joille määrätään seuraamuksia. |
| --- | --- |

4.41.

Tilintarkastustuomioistuimen huomiot tukeen oikeuttamattoman karjan määrästä Italiassa saattavat hyvin kuvastaa sitä, että Italia otti kansallisen tietokannan käyttöön jonkin verran myöhässä, ja siellä oli paljon sellaisia viljelijöitä, joiden karja ei ollut oikeutettua tukeen mutta jotka tulevat nyt tehokkaasti havaituiksi ja joille määrätään seuraamuksia.

| 4.42. | Tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä toimittamassa tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä virheitä. |
| --- | --- |

4.42.

Tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä toimittamassa tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä virheitä.

Taulukko 4.5 — IACS-tarkastukset emolehmäpalkkioiden osalta — Vuonna 2003 paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset, jotka liittyvät vuonna 2004 maksettuihin tukiin

| Jäsenvaltio | Tarkastettuja hakemuksia | Tarkastuksissa osittain hylättyjä hakemuksia | Tarkastuksissa kokonaan hylättyjä hakemuksia | Tarkastettuja eläimiä | Tarkastuksissa hylättyjä eläimiä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimitettujen hakemusten kokonaismäärä | Lukumäärä | % | Lukumäärä | % | Lukumäärä | % | Hakemuksissa ilmoitettujen eläinten kokonaismäärä | Lukumäärä | % | Lukumäärä | % |
| Belgia | 15 433 | 748 | 4,8 | 7 | 0,9 | 2 | 0,3 | 394 047 | 40 354 | 10,2 | 39 | 0,1 |
| Tanska | 8 754 | 1 053 | 12,0 | 20 | 1,9 | 3 | 0,3 | 109 444 | 32 337 | 29,5 | 44 | 0,1 |
| Saksa | 33 326 | 3 496 | 10,5 | 302 | 8,6 | 100 | 2,9 | 635 750 | 92 878 | 14,6 | 1 412 | 1,5 |
| Kreikka | 11 513 | 11 426 | 99,2 | 213 | 1,9 | 113 | 1,0 | 212 310 | 212 602 | 100,1 | 2 665 | 1,3 |
| Espanja | 62 837 | 5 912 | 9,4 | 319 | 5,4 | 37 | 0,6 | 1 734 717 | 352 008 | 20,3 | 2 323 | 0,7 |
| Ranska | 121 849 | 17 311 | 14,2 | 1 946 | 11,2 | 452 | 2,6 | 4 286 741 | 695 530 | 16,2 | 4 751 | 0,7 |
| Irlanti | 62 861 | 4 655 | 7,4 | 326 | 7,0 | 32 | 0,7 | 1 105 245 | 121 632 | 11,0 | 1 007 | 0,8 |
| Italia | 58 890 | 6 567 | 11,2 | 184 | 2,8 | 1 037 | 15,8 | 797 680 | 124 429 | 15,6 | 12 699 | 10,2 |
| Luxemburg | 508 | 38 | 7,5 | 1 | 2,6 | 1 | 2,6 | 23 391 | 3 080 | 13,2 | 4 | 0,1 |
| Alankomaat | 4 234 | 652 | 15,4 | 13 | 2,0 | 11 | 1,7 | 55 347 | 16 041 | 29,0 | 126 | 0,8 |
| Itävalta | 61 324 | 6 872 | 11,2 | 468 | 6,8 | 100 | 1,5 | 397 376 | 63 795 | 16,1 | 996 | 1,6 |
| Portugali | 25 066 | 2 771 | 11,1 | 170 | 6,1 | 113 | 4,1 | 328 935 | 60 041 | 18,3 | 1 149 | 1,9 |
| Suomi | 1 532 | 203 | 13,3 | 22 | 10,8 | 2 | 1,0 | 36 794 | 5 079 | 13,8 | 71 | 1,4 |
| Ruotsi | 9 599 | 616 | 6,4 | 5 | 0,8 | 1 | 0,2 | 150 902 | 11 173 | 7,4 | 16 | 0,1 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 31 273 | 2 977 | 9,5 | 534 | 17,9 | 16 | 0,5 | 1 414 748 | 193 212 | 13,7 | 1 339 | 0,7 |
| 2003 yhteensä | 508 999 | 65 297 | 12,8 | 4 530 | 6,9 | 2 020 | 3,1 | 11 683 427 | 2 024 191 | 17,3 | 28 641 | 1,4 |
| 2002 yhteensä | 539 093 | 78 087 | 14,5 | 6 056 | 7,8 | 2 933 | 3,8 | 11 934 249 | 2 230 816 | 18,7 | 45 408 | 2,0 |
| Huom. 1: Hakemus hylätään kokonaan, jos ilmoitettujen eläinten ja tukikelpoisiksi määriteltyjen eläinten määrissä on havaittu yli 20 prosentin ero, tai jos ero johtuu tarkoituksellisesti tehdyistä säännönvastaisuuksista.

  Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

  Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot vuodelta 2003. |

Jäsenvaltio

Tarkastettuja hakemuksia

Tarkastuksissa osittain hylättyjä hakemuksia

Tarkastuksissa kokonaan hylättyjä hakemuksia

Tarkastettuja eläimiä

Tarkastuksissa hylättyjä eläimiä

Toimitettujen hakemusten kokonaismäärä

Lukumäärä

%

Lukumäärä

%

Lukumäärä

%

Hakemuksissa ilmoitettujen eläinten kokonaismäärä

Lukumäärä

%

Lukumäärä

%

Belgia

15 433

748

4,8

7

0,9

2

0,3

394 047

40 354

10,2

39

0,1

Tanska

8 754

1 053

12,0

20

1,9

3

0,3

109 444

32 337

29,5

44

0,1

Saksa

33 326

3 496

10,5

302

8,6

100

2,9

635 750

92 878

14,6

1 412

1,5

Kreikka

11 513

11 426

99,2

213

1,9

113

1,0

212 310

212 602

100,1

2 665

1,3

Espanja

62 837

5 912

9,4

319

5,4

37

0,6

1 734 717

352 008

20,3

2 323

0,7

Ranska

121 849

17 311

14,2

1 946

11,2

452

2,6

4 286 741

695 530

16,2

4 751

0,7

Irlanti

62 861

4 655

7,4

326

7,0

32

0,7

1 105 245

121 632

11,0

1 007

0,8

Italia

58 890

6 567

11,2

184

2,8

1 037

15,8

797 680

124 429

15,6

12 699

10,2

Luxemburg

508

38

7,5

1

2,6

1

2,6

23 391

3 080

13,2

4

0,1

Alankomaat

4 234

652

15,4

13

2,0

11

1,7

55 347

16 041

29,0

126

0,8

Itävalta

61 324

6 872

11,2

468

6,8

100

1,5

397 376

63 795

16,1

996

1,6

Portugali

25 066

2 771

11,1

170

6,1

113

4,1

328 935

60 041

18,3

1 149

1,9

Suomi

1 532

203

13,3

22

10,8

2

1,0

36 794

5 079

13,8

71

1,4

Ruotsi

9 599

616

6,4

5

0,8

1

0,2

150 902

11 173

7,4

16

0,1

Yhdistynyt kuningaskunta

31 273

2 977

9,5

534

17,9

16

0,5

1 414 748

193 212

13,7

1 339

0,7

2003 yhteensä

508 999

65 297

12,8

4 530

6,9

2 020

3,1

11 683 427

2 024 191

17,3

28 641

1,4

2002 yhteensä

539 093

78 087

14,5

6 056

7,8

2 933

3,8

11 934 249

2 230 816

18,7

45 408

2,0

Huom. 1: Hakemus hylätään kokonaan, jos ilmoitettujen eläinten ja tukikelpoisiksi määriteltyjen eläinten määrissä on havaittu yli 20 prosentin ero, tai jos ero johtuu tarkoituksellisesti tehdyistä säännönvastaisuuksista.

Huom. 2: Vuonna N suoritetut testit liittyvät vuonna N + 1 suoritettuihin maksuihin.

Lähde: Jäsenvaltioiden maatalouden pääosastolle toimittamat IACS-tilastot vuodelta 2003.

Image

Tuotetun määrän perusteella maksetut tuet

| 4.43. | Oliiviöljyn, puuvillan ja tupakan tuotannosta myönnetyt yhteisön tuet (4 132 miljoonaa euroa eli 9,2 prosenttia YMP:n menoista vuonna 2004) maksetaan viljelyalan sijaan tuotetun määrän perusteella. Tämänkaltaisiin menoihin liittyy erityisiä riskejä, joiden välttämiseksi yhteisön lainsäädännössä säädetään useista valvontamekanismeista. Näitä ovat:






  a) | vaatimus hakemusten yhdenmukaisuudesta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän pinta-alailmoitusten kanssa; |
| --- | --- | --- |

4.43.

Oliiviöljyn, puuvillan ja tupakan tuotannosta myönnetyt yhteisön tuet (4 132 miljoonaa euroa eli 9,2 prosenttia YMP:n menoista vuonna 2004) maksetaan viljelyalan sijaan tuotetun määrän perusteella. Tämänkaltaisiin menoihin liittyy erityisiä riskejä, joiden välttämiseksi yhteisön lainsäädännössä säädetään useista valvontamekanismeista. Näitä ovat:

a)

vaatimus hakemusten yhdenmukaisuudesta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän pinta-alailmoitusten kanssa;

| b) | useat jalostajia koskevat vaatimukset (esimerkiksi punnituslaitteiden laatu ja standardoidut kirjanpitotiedot); |
| --- | --- |

b)

useat jalostajia koskevat vaatimukset (esimerkiksi punnituslaitteiden laatu ja standardoidut kirjanpitotiedot);

| c) | Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa, Italiaa ja Portugalia koskeva vaatimus luoda oliivirekisteri ja maantieteellinen tietojärjestelmä (34) ja (Ranskaa lukuun ottamatta) perustaa oliiviöljyn valvontaelimiä, jotka tarkastavat öljynpuristamot, tuottajat ja tuottajajärjestöt. |
| --- | --- |

c)

Kreikkaa, Espanjaa, Ranskaa, Italiaa ja Portugalia koskeva vaatimus luoda oliivirekisteri ja maantieteellinen tietojärjestelmä (34) ja (Ranskaa lukuun ottamatta) perustaa oliiviöljyn valvontaelimiä, jotka tarkastavat öljynpuristamot, tuottajat ja tuottajajärjestöt.

Suoritettujen maksujen oikeellisuudesta ei voida saada varmuutta, jos mainitut valvontamekanismit eivät toimi vaikuttavasti.

| 4.44. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä havaittiin tiettyjä puutteita: |
| --- | --- |

4.44.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä havaittiin tiettyjä puutteita:

| 4.44. | |
| --- | --- |

4.44.

| a) | Kreikassa ei voitu varmentaa eräitä oliiviöljyä koskevia tukihakemuksia, koska ilmoitetut lohkot eivät olleet ilmoitetussa paikassa. |
| --- | --- |

a)

Kreikassa ei voitu varmentaa eräitä oliiviöljyä koskevia tukihakemuksia, koska ilmoitetut lohkot eivät olleet ilmoitetussa paikassa.

| a)—c) | Komissio on tehnyt samanlaisia havaintoja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvien tarkastusten yhteydessä. |
| --- | --- |

a)—c)

Komissio on tehnyt samanlaisia havaintoja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn liittyvien tarkastusten yhteydessä.

| b) | Kreikalla ei ollut edelleenkään toimivaa oliiviöljyn maantieteellistä tietojärjestelmää vuonna 2004 suoritetut maksut kattavalta ajalta, eikä säännösten mukaisia paikalla tehtyjä tarkastuksia, joilla korvattiin tietojärjestelmän puuttuminen, ollut toteutettu tyydyttävällä tavalla. |
| --- | --- |

b)

Kreikalla ei ollut edelleenkään toimivaa oliiviöljyn maantieteellistä tietojärjestelmää vuonna 2004 suoritetut maksut kattavalta ajalta, eikä säännösten mukaisia paikalla tehtyjä tarkastuksia, joilla korvattiin tietojärjestelmän puuttuminen, ollut toteutettu tyydyttävällä tavalla.

| c) | Kreikassa havaittiin tapauksia, joissa tuottajajärjestöt eivät toimittaneet tarvittavia tarkastuksia, jotka koskivat esimerkiksi oliiviöljyn myyntiä tai öljynpuristamojen laatimia hakemuksen tukena olleita todistuksia. |
| --- | --- |

c)

Kreikassa havaittiin tapauksia, joissa tuottajajärjestöt eivät toimittaneet tarvittavia tarkastuksia, jotka koskivat esimerkiksi oliiviöljyn myyntiä tai öljynpuristamojen laatimia hakemuksen tukena olleita todistuksia.

| d) | Andalusiassa oliivinviljelijöille, jotka olivat ilmoittaneet enemmän oliivipuita kuin maantieteelliseen tietojärjestelmään oli tallennettu, asetettujen seuraamusten laskelmat olivat virheellisiä. |
| --- | --- |

d)

Andalusiassa oliivinviljelijöille, jotka olivat ilmoittaneet enemmän oliivipuita kuin maantieteelliseen tietojärjestelmään oli tallennettu, asetettujen seuraamusten laskelmat olivat virheellisiä.

| d) | Komission aiemmilla tarkastuskäynneillä on monilla Espanjan autonomisilla alueilla käynyt ilmi, että tapauksissa, joissa puiden määrä on ilmoitettu liian suureksi, lisätään sallittu poikkeama järjestelmällisesti ja virheellisesti, kun seuraamuksia lasketaan. Komissio seuraa näitä tapauksia tarkasti. |
| --- | --- |

d)

Komission aiemmilla tarkastuskäynneillä on monilla Espanjan autonomisilla alueilla käynyt ilmi, että tapauksissa, joissa puiden määrä on ilmoitettu liian suureksi, lisätään sallittu poikkeama järjestelmällisesti ja virheellisesti, kun seuraamuksia lasketaan. Komissio seuraa näitä tapauksia tarkasti.

| 4.45. | Oliiviöljyn valvontaelinten havainnot neljässä jäsenvaltiossa, joita valvontaelimiin liittyvä vaatimus koski, on esitetty
  taulukoissa 4.6 ja 4.7
  . Valvontaelinten työhön kuuluu öljynpuristamoiden tarkastukset (tuottajille maksetaan sen oliiviöljyn määrän perusteella, jonka öljynpuristamot varmentavat). Mikäli valvontaelimet havaitsevat virheitä tai puutteita (kuten säännönvastaista kirjanpitoa tai suurempien määrien ilmoittamista), ne voivat ehdottaa erilaisia seuraamuksia, joista vakavin on hyväksynnän poistaminen öljynpuristamolta. Vuonna 2003 öljynpuristamoihin tehtyjen tarkastusten (jotka vaikuttivat vuonna 2004 suoritettuihin maksuihin) perusteella valvontaelimet ehdottivat hyväksynnän poistamista yhdeksältä prosentilta öljynpuristamoja, joihin tehtiin tarkastuskäynti. Kansalliset viranomaiset eivät kuitenkaan pane näitä ehdotuksia täytäntöön kovinkaan usein (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 4.39). |
| --- | --- |

4.45.

Oliiviöljyn valvontaelinten havainnot neljässä jäsenvaltiossa, joita valvontaelimiin liittyvä vaatimus koski, on esitetty
  taulukoissa 4.6 ja 4.7
  . Valvontaelinten työhön kuuluu öljynpuristamoiden tarkastukset (tuottajille maksetaan sen oliiviöljyn määrän perusteella, jonka öljynpuristamot varmentavat). Mikäli valvontaelimet havaitsevat virheitä tai puutteita (kuten säännönvastaista kirjanpitoa tai suurempien määrien ilmoittamista), ne voivat ehdottaa erilaisia seuraamuksia, joista vakavin on hyväksynnän poistaminen öljynpuristamolta. Vuonna 2003 öljynpuristamoihin tehtyjen tarkastusten (jotka vaikuttivat vuonna 2004 suoritettuihin maksuihin) perusteella valvontaelimet ehdottivat hyväksynnän poistamista yhdeksältä prosentilta öljynpuristamoja, joihin tehtiin tarkastuskäynti. Kansalliset viranomaiset eivät kuitenkaan pane näitä ehdotuksia täytäntöön kovinkaan usein (ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 4.39).

| 4.45. | Öljynpuristamoiden tarkastusten laatu on myös komission mielestä ensiarvoisen tärkeää (olennaista valvontaa). Siihen kuuluvat itse tarkastuksen laadun lisäksi myös valvontaelinten tekemiin ehdotuksiin liittyvät jatkotoimet. Komissio katsoo, että seuraamusehdotusten noudattamatta jättäminen ilman perusteita johtaa rahoituskorjauksiin. |
| --- | --- |

4.45.

Öljynpuristamoiden tarkastusten laatu on myös komission mielestä ensiarvoisen tärkeää (olennaista valvontaa). Siihen kuuluvat itse tarkastuksen laadun lisäksi myös valvontaelinten tekemiin ehdotuksiin liittyvät jatkotoimet. Komissio katsoo, että seuraamusehdotusten noudattamatta jättäminen ilman perusteita johtaa rahoituskorjauksiin.

Taulukko 4.6 — Oliiviöljyn valvontaelimet: öljynpuristomoihin tehdyt tarkastukset (jaksolla 2002—2003), jotka liittyvät vuonna 2004 maksettuihin tukiin

| Jäsenvaltio | Puristamojen lukumäärä | Tarkastettuja öljynpuristamoita | Ehdotuksia luvan peruuttamiseksi |
| --- | --- | --- | --- |
| yhteensä | perusteellisesti tarkastetut | Supistetusti tarkastetut (35) |
| Nro | % | Nro | % | Nro | % | Nro | % tarkastetuista puristamoista |
| Kreikka | 2 198 | 1 097 | 49,9 | 739 | 33,6 | 358 | 16,3 | 180 | 16,4 |
| Espanja | 1 686 | 958 | 56,8 | 825 | 48,9 | 133 | 7,9 | 73 | 7,6 |
| Italia | 5 762 | 3 124 | 54,2 | 1 852 | 32,1 | 1 272 | 22,1 | 285 | 9,1 |
| Portugali | 579 | 428 | 73,9 | 428 | 73,9 | (36) | (36) | 22 | 5,1 |
| Yhteensä | 10 225 | 5 607 | 54,8 | 3 844 | 37,6 | 1 763 | 17,2 | 560 | 10,0 |
| Lähde: Kreikan, Espanjan, Italian ja Portugalin oliiviöljyvirastojen vuosikertomukset jaksolta 2002—2003. |

Jäsenvaltio

Puristamojen lukumäärä

Tarkastettuja öljynpuristamoita

Ehdotuksia luvan peruuttamiseksi

yhteensä

perusteellisesti tarkastetut

Supistetusti tarkastetut (35)

Nro

%

Nro

%

Nro

%

Nro

% tarkastetuista puristamoista

Kreikka

2 198

1 097

49,9

739

33,6

358

16,3

180

16,4

Espanja

1 686

958

56,8

825

48,9

133

7,9

73

7,6

Italia

5 762

3 124

54,2

1 852

32,1

1 272

22,1

285

9,1

Portugali

579

428

73,9

428

73,9

(36)

(36)

22

5,1

Yhteensä

10 225

5 607

54,8

3 844

37,6

1 763

17,2

560

10,0

Lähde: Kreikan, Espanjan, Italian ja Portugalin oliiviöljyvirastojen vuosikertomukset jaksolta 2002—2003.

Taulukko 4.7 — Oliiviöljyn valvontaelimet: tuottajia koskevat tarkastukset (jaksolla 2002—2003), jotka liittyvät vuonna 2004 maksettuihin tukiin

| Jäsenvaltio | Tuottajien lukumäärä | Tarkastettuja tuottajia | Hylättyjä tai alennettuja tukimaksuja |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | Tarkastukset paikalla | Asiakirjatarkastukset |
| Nro | % | Nro | % | Nro | % | Nro | % tarkastetuista tuottajista |
| Kreikka | 593 500 | 3 591 | 0,6 | 2 619 | 0,4 | 972 | 0,2 | 37 | 1,0 |
| Espanja | 485 000 | 1 324 | 0,3 | 943 | 0,2 | 381 | 0,1 | 47 | 3,5 |
| Italia | 932 822 | 2 013 | 0,2 | 432 | 0,0 | 1 581 | 0,2 | 63 | 3,1 |
| Portugali | 148 542 | 1 768 | 1,2 | 1 768 | 1,2 | N/A | 0,0 | 271 | 15,3 |
| Yhteensä | 2 159 864 | 8 696 | 0,4 | 5 762 | 0,3 | 2 934 | 0,1 | 418 | 4,8 |
| Lähde: Kreikan, Espanjan, Italian ja Portugalin oliiviöljyvirastojen vuosikertomukset jaksolta 2002—2003. |

Jäsenvaltio

Tuottajien lukumäärä

Tarkastettuja tuottajia

Hylättyjä tai alennettuja tukimaksuja

Yhteensä

Tarkastukset paikalla

Asiakirjatarkastukset

Nro

%

Nro

%

Nro

%

Nro

% tarkastetuista tuottajista

Kreikka

593 500

3 591

0,6

2 619

0,4

972

0,2

37

1,0

Espanja

485 000

1 324

0,3

943

0,2

381

0,1

47

3,5

Italia

932 822

2 013

0,2

432

0,0

1 581

0,2

63

3,1

Portugali

148 542

1 768

1,2

1 768

1,2

N/A

0,0

271

15,3

Yhteensä

2 159 864

8 696

0,4

5 762

0,3

2 934

0,1

418

4,8

Lähde: Kreikan, Espanjan, Italian ja Portugalin oliiviöljyvirastojen vuosikertomukset jaksolta 2002—2003.

Maaseudun kehittäminen

| 4.46. | EMOTR:n tukiosaston maaseudun kehittämisen menot olivat vuonna 2004 yhteensä 5 395 miljoonaa euroa (12 prosenttia YMP:n menoista) (37). Niihin sisältyy maatalouden ympäristötukijärjestelmiin, epäsuotuisten alueiden viljelijöille maksettaviin luonnonhaittakorvauksiin, metsätalouteen, investointeihin sekä nuorille viljelijöille ja eläkkeelle siirtyville viljelijöille maksettaviin tukiin liittyvät menot. Tämäntyyppisten järjestelmien tukikelpoisuusedellytykset ovat usein melko monimutkaisia, ja niiden noudattamisen tarkistaminen on vaikeata ja kallista, joten säännönvastaisuuksien riski on korkea. |
| --- | --- |

4.46.

EMOTR:n tukiosaston maaseudun kehittämisen menot olivat vuonna 2004 yhteensä 5 395 miljoonaa euroa (12 prosenttia YMP:n menoista) (37). Niihin sisältyy maatalouden ympäristötukijärjestelmiin, epäsuotuisten alueiden viljelijöille maksettaviin luonnonhaittakorvauksiin, metsätalouteen, investointeihin sekä nuorille viljelijöille ja eläkkeelle siirtyville viljelijöille maksettaviin tukiin liittyvät menot. Tämäntyyppisten järjestelmien tukikelpoisuusedellytykset ovat usein melko monimutkaisia, ja niiden noudattamisen tarkistaminen on vaikeata ja kallista, joten säännönvastaisuuksien riski on korkea.

| 4.47. | Todistuksen myöntävät elimet ovat esittäneet huomautuksia sisältäviä tarkastuslausumia maaseudun kehittämisen menojen osalta 12 maksajaviraston (38) tileistä, vaikka taloudellinen vaikutus on vähäinen. Syyt tilejä koskevia huomautuksia sisältävien lausumien antamiselle olivat olennaiset virheet sekä tukeen oikeuttamattomat menot ja puuttuvat tositteet, ja niiden aiheina olivat useimmiten maatalouden ympäristötoimet sekä maa- ja metsätalouden investoinnit. Kahdessa tapauksessa komissio oli jo aloittanut havaittujen puutteiden perusteella toteutettavat jatkotoimet (Kreikka ja Luxemburg). |
| --- | --- |

4.47.

Todistuksen myöntävät elimet ovat esittäneet huomautuksia sisältäviä tarkastuslausumia maaseudun kehittämisen menojen osalta 12 maksajaviraston (38) tileistä, vaikka taloudellinen vaikutus on vähäinen. Syyt tilejä koskevia huomautuksia sisältävien lausumien antamiselle olivat olennaiset virheet sekä tukeen oikeuttamattomat menot ja puuttuvat tositteet, ja niiden aiheina olivat useimmiten maatalouden ympäristötoimet sekä maa- ja metsätalouden investoinnit. Kahdessa tapauksessa komissio oli jo aloittanut havaittujen puutteiden perusteella toteutettavat jatkotoimet (Kreikka ja Luxemburg).

| 4.48. | Useimmat maaseudun kehittämisen tukemiseen liittyvät maksut riippuvat edunsaajien tekemien sitoumusten, kuten hyvien maatalouskäytäntöjen, noudattamisesta ja niiden laskemisen perustana käytetään esimerkiksi käytössä olevien hehtaarien määrää tai eläinten lukumäärää. Maatalouden ympäristötoimia — joka on tärkein maaseudun kehittämisen menoala — koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (ks. kohdat 4.98 ja 4.99) todetaan, että maatalouden ympäristötoimien kaltaisten menojen todentamisessa on erityisiä ongelmia ja että todentamisella ei useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes kohtuulliseen varmuuteen menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

4.48.

Useimmat maaseudun kehittämisen tukemiseen liittyvät maksut riippuvat edunsaajien tekemien sitoumusten, kuten hyvien maatalouskäytäntöjen, noudattamisesta ja niiden laskemisen perustana käytetään esimerkiksi käytössä olevien hehtaarien määrää tai eläinten lukumäärää. Maatalouden ympäristötoimia — joka on tärkein maaseudun kehittämisen menoala — koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (ks. kohdat 4.98 ja 4.99) todetaan, että maatalouden ympäristötoimien kaltaisten menojen todentamisessa on erityisiä ongelmia ja että todentamisella ei useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes kohtuulliseen varmuuteen menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| 4.48. | Maatalouden ympäristötoimien valvonta edellyttää sen monimutkaisuuden vuoksi paljon sekä teknisiä että taloudellisia voimavaroja. Sen vuoksi maatalouden ympäristötoimien laajempi tarkastaminen aiheuttaisi suhteettoman paljon lisäkustannuksia ja toisi vain vähän lisäarvoa riskin minimiin supistamisen kannalta. Ks. myös kohtiin 4.98—4.99 annetut vastaukset. |
| --- | --- |

4.48.

Maatalouden ympäristötoimien valvonta edellyttää sen monimutkaisuuden vuoksi paljon sekä teknisiä että taloudellisia voimavaroja. Sen vuoksi maatalouden ympäristötoimien laajempi tarkastaminen aiheuttaisi suhteettoman paljon lisäkustannuksia ja toisi vain vähän lisäarvoa riskin minimiin supistamisen kannalta. Ks. myös kohtiin 4.98—4.99 annetut vastaukset.

Muut menot

| 4.49. | Muiden kuin kohdissa 4.35—4.48 käsiteltyjen menojen määrä on 8 674 miljoonaa euroa. Näitä menoja ovat vientituet (3 384 miljoonaa euroa), tuet ylituotannon poistamiseksi markkinoilta ja varastoimiseksi, eräät pienet tukijärjestelmät ja eläinlääkintäalan menot. |
| --- | --- |

4.49.

Muiden kuin kohdissa 4.35—4.48 käsiteltyjen menojen määrä on 8 674 miljoonaa euroa. Näitä menoja ovat vientituet (3 384 miljoonaa euroa), tuet ylituotannon poistamiseksi markkinoilta ja varastoimiseksi, eräät pienet tukijärjestelmät ja eläinlääkintäalan menot.

| 4.50. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kuinka komissio oli valvonut yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuulumattomiin menoihin, tässä yhteydessä lähinnä muiksi menoiksi luokiteltavaan menoalaan, liittyvän kahden asetuksen soveltamista. |
| --- | --- |

4.50.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kuinka komissio oli valvonut yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään kuulumattomiin menoihin, tässä yhteydessä lähinnä muiksi menoiksi luokiteltavaan menoalaan, liittyvän kahden asetuksen soveltamista.

| 4.51. | Komissio olisi voinut järjestää intensiivisemmän seurannan maksujen suorittamisen jälkeen vuonna 2004 toimitetuille tarkastuksille. Merkittävää osaa suunnitelluista tarkastuksista ei saatu valmiiksi ja jäsenvaltioiden raportointi virheiden arvosta, luonteesta ja jakautumisesta sekä testattujen tapahtumien arvosta oli puutteellista. Nämä seikat huomioon ottaen tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei komissiolla ollut riittäviä perusteita saada varmuutta toteutetuista tarkastustoimista (ks. kohta 4.10). |
| --- | --- |

4.51.

Komissio olisi voinut järjestää intensiivisemmän seurannan maksujen suorittamisen jälkeen vuonna 2004 toimitetuille tarkastuksille. Merkittävää osaa suunnitelluista tarkastuksista ei saatu valmiiksi ja jäsenvaltioiden raportointi virheiden arvosta, luonteesta ja jakautumisesta sekä testattujen tapahtumien arvosta oli puutteellista. Nämä seikat huomioon ottaen tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei komissiolla ollut riittäviä perusteita saada varmuutta toteutetuista tarkastustoimista (ks. kohta 4.10).

| 4.51. | Komissio seurasi tarkoin maksun suorittamisen jälkeen tehtäviä tarkastuksia myös vuonna 2004 ja analysoi jäsenvaltioiden toimittamat asiakirjat sekä teki käyntejä jäsenvaltioissa tarkastaakseen asetuksen täytäntöönpanoa paikalla (ks. kohtaan 4.10 annettu vastaus).
  Kun otetaan huomioon, että






  — | maksun suorittamisen jälkeen tehtävät tarkastukset täydentävät ennen maksujen suorittamista tehtäviä tarkastuksia (joilla saadaan jo riittävä varmuus useimmissa toimenpiteissä), |
| --- | --- | --- |

4.51.

Komissio seurasi tarkoin maksun suorittamisen jälkeen tehtäviä tarkastuksia myös vuonna 2004 ja analysoi jäsenvaltioiden toimittamat asiakirjat sekä teki käyntejä jäsenvaltioissa tarkastaakseen asetuksen täytäntöönpanoa paikalla (ks. kohtaan 4.10 annettu vastaus).

Kun otetaan huomioon, että

—

maksun suorittamisen jälkeen tehtävät tarkastukset täydentävät ennen maksujen suorittamista tehtäviä tarkastuksia (joilla saadaan jo riittävä varmuus useimmissa toimenpiteissä),

| — | maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten vähimmäismäärä oli vuoden 2004 loppuun mennessä jo lähes saavutettu ja että |
| --- | --- |

—

maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten vähimmäismäärä oli vuoden 2004 loppuun mennessä jo lähes saavutettu ja että

| — | jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vuosikertomuksissaan havaittujen sääntöjenvastaisuuksien määrän, arvon ja luonteen sekä tarkastettujen tapahtumien arvon, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vuosikertomuksissaan havaittujen sääntöjenvastaisuuksien määrän, arvon ja luonteen sekä tarkastettujen tapahtumien arvon,

komissiolla oli riittävät perusteet saada osa varmuudesta toteutettujen tarkastustoimien perusteella (ks. myös kohtaan 4.52 annettu vastaus).

Vaikka raportoinnin laatua parannetaan edelleen, toteutettujen toimien perusteella voidaan jo saada riittävä varmuus.

| 4.52. | Asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukaisten viennin yhteydessä suoritettujen tavaroiden fyysisten ja asiakirjatarkastusten olisi katettava vähintään viisi prosenttia suurimmasta osasta tukea saavasta viennistä. Komissio laati ohjelman seitsemään jäsenvaltioon toimitettavista tarkastuskäynneistä ja havaitsi alustavasti puutteita kyseisten tarkastusten toimittamisessa (ks. kohdat 4.11—4.14). Komissio ei ole todennut kuinka suuren varmuuden näiden tarkastusten avulla voi saada. |
| --- | --- |

4.52.

Asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukaisten viennin yhteydessä suoritettujen tavaroiden fyysisten ja asiakirjatarkastusten olisi katettava vähintään viisi prosenttia suurimmasta osasta tukea saavasta viennistä. Komissio laati ohjelman seitsemään jäsenvaltioon toimitettavista tarkastuskäynneistä ja havaitsi alustavasti puutteita kyseisten tarkastusten toimittamisessa (ks. kohdat 4.11—4.14). Komissio ei ole todennut kuinka suuren varmuuden näiden tarkastusten avulla voi saada.

| 4.52. | Jäsenvaltioiden viranomaisten käytettävissä on paljon fyysisiä tarkastuksia sekä maksun suorittamista edeltäviä ja sen jälkeisiä tarkastuksia, ja jossakin tarkastustyypissä ilmenevät puutteet on arvioitava tätä taustaa vasten. Tarkastuksissa havaitut puutteet johtavat kuitenkin rahoituskorjauksiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
  Tällä tavoin pääjohtaja saa varmuuden koko tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn perusteella. Tarkastettavat kohteet valitaan vuosittaisella riskianalyysillä, johon tilintarkastustuomioistuin on aiemmin suhtautunut myönteisesti. Pääjohtaja saa näin varmuuden kaikkien tarkastusten muodostaman perusjoukon ja kyseisten tarkastusten seurannan perusteella. |
| --- | --- |

4.52.

Jäsenvaltioiden viranomaisten käytettävissä on paljon fyysisiä tarkastuksia sekä maksun suorittamista edeltäviä ja sen jälkeisiä tarkastuksia, ja jossakin tarkastustyypissä ilmenevät puutteet on arvioitava tätä taustaa vasten. Tarkastuksissa havaitut puutteet johtavat kuitenkin rahoituskorjauksiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.

Tällä tavoin pääjohtaja saa varmuuden koko tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn perusteella. Tarkastettavat kohteet valitaan vuosittaisella riskianalyysillä, johon tilintarkastustuomioistuin on aiemmin suhtautunut myönteisesti. Pääjohtaja saa näin varmuuden kaikkien tarkastusten muodostaman perusjoukon ja kyseisten tarkastusten seurannan perusteella.

| 4.53. | Vientituen arvo oli vähemmän kuin kymmenen prosenttia YMP:n talousarviosta vuonna 2004, mutta noin 26 prosenttia asetuksen (ETY) N:o 595/91 (39) mukaisesti komissiolle ilmoitetuista YMP:n säännönvastaisuuksista. Sen vuoksi komission olisi parannettava maksujen jälkeen toimitettavia tarkastuksia koskevaa seurantajärjestelmäänsä ja esitettävä fyysisten tarkastusten toimittamista koskevat havaintonsa ja annettava tietoja tarkastuksista saatavan varmuuden tasosta. |
| --- | --- |

4.53.

Vientituen arvo oli vähemmän kuin kymmenen prosenttia YMP:n talousarviosta vuonna 2004, mutta noin 26 prosenttia asetuksen (ETY) N:o 595/91 (39) mukaisesti komissiolle ilmoitetuista YMP:n säännönvastaisuuksista. Sen vuoksi komission olisi parannettava maksujen jälkeen toimitettavia tarkastuksia koskevaa seurantajärjestelmäänsä ja esitettävä fyysisten tarkastusten toimittamista koskevat havaintonsa ja annettava tietoja tarkastuksista saatavan varmuuden tasosta.

| 4.53. | Komissio tekee jo säännöllisiä tarkastuksia, jotka koskevat vientitukien maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten erityisiä näkökohtia, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa kohdassa 4.10.b.
  Fyysisten tarkastusten osalta komissio katsoo, ettei erityisiä havaintoja ole aiheellista julkaista ennen kuin ne on käsitelty tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.
  Yhteisen maatalouspolitiikan vientituissa ilmenneiden sääntöjenvastaisuuksien suhteettoman suuri osuus johtuu ainakin osittain siitä, että vientitukimaksut ovat keskimäärin huomattavasti suurempia kuin muiden interventiotoimien, erityisesti suorien tukien, maksut. Sen vuoksi vientitukien sääntöjenvastaisuudet ylittävät muita tukimaksuja todennäköisemmin 4 000 euron kynnyksen, jolloin niistä pitää ilmoittaa asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti. |
| --- | --- |

4.53.

Komissio tekee jo säännöllisiä tarkastuksia, jotka koskevat vientitukien maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten erityisiä näkökohtia, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa kohdassa 4.10.b.

Fyysisten tarkastusten osalta komissio katsoo, ettei erityisiä havaintoja ole aiheellista julkaista ennen kuin ne on käsitelty tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.

Yhteisen maatalouspolitiikan vientituissa ilmenneiden sääntöjenvastaisuuksien suhteettoman suuri osuus johtuu ainakin osittain siitä, että vientitukimaksut ovat keskimäärin huomattavasti suurempia kuin muiden interventiotoimien, erityisesti suorien tukien, maksut. Sen vuoksi vientitukien sääntöjenvastaisuudet ylittävät muita tukimaksuja todennäköisemmin 4 000 euron kynnyksen, jolloin niistä pitää ilmoittaa asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti.

| 4.54. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita kuivattuja viinirypäleitä (Kreikka, asiaa käsiteltiin jo varainhoitovuosia 2002 ja 2003 koskevissa vuosikertomuksissa) ja pähkinöitä (Espanja) koskevissa tuissa. |
| --- | --- |

4.54.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita kuivattuja viinirypäleitä (Kreikka, asiaa käsiteltiin jo varainhoitovuosia 2002 ja 2003 koskevissa vuosikertomuksissa) ja pähkinöitä (Espanja) koskevissa tuissa.

| 4.54. | Komissio on tehnyt ja tulee esittämään rahoituskorjauksia kuivattuja viinirypäleitä koskevien puutteiden vuoksi.
  Komissio ryhtyy jatkotoimiin pähkinöitä koskevissa asioissa. |
| --- | --- |

4.54.

Komissio on tehnyt ja tulee esittämään rahoituskorjauksia kuivattuja viinirypäleitä koskevien puutteiden vuoksi.

Komissio ryhtyy jatkotoimiin pähkinöitä koskevissa asioissa.

Päätelmät ja suositukset

Yleinen päätelmä

| 4.55. | Aikaisempien vuosien tavoin tilintarkastustuomioistuin sai toistuvaa näyttöä kaiken käytettävissä olevan todentavan aineiston perusteella, että yleisesti ottaen YMP:n menot sisälsivät edelleen merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin huomauttaa, että YMP:n tärkeimpien menojen luokkiin liittyy eriasteisia riskejä ja puutteita. |
| --- | --- |

4.55.

Aikaisempien vuosien tavoin tilintarkastustuomioistuin sai toistuvaa näyttöä kaiken käytettävissä olevan todentavan aineiston perusteella, että yleisesti ottaen YMP:n menot sisälsivät edelleen merkittäviä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin huomauttaa, että YMP:n tärkeimpien menojen luokkiin liittyy eriasteisia riskejä ja puutteita.

| 4.55. | Komissio katsoo tämän havainnon sekä kohtien 4.38 ja 4.42 perusteella, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla hallinnoitavien ja valvottavien maatalousmenojen osalta tilanne on tyydyttävä, ja tilintarkastustuomioistuimen yksilöimät riskit keskittyvät yhteisen maatalouspolitiikan muihin toimenpiteisiin (ks. kohta 4.57). Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä kattaa tällä hetkellä noin 60 prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan menoista. On huomattava, että yhteisessä maatalouspolitiikassa vuosina 2003 ja 2004 toteutetut uudistukset vähentävät kokonaisriskiä vielä lisää, koska niissä yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä ulotetaan koskemaan 80:tä prosenttia menoista.
  Virheiden osalta voidaan todeta yleisesti ottaen seuraavaa: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen tiukan aikataulun vuoksi yksittäisten tapausten perusteella saatu päätelmä on tehty ennen kuin kaikki jäsenvaltiot ovat esittäneet vastineensa tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin. Komission yksiköt toteuttavat tarvittaessa yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa perusteellisen analyysin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä, joista osa ei johda rahoituskorjauksiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. |
| --- | --- |

4.55.

Komissio katsoo tämän havainnon sekä kohtien 4.38 ja 4.42 perusteella, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla hallinnoitavien ja valvottavien maatalousmenojen osalta tilanne on tyydyttävä, ja tilintarkastustuomioistuimen yksilöimät riskit keskittyvät yhteisen maatalouspolitiikan muihin toimenpiteisiin (ks. kohta 4.57). Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä kattaa tällä hetkellä noin 60 prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan menoista. On huomattava, että yhteisessä maatalouspolitiikassa vuosina 2003 ja 2004 toteutetut uudistukset vähentävät kokonaisriskiä vielä lisää, koska niissä yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä ulotetaan koskemaan 80:tä prosenttia menoista.

Virheiden osalta voidaan todeta yleisesti ottaen seuraavaa: Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen tiukan aikataulun vuoksi yksittäisten tapausten perusteella saatu päätelmä on tehty ennen kuin kaikki jäsenvaltiot ovat esittäneet vastineensa tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin. Komission yksiköt toteuttavat tarvittaessa yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa perusteellisen analyysin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä, joista osa ei johda rahoituskorjauksiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.

| 4.56. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastustyön perusteella voidaan todeta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (25 000 miljoonaa euroa) on asianmukaisesti sovellettuna tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen. Vaikka osa-alueet, joista yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä koostuu, ovat muodollisesti käytössä Kreikassa, järjestelmän toiminnassa on edellen vakavia puutteita, joten järjestelmä ei ole luotettava (1 000 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

4.56.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastustyön perusteella voidaan todeta, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (25 000 miljoonaa euroa) on asianmukaisesti sovellettuna tehokas valvontajärjestelmä säännönvastaisten menojen riskin rajoittamiseen. Vaikka osa-alueet, joista yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä koostuu, ovat muodollisesti käytössä Kreikassa, järjestelmän toiminnassa on edellen vakavia puutteita, joten järjestelmä ei ole luotettava (1 000 miljoonaa euroa).

| 4.56. | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on tehokas valvontajärjestelmä sääntöjenvastaisten menojen riskin rajoittamiseksi.
  Kreikassa on edelleen huomattavia järjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä puutteita. Niitä käsitellään toimintasuunnitelmassa, johon sisältyy Kreikalle suunnattu tehostettu tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva tarkastusohjelma — ks. myös kohtaan 4.8 annettu vastaus. |
| --- | --- |

4.56.

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on tehokas valvontajärjestelmä sääntöjenvastaisten menojen riskin rajoittamiseksi.

Kreikassa on edelleen huomattavia järjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä puutteita. Niitä käsitellään toimintasuunnitelmassa, johon sisältyy Kreikalle suunnattu tehostettu tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva tarkastusohjelma — ks. myös kohtaan 4.8 annettu vastaus.

| 4.57. | Kaikkien muiden menojen (19 500 miljoonaa euroa), joita ei voida tarkastaa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla, riski on suurempi, koska niiden valvontaan käytettävissä olevat järjestelmät eivät ole yhtä vaikuttavia. |
| --- | --- |

4.57.

Kaikkien muiden menojen (19 500 miljoonaa euroa), joita ei voida tarkastaa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla, riski on suurempi, koska niiden valvontaan käytettävissä olevat järjestelmät eivät ole yhtä vaikuttavia.

| 4.57. | Vaikka muihin menoihin liittyy suurempi riski, on huomattava, että monia näistä järjestelmistä hallinnoidaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisesti. Lisäksi kyseisiin menoihin sovelletaan lisätarkastuksia, eli asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia maksun suorittamisen jälkeen tehtäviä tarkastuksia. |
| --- | --- |

4.57.

Vaikka muihin menoihin liittyy suurempi riski, on huomattava, että monia näistä järjestelmistä hallinnoidaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisesti. Lisäksi kyseisiin menoihin sovelletaan lisätarkastuksia, eli asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia maksun suorittamisen jälkeen tehtäviä tarkastuksia.

Maksun suorittamisen jälkeen toimitettavat tarkastukset

| 4.58. | Komission seurantatoimien rajallisen soveltamisalan (käyntejä tarkastusten kattavan täytäntöönpanon tarkastamiseksi tehtiin vuonna 2004 ainoastaan kolmeen jäsenvaltioon) ja vielä keskeneräisten tarkastusten aiheuttaman tarkastustöiden kasautumisen vuoksi sekä siitä syystä, että puutteita oli jo käsitelty varainhoitovuotta 2003 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa (40), tilintarkastustuomioistuin kiistää komission vuoden 2004 vuotuisen toimintakertomuksen lausuman perustana olevat tiedot, joiden mukaan saatujen tietojen ja asetuksen soveltamisen arvioimiseksi vuosittain paikalla tehtyjen tarkastusten perusteella voidaan todeta, että asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisten tarkastusten tekeminen antaa kohtuullisen varmuuden yhteisön lainsäädännön noudattamisesta menojen osalta niiden alojen kohdalla, jotka asetus kattaa. |
| --- | --- |

4.58.

Komission seurantatoimien rajallisen soveltamisalan (käyntejä tarkastusten kattavan täytäntöönpanon tarkastamiseksi tehtiin vuonna 2004 ainoastaan kolmeen jäsenvaltioon) ja vielä keskeneräisten tarkastusten aiheuttaman tarkastustöiden kasautumisen vuoksi sekä siitä syystä, että puutteita oli jo käsitelty varainhoitovuotta 2003 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa (40), tilintarkastustuomioistuin kiistää komission vuoden 2004 vuotuisen toimintakertomuksen lausuman perustana olevat tiedot, joiden mukaan saatujen tietojen ja asetuksen soveltamisen arvioimiseksi vuosittain paikalla tehtyjen tarkastusten perusteella voidaan todeta, että asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisten tarkastusten tekeminen antaa kohtuullisen varmuuden yhteisön lainsäädännön noudattamisesta menojen osalta niiden alojen kohdalla, jotka asetus kattaa.

| 4.58. | Kuten kohdassa 4.10 todetaan, komissio katsoo täyttäneensä kaikki asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaiset velvollisuutensa. Riskianalyysiehdotukset, vuosiohjelmat, vuosikertomukset, pyynnöt ja vastaukset keskinäisen avun antamiseksi, muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille suoritettuja maksuja koskevat katsaukset sekä muut erimuotoista tiedonvaihtoa tai raportointia koskevat esitykset on saatu ja analysoitu. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien kolmen tarkastuskäynnin lisäksi vuodeksi 2005 on sovittu kuusi muuta tarkastuskäyntiä. Vuodesta 2001 alkaen on tehty lisäksi vientitukiin liittyviä, asetuksen (ETY) N:o 4045/89 yksittäisiä kohtia koskevia säännöllisiä tarkastuskäyntejä. Kaikkiin jäsenvaltioiden kysymyksiin tai kyselyihin on vastattu.
  Kun otetaan huomioon sekä edellä mainitut että seuraavat seikat:






  — | maksun suorittamisen jälkeen tehtävät tarkastukset täydentävät ennen maksujen suorittamista tehtäviä tarkastuksia (joilla saadaan jo riittävä varmuus useimmissa toimenpiteissä), |
| --- | --- | --- |

4.58.

Kuten kohdassa 4.10 todetaan, komissio katsoo täyttäneensä kaikki asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaiset velvollisuutensa. Riskianalyysiehdotukset, vuosiohjelmat, vuosikertomukset, pyynnöt ja vastaukset keskinäisen avun antamiseksi, muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille suoritettuja maksuja koskevat katsaukset sekä muut erimuotoista tiedonvaihtoa tai raportointia koskevat esitykset on saatu ja analysoitu. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien kolmen tarkastuskäynnin lisäksi vuodeksi 2005 on sovittu kuusi muuta tarkastuskäyntiä. Vuodesta 2001 alkaen on tehty lisäksi vientitukiin liittyviä, asetuksen (ETY) N:o 4045/89 yksittäisiä kohtia koskevia säännöllisiä tarkastuskäyntejä. Kaikkiin jäsenvaltioiden kysymyksiin tai kyselyihin on vastattu.

Kun otetaan huomioon sekä edellä mainitut että seuraavat seikat:

—

maksun suorittamisen jälkeen tehtävät tarkastukset täydentävät ennen maksujen suorittamista tehtäviä tarkastuksia (joilla saadaan jo riittävä varmuus useimmissa toimenpiteissä),

| — | maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten vähimmäismäärä oli vuoden 2004 loppuun mennessä jo lähes saavutettu ja että |
| --- | --- |

—

maksun suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten vähimmäismäärä oli vuoden 2004 loppuun mennessä jo lähes saavutettu ja että

| — | jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vuosikertomuksissaan havaittujen sääntöjenvastaisuuksien määrän, arvon ja luonteen sekä tarkastettujen tapahtumien arvon, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet vuosikertomuksissaan havaittujen sääntöjenvastaisuuksien määrän, arvon ja luonteen sekä tarkastettujen tapahtumien arvon,

komissio katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaiset tarkastukset täydentävät kokonaisvarmuutta vuoden 2004 menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen

| 4.59. | Todistuksen myöntävien elinten kertomukset antavat varmuuden siitä, että maksajavirastojen toimittamat (ja komission tileihin viedyt) taloudelliset tiedot ovat olennaiselta osin oikeelliset (41). Komission tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös varainhoitovuodelta 2004 yleisesti ottaen perustui asianmukaisesti todistuksen myöntävien elinten tekemään tilien luotettavuutta koskevaan varmennustyöhön. Kyseisen päätöksen perusteella on tehty asianmukaisesti muita päätöksiä tilien hyväksymisen siirtämisestä (ks. kohdat 4.19—4.21). |
| --- | --- |

4.59.

Todistuksen myöntävien elinten kertomukset antavat varmuuden siitä, että maksajavirastojen toimittamat (ja komission tileihin viedyt) taloudelliset tiedot ovat olennaiselta osin oikeelliset (41). Komission tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös varainhoitovuodelta 2004 yleisesti ottaen perustui asianmukaisesti todistuksen myöntävien elinten tekemään tilien luotettavuutta koskevaan varmennustyöhön. Kyseisen päätöksen perusteella on tehty asianmukaisesti muita päätöksiä tilien hyväksymisen siirtämisestä (ks. kohdat 4.19—4.21).

| 4.60. | Todistuksen myöntävien elinten toimittaman tarkastustyön (joka on määritelty asetuksessa (EY) N:o 1663/95) ei ole tarkoitus antaa — eikä se annakaan — suoraa varmuutta siitä, että tukihakemusten esittäjien toimittamat ja maksajavirastojen maksettavaksi koituvan määrän laskemisessa käyttämät tiedot ovat oikeat ja että maksut ovat siten lailliset ja asianmukaiset. Tilintarkastustuomioistuin pysyy kannassaan, jonka mukaan varmentamisen (tai valvontaketjun muun osan) olisi katettava menojen laillisuus ja asianmukaisuus edunsaajan tasolla (42) — nykyiset järjestelyt antavat tilintarkastustuomioistuimelle vain rajallisen varmuuden, koska todistuksen myöntävät elimet eivät yleensä ulota tarkastuksiaan tuensaajiin. |
| --- | --- |

4.60.

Todistuksen myöntävien elinten toimittaman tarkastustyön (joka on määritelty asetuksessa (EY) N:o 1663/95) ei ole tarkoitus antaa — eikä se annakaan — suoraa varmuutta siitä, että tukihakemusten esittäjien toimittamat ja maksajavirastojen maksettavaksi koituvan määrän laskemisessa käyttämät tiedot ovat oikeat ja että maksut ovat siten lailliset ja asianmukaiset. Tilintarkastustuomioistuin pysyy kannassaan, jonka mukaan varmentamisen (tai valvontaketjun muun osan) olisi katettava menojen laillisuus ja asianmukaisuus edunsaajan tasolla (42) — nykyiset järjestelyt antavat tilintarkastustuomioistuimelle vain rajallisen varmuuden, koska todistuksen myöntävät elimet eivät yleensä ulota tarkastuksiaan tuensaajiin.

| 4.60. | Kuten vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen 2003 jo mainittiin, ilmoitettujen menojen valvonta on jäsenvaltioiden maksajavirastojen perustamisen ja hyväksymisen, vuosittaisen varmentamismenettelyn ja eri hallinto- ja valvontajärjestelmien soveltamisen vuoksi kohtalaisen luotettavaa.
  Jotta järjestelmää voidaan kokonaisuutena yhä parantaa, yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamista koskevassa uudessa perusasetuksessa säädetään, että maksajavirastojen päälliköiden on tästä lähin allekirjoitettava jälkikäteen menojensa laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva tarkastuslausuma. |
| --- | --- |

4.60.

Kuten vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen 2003 jo mainittiin, ilmoitettujen menojen valvonta on jäsenvaltioiden maksajavirastojen perustamisen ja hyväksymisen, vuosittaisen varmentamismenettelyn ja eri hallinto- ja valvontajärjestelmien soveltamisen vuoksi kohtalaisen luotettavaa.

Jotta järjestelmää voidaan kokonaisuutena yhä parantaa, yhteisen maatalouspolitiikan rahoittamista koskevassa uudessa perusasetuksessa säädetään, että maksajavirastojen päälliköiden on tästä lähin allekirjoitettava jälkikäteen menojensa laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva tarkastuslausuma.

| 4.61. | Sääntöjenmukaisuutta koskevia komission päätöksiä, joilla se voi jättää menoja yhteisörahoituksen ulkopuolelle, ei ollut saatu valmiiksi vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta (ks. kohta 4.24). |
| --- | --- |

4.61.

Sääntöjenmukaisuutta koskevia komission päätöksiä, joilla se voi jättää menoja yhteisörahoituksen ulkopuolelle, ei ollut saatu valmiiksi vuotta 1998 seuraavilta varainhoitovuosilta (ks. kohta 4.24).

| 4.61. | Kuten kohtaan 4.24 annetussa vastauksessa todetaan, tilanne kesäkuussa 2005 oli sellainen, että 94,3 prosenttia vuonna 2001 toimitetuista tarkastuksista (joissa sallitaan rahoituskorjaukset vuoteen 1999 saakka) ja 78,7 prosenttia vuonna 2002 toimeenpannuista tarkastuksista (joissa sallitaan rahoituskorjaukset vuoteen 2000 saakka) on saatu päätökseen. |
| --- | --- |

4.61.

Kuten kohtaan 4.24 annetussa vastauksessa todetaan, tilanne kesäkuussa 2005 oli sellainen, että 94,3 prosenttia vuonna 2001 toimitetuista tarkastuksista (joissa sallitaan rahoituskorjaukset vuoteen 1999 saakka) ja 78,7 prosenttia vuonna 2002 toimeenpannuista tarkastuksista (joissa sallitaan rahoituskorjaukset vuoteen 2000 saakka) on saatu päätökseen.

Maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus

| 4.62. | Vuotuiseen toimintakertomukseen tehdyistä parannuksista huolimatta sen antama vuoden 2004 menojen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva kattavuus ja varmuus ovat rajallisia. Kertomuksesta ei käy ilmi missä määrin menoihin saatetaan tehdään myöhempiä rahoituskorjauksia, joten se rajoittaa varmuutta, jonka tilintarkastustuomioistuin voi toimintakertomuksesta saada. Kertomuksessa ei mainita, että säännönvastaiset maksut peritään takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn ja jäsenvaltioiden takaisinperintämenettelyiden yhteydessä. |
| --- | --- |

4.62.

Vuotuiseen toimintakertomukseen tehdyistä parannuksista huolimatta sen antama vuoden 2004 menojen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva kattavuus ja varmuus ovat rajallisia. Kertomuksesta ei käy ilmi missä määrin menoihin saatetaan tehdään myöhempiä rahoituskorjauksia, joten se rajoittaa varmuutta, jonka tilintarkastustuomioistuin voi toimintakertomuksesta saada. Kertomuksessa ei mainita, että säännönvastaiset maksut peritään takaisin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn ja jäsenvaltioiden takaisinperintämenettelyiden yhteydessä.

| 4.62. | Maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus ja vuotuinen lausuma perustuvat varmuuteen, joka saadaan käytössä olevien järjestelmien ja niiden toiminnan perusteella. Toimintakertomuksessa selvitetään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien yhteisen maatalouspolitiikan menojen koko tarkastusketju. Järjestelmän avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, että vakavat puutteet tulevat koko menettelyn lopussa havaituiksi ja että jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään aiheelliset rahoituskorjaukset. Tämä on se perusta, jonka mukaan pääjohtaja voi antaa tarkastuslausuman.
  Vuotuista lausumaa allekirjoitettaessa kaikkiin jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin menoihin voidaan vielä soveltaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä ja mahdollisia rahoituskorjauksia. Se kuuluu jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavan järjestelmän luonteeseen EU:n lainsäädännön mukaisesti, eikä sitä tulisi nähdä tekijänä, joka rajoittaa pääjohtajan mahdollisuutta vuotuisen lausuman toimittamiseen.
  Varmuutta voidaan vielä lisätä yhteisen maatalouspolitiikan uudessa rahoitusasetuksessa suunnitelluilla maksajavirastojen vuotuisilla lausunnoilla sekä toimenpiteillä, joita komissio on ehdottanut yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämisestä antamassaan tiedonannossa (KOM(2005) 252 lopullinen). |
| --- | --- |

4.62.

Maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus ja vuotuinen lausuma perustuvat varmuuteen, joka saadaan käytössä olevien järjestelmien ja niiden toiminnan perusteella. Toimintakertomuksessa selvitetään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien yhteisen maatalouspolitiikan menojen koko tarkastusketju. Järjestelmän avulla saadaan kohtuullinen varmuus siitä, että vakavat puutteet tulevat koko menettelyn lopussa havaituiksi ja että jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään aiheelliset rahoituskorjaukset. Tämä on se perusta, jonka mukaan pääjohtaja voi antaa tarkastuslausuman.

Vuotuista lausumaa allekirjoitettaessa kaikkiin jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitaviin menoihin voidaan vielä soveltaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä ja mahdollisia rahoituskorjauksia. Se kuuluu jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavan järjestelmän luonteeseen EU:n lainsäädännön mukaisesti, eikä sitä tulisi nähdä tekijänä, joka rajoittaa pääjohtajan mahdollisuutta vuotuisen lausuman toimittamiseen.

Varmuutta voidaan vielä lisätä yhteisen maatalouspolitiikan uudessa rahoitusasetuksessa suunnitelluilla maksajavirastojen vuotuisilla lausunnoilla sekä toimenpiteillä, joita komissio on ehdottanut yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämisestä antamassaan tiedonannossa (KOM(2005) 252 lopullinen).

Suositukset

| 4.63. | Komission olisi pyrittävä: |
| --- | --- |

4.63.

Komission olisi pyrittävä:

| 4.63. | |
| --- | --- |

4.63.

| a) | kohentamaan YMP:n menojen tarkastuksia niillä aloilla, joilla ilmenee merkittäviä puutteita; |
| --- | --- |

a)

kohentamaan YMP:n menojen tarkastuksia niillä aloilla, joilla ilmenee merkittäviä puutteita;

| a) | Komissio on sitoutunut korjaamaan yhä jatkuvat puutteet, kuten yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltaminen Kreikassa. Tässä yhteydessä on huomattava, että yhteisessä maatalouspolitiikassa vuonna 2003 ja Välimeren tuotteiden alalla vuonna 2004 toteutetut uudistukset vähentävät kokonaisriskiä, koska niissä otetaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin lisää menoja. |
| --- | --- |

a)

Komissio on sitoutunut korjaamaan yhä jatkuvat puutteet, kuten yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän soveltaminen Kreikassa. Tässä yhteydessä on huomattava, että yhteisessä maatalouspolitiikassa vuonna 2003 ja Välimeren tuotteiden alalla vuonna 2004 toteutetut uudistukset vähentävät kokonaisriskiä, koska niissä otetaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän piiriin lisää menoja.

| b) | parantamaan kaikkien valvontajärjestelmien tulosten raportointitapaa, kuten viime vuonna jo todettiin. Erityisesti maksujen suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten merkitystä olisi korostettava säännönvastaisten YMP:n maksujen tunnistamisessa kiinnittämällä huomio jäsenvaltioilta pyydettyjen tietojen puutteisiin, jotka liittyvät varsinkin testattujen toimien ja budjettikohdittain havaittujen säännönvastaisuuksien arvoon (ks. kohta 4.10 a). Komission olisi arvioitava toimitettujen tarkastusten laatu ja tarvittaessa harkittava lisäkäyntien tekemistä jäsenvaltioihin (ks. kohta 4.10 b) ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan suunniteltujen ohjelmien saattaminen päätökseen (ks. kohta 4.10 c); |
| --- | --- |

b)

parantamaan kaikkien valvontajärjestelmien tulosten raportointitapaa, kuten viime vuonna jo todettiin. Erityisesti maksujen suorittamisen jälkeen tehtävien tarkastusten merkitystä olisi korostettava säännönvastaisten YMP:n maksujen tunnistamisessa kiinnittämällä huomio jäsenvaltioilta pyydettyjen tietojen puutteisiin, jotka liittyvät varsinkin testattujen toimien ja budjettikohdittain havaittujen säännönvastaisuuksien arvoon (ks. kohta 4.10 a). Komission olisi arvioitava toimitettujen tarkastusten laatu ja tarvittaessa harkittava lisäkäyntien tekemistä jäsenvaltioihin (ks. kohta 4.10 b) ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan suunniteltujen ohjelmien saattaminen päätökseen (ks. kohta 4.10 c);

| b) | Ensinnäkin komissio on samaa mieltä siitä, että asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaista raportointia voitaisiin parantaa, ja tätä tarkoitusta varten komissio tekee ehdotuksen komission asetuksen (EY) N:o 4/2004 muuttamiseksi. Tarkastettujen toimien ja havaittujen sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamiseksi otetaan käyttöön uudet taulukot, jotta sääntöjenvastaisuuksien määrä, arvo ja luonne voidaan yksilöidä selkeästi ja analysoida.
  Toiseksi komissio arvioi jo nyt toteutettujen tarkastusten laatua säännöllisesti. Vuosina 2001—2004 maatalouden pääosasto teki 27 tarkastuskäyntiä, joihin sisältyi asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisten vientitukitarkastusten arviointi. Komissio toteutti tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 2003 mukaisesti lisätoimenpiteitä parantaakseen tehtyjen tarkastusten seurantaa. Se otti tässä tarkoituksessa tarkastusohjelmaan kolme vuodeksi 2004 suunniteltua ja kuusi vuodeksi 2005 suunniteltua yleisiin näkökohtiin liittyvää tarkastuskäyntiä sekä kymmenen vuodeksi 2005 suunniteltua sääntöjenmukaisuuskysymyksiin liittyvää tarkastuskäyntiä.
  Lisäksi suunnitellaan otettavaksi käyttöön uusia tapoja, joilla voidaan yksilöidä maksamatta olevat määrärahat ja raportoida niistä (ehdotuksessa komission asetuksen (EY) N:o 4/2004 muuttamisesta), jotta raportointijaksolla kesken jääneitä tarkastuksia voidaan käsitellä seuraavien raportointijaksojen kertomuksissa. Komissio tutkii tältä osin myös syitä, miksi jotkin jäsenvaltiot eivät ole saaneet tarkastusohjelmia päätökseen ajoissa, ja pyytää jäsenvaltioilta tarvittaessa selvityksiä. |
| --- | --- |

b)

Ensinnäkin komissio on samaa mieltä siitä, että asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaista raportointia voitaisiin parantaa, ja tätä tarkoitusta varten komissio tekee ehdotuksen komission asetuksen (EY) N:o 4/2004 muuttamiseksi. Tarkastettujen toimien ja havaittujen sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamiseksi otetaan käyttöön uudet taulukot, jotta sääntöjenvastaisuuksien määrä, arvo ja luonne voidaan yksilöidä selkeästi ja analysoida.

Toiseksi komissio arvioi jo nyt toteutettujen tarkastusten laatua säännöllisesti. Vuosina 2001—2004 maatalouden pääosasto teki 27 tarkastuskäyntiä, joihin sisältyi asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisten vientitukitarkastusten arviointi. Komissio toteutti tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 2003 mukaisesti lisätoimenpiteitä parantaakseen tehtyjen tarkastusten seurantaa. Se otti tässä tarkoituksessa tarkastusohjelmaan kolme vuodeksi 2004 suunniteltua ja kuusi vuodeksi 2005 suunniteltua yleisiin näkökohtiin liittyvää tarkastuskäyntiä sekä kymmenen vuodeksi 2005 suunniteltua sääntöjenmukaisuuskysymyksiin liittyvää tarkastuskäyntiä.

Lisäksi suunnitellaan otettavaksi käyttöön uusia tapoja, joilla voidaan yksilöidä maksamatta olevat määrärahat ja raportoida niistä (ehdotuksessa komission asetuksen (EY) N:o 4/2004 muuttamisesta), jotta raportointijaksolla kesken jääneitä tarkastuksia voidaan käsitellä seuraavien raportointijaksojen kertomuksissa. Komissio tutkii tältä osin myös syitä, miksi jotkin jäsenvaltiot eivät ole saaneet tarkastusohjelmia päätökseen ajoissa, ja pyytää jäsenvaltioilta tarvittaessa selvityksiä.

| c) | varmistamaan, että valvontajärjestelmät antavat varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisen edunsaajan tasolla; |
| --- | --- |

c)

varmistamaan, että valvontajärjestelmät antavat varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisen edunsaajan tasolla;

| c) | Komissio katsoo, että voimassa olevat hallinto- ja valvontajärjestelmät, jos niitä sovelletaan asianmukaisesti monivuotisen menettelyn yhteydessä, takaavat jo kohtuullisen varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisen edunsaajan tasolla. Koko menettely jakautuu toisaalta vuotuiseen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen ja toisaalta monivuotiseen sääntöjenmukaisuustarkastukseen, joiden avulla komissio voi sulkea yhteisön rahoituksen ulkopuolelle menot, jotka on toteutettu alle 24 kuukautta ennen komission kirjallista tiedonantoa asianomaisen jäsenvaltion osalta toimeenpantujen tarkastusten tuloksista.
  Kohtuullista varmuutta jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ei edellä mainituista syistä voida saada vuosittain etenkään pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa yksistään komission tarkastustyön tuloksena, vaan on lähdettävä siitä oletuksesta, että jäsenvaltiot täyttävät hallinto- ja valvontavelvollisuutensa. Jos komission tarkastuksissa havaitaan myöhemmin puutteita, määritetään tukeen oikeuttamattomien menojen riski ja tehdään aiheellisia rahoituskorjauksia. |
| --- | --- |

c)

Komissio katsoo, että voimassa olevat hallinto- ja valvontajärjestelmät, jos niitä sovelletaan asianmukaisesti monivuotisen menettelyn yhteydessä, takaavat jo kohtuullisen varmuuden toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisen edunsaajan tasolla. Koko menettely jakautuu toisaalta vuotuiseen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen ja toisaalta monivuotiseen sääntöjenmukaisuustarkastukseen, joiden avulla komissio voi sulkea yhteisön rahoituksen ulkopuolelle menot, jotka on toteutettu alle 24 kuukautta ennen komission kirjallista tiedonantoa asianomaisen jäsenvaltion osalta toimeenpantujen tarkastusten tuloksista.

Kohtuullista varmuutta jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien maatalousmenojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ei edellä mainituista syistä voida saada vuosittain etenkään pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa yksistään komission tarkastustyön tuloksena, vaan on lähdettävä siitä oletuksesta, että jäsenvaltiot täyttävät hallinto- ja valvontavelvollisuutensa. Jos komission tarkastuksissa havaitaan myöhemmin puutteita, määritetään tukeen oikeuttamattomien menojen riski ja tehdään aiheellisia rahoituskorjauksia.

| d) | arvioimaan säännönvastaisuuksien taso oikein ja varmistamaan, että niitä vastaavat määrät peritään takaisin erilaisten menettelyiden kautta; |
| --- | --- |

d)

arvioimaan säännönvastaisuuksien taso oikein ja varmistamaan, että niitä vastaavat määrät peritään takaisin erilaisten menettelyiden kautta;

| d) | Sääntöjenvastaisuuksien tason arvioimista koskevan kehotuksen osalta komissio ottaa huomioon tiettyä vuotta koskevien rahoituskorjauksien kokonaismäärän sekä lopullisiin edunsaajiin jäsenvaltiossa sovelletut seuraamukset antaakseen asianmukaisen arvion sääntöjenvastaisten maksujen kokonaistasosta.
  Sääntöjenvastaisuuksien vuoksi menetettyjen määrien takaisinperintä on jäsenvaltioiden vastuulla. Komissio seuraa jäsenvaltioiden takaisinperintämenettelyjä asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Sääntöjenvastaisuuksien tason arvioimista koskevan kehotuksen osalta komissio ottaa huomioon tiettyä vuotta koskevien rahoituskorjauksien kokonaismäärän sekä lopullisiin edunsaajiin jäsenvaltiossa sovelletut seuraamukset antaakseen asianmukaisen arvion sääntöjenvastaisten maksujen kokonaistasosta.

Sääntöjenvastaisuuksien vuoksi menetettyjen määrien takaisinperintä on jäsenvaltioiden vastuulla. Komissio seuraa jäsenvaltioiden takaisinperintämenettelyjä asetuksen (EY) N:o 1258/1999 8 artiklan mukaisesti.

| e) | erottelemaan pääjohtajan lausumasta, toisaalta varmennetut menot (ja joille on tarvittaessa tehty korjaukset), joista pääjohtaja voi antaa kohtuullisen varmuuden (tai ei voi antaa varmuutta), ja toisaalta menot, joille on tehtävä lisätarkastuksia (ja joihin on tehtävä mahdollisia korjauksia); |
| --- | --- |

e)

erottelemaan pääjohtajan lausumasta, toisaalta varmennetut menot (ja joille on tarvittaessa tehty korjaukset), joista pääjohtaja voi antaa kohtuullisen varmuuden (tai ei voi antaa varmuutta), ja toisaalta menot, joille on tehtävä lisätarkastuksia (ja joihin on tehtävä mahdollisia korjauksia);

| e) | Komissio katsoo toisin kuin tilintarkastustuomioistuin, ettei vuotuisessa toimintakertomuksessa ole aiheellista eritellä jo varmennettuja menoja ja menoja, joiden osalta varmennusta jatketaan. Koska sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettely on luonteeltaan monivuotinen, kyseinen erittely olisi pitkälti sattumanvaraista ja vaarantaisi jäsenvaltioiden oikeuden puolustautua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. |
| --- | --- |

e)

Komissio katsoo toisin kuin tilintarkastustuomioistuin, ettei vuotuisessa toimintakertomuksessa ole aiheellista eritellä jo varmennettuja menoja ja menoja, joiden osalta varmennusta jatketaan. Koska sääntöjenmukaisuuden tarkastamismenettely on luonteeltaan monivuotinen, kyseinen erittely olisi pitkälti sattumanvaraista ja vaarantaisi jäsenvaltioiden oikeuden puolustautua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä.

| f) | tutkimaan syyt siihen, miksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän satunnaisotantaan perustuvien pinta-alatarkastusten virhemäärät ovat edelleenkin suuremmat kuin riskianalyysiin perustuvien pinta-alatarkastusten. Komission olisi myös analysoitava riskianalyyseihin vuonna 2004 tehtyjen muutosten vaikutukset. |
| --- | --- |

f)

tutkimaan syyt siihen, miksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän satunnaisotantaan perustuvien pinta-alatarkastusten virhemäärät ovat edelleenkin suuremmat kuin riskianalyysiin perustuvien pinta-alatarkastusten. Komission olisi myös analysoitava riskianalyyseihin vuonna 2004 tehtyjen muutosten vaikutukset.

| f) | Tammikuun 1 päivästä 2004 voimaantulleet sääntelyn muutokset parantavat tilannetta, ja komissio tekee asianmukaisia tarkastuksia normaaliin tapaan.
  Tilintarkastustuomioistuimen kuvailema tilanne koskee vain joitakin jäsenvaltioita, ja se johtuu joskus siitä, että kaukokartoitustarkastukset luokitellaan satunnaisotantaan perustuviksi tarkastuksiksi. Kun tilanne ilmaistaan lisäksi viljelijöinä, joilla esiintyy sääntöjenvastaisuuksia, riskianalyysiin perustuvilla tarkastuksilla saatavat tulokset ovat todellakin parempia kuin satunnaisotantaan perustuvien tarkastusten tulokset.
  On kuitenkin huomattava, että sääntöjenvastaisuuksien määrät ovat vähenemässä ja sataprosenttiset hallinnolliset tarkastukset ovat tehokkaita, jolloin satunnaisotantaan ja paikalla tehtäviin riskianalyysiin perustuvien tarkastusten tulosten välisten erojen ennakoidaan olevan hyvin pieniä. |
| --- | --- |

f)

Tammikuun 1 päivästä 2004 voimaantulleet sääntelyn muutokset parantavat tilannetta, ja komissio tekee asianmukaisia tarkastuksia normaaliin tapaan.

Tilintarkastustuomioistuimen kuvailema tilanne koskee vain joitakin jäsenvaltioita, ja se johtuu joskus siitä, että kaukokartoitustarkastukset luokitellaan satunnaisotantaan perustuviksi tarkastuksiksi. Kun tilanne ilmaistaan lisäksi viljelijöinä, joilla esiintyy sääntöjenvastaisuuksia, riskianalyysiin perustuvilla tarkastuksilla saatavat tulokset ovat todellakin parempia kuin satunnaisotantaan perustuvien tarkastusten tulokset.

On kuitenkin huomattava, että sääntöjenvastaisuuksien määrät ovat vähenemässä ja sataprosenttiset hallinnolliset tarkastukset ovat tehokkaita, jolloin satunnaisotantaan ja paikalla tehtäviin riskianalyysiin perustuvien tarkastusten tulosten välisten erojen ennakoidaan olevan hyvin pieniä.

UUSIEN JÄSENVALTIOIDEN SIIRTYMÄVAIHE

EMOTR:n maksajavirastojen hyväksyminen uusissa jäsenvaltioissa

| 4.64. | Unioniin liittyville maille asetettiin vaatimus perustaa ja hyväksyä EMOTR:n maksajavirastot 1. toukokuuta 2004 mennessä. |
| --- | --- |

4.64.

Unioniin liittyville maille asetettiin vaatimus perustaa ja hyväksyä EMOTR:n maksajavirastot 1. toukokuuta 2004 mennessä.

| 4.65. | Näiden jäsenvaltioiden oli nimettävä maksajavirastojen hyväksymisestä vastaava toimivaltainen viranomainen. Hyväksyntään liittyvän tarkastustyön suorittavan elimen on raportoitava hallintoon ja kirjanpitoon liittyvistä edellytyksistä, mukaan lukien edellytykset, jotka on laadittu maksettuja ennakoita, saatuja vakuuksia, interventiovarastoja ja takaisinperittäviä määriä koskevien yhteisön etujen suojelemiseksi. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen päättää kyseisen kertomuksen perusteella väliaikaisen tai lopullisen hyväksynnän myöntämisestä. |
| --- | --- |

4.65.

Näiden jäsenvaltioiden oli nimettävä maksajavirastojen hyväksymisestä vastaava toimivaltainen viranomainen. Hyväksyntään liittyvän tarkastustyön suorittavan elimen on raportoitava hallintoon ja kirjanpitoon liittyvistä edellytyksistä, mukaan lukien edellytykset, jotka on laadittu maksettuja ennakoita, saatuja vakuuksia, interventiovarastoja ja takaisinperittäviä määriä koskevien yhteisön etujen suojelemiseksi. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen päättää kyseisen kertomuksen perusteella väliaikaisen tai lopullisen hyväksynnän myöntämisestä.

| 4.66. | Yhdestätoista maksajavirastosta seitsemälle on myönnetty hyväksyntä (43), mutta kahdelle niistä on myönnetty määräaikainen hyväksyntä (44) ja neljällä maksajavirastolla on väliaikaisen maksajaviraston asema. |
| --- | --- |

4.66.

Yhdestätoista maksajavirastosta seitsemälle on myönnetty hyväksyntä (43), mutta kahdelle niistä on myönnetty määräaikainen hyväksyntä (44) ja neljällä maksajavirastolla on väliaikaisen maksajaviraston asema.

| 4.67. | Komissio ei ole varmistanut täyttävätkö kyseiset maksajavirastot hyväksymisperusteet. Vuoden 2004 menot olivat vähäiset (19,5 miljoonaa euroa), mutta EMOTR-vuonna 2005 rahaston menoiksi tullaan kirjaamaan merkittäviä määriä. Sen vuoksi on siis tärkeätä, että komissio saa työnsä valmiiksi mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

4.67.

Komissio ei ole varmistanut täyttävätkö kyseiset maksajavirastot hyväksymisperusteet. Vuoden 2004 menot olivat vähäiset (19,5 miljoonaa euroa), mutta EMOTR-vuonna 2005 rahaston menoiksi tullaan kirjaamaan merkittäviä määriä. Sen vuoksi on siis tärkeätä, että komissio saa työnsä valmiiksi mahdollisimman pian.

| 4.67. | Komission vuoden 2005 tilintarkastustyöohjelma kattaa kaikki uudet jäsenvaltiot, ja niihin kaikkiin tehdään tarkastuskäyntejä vuoden 2005 kesäkuusta marraskuuhun. Näin ollen kaikki uudet maksajavirastot tullaan tarkastamaan ennen varainhoitovuoden 2005 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä.
  Komissio on kiinnittänyt vuodesta 2003 lähtien erityistä huomiota tarvittavien rakenteiden kehittämiseksi ja toiminut hyvin aktiivisesti kunkin uuden jäsenvaltion asioissa (kyseiseen aikaan ehdokasmaita). Tätä varten tehtiin tarkastuksia ja otettiin käyttöön kirjallisiin tiedonantoihin perustuva tiedonvaihto. Komission yksiköiden sekä kunkin uuden jäsenvaltion kanssa järjestettiin kokouksia. Havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavat toimenpiteet kirjattiin. |
| --- | --- |

4.67.

Komission vuoden 2005 tilintarkastustyöohjelma kattaa kaikki uudet jäsenvaltiot, ja niihin kaikkiin tehdään tarkastuskäyntejä vuoden 2005 kesäkuusta marraskuuhun. Näin ollen kaikki uudet maksajavirastot tullaan tarkastamaan ennen varainhoitovuoden 2005 tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä.

Komissio on kiinnittänyt vuodesta 2003 lähtien erityistä huomiota tarvittavien rakenteiden kehittämiseksi ja toiminut hyvin aktiivisesti kunkin uuden jäsenvaltion asioissa (kyseiseen aikaan ehdokasmaita). Tätä varten tehtiin tarkastuksia ja otettiin käyttöön kirjallisiin tiedonantoihin perustuva tiedonvaihto. Komission yksiköiden sekä kunkin uuden jäsenvaltion kanssa järjestettiin kokouksia. Havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavat toimenpiteet kirjattiin.

| 4.68. | Kuten
  taulukosta 4.8
  käy ilmi, hyväksyntää koskevat kertomukset osoittavat, että viiden maksajaviraston hyväksynnän taso on tyydyttävä. Kahdella virastolla on merkittäviä puutteita kahdella alalla, kun taas neljällä virastolla on heikkouksia ainakin neljällä alalla. |
| --- | --- |

4.68.

Kuten
  taulukosta 4.8
  käy ilmi, hyväksyntää koskevat kertomukset osoittavat, että viiden maksajaviraston hyväksynnän taso on tyydyttävä. Kahdella virastolla on merkittäviä puutteita kahdella alalla, kun taas neljällä virastolla on heikkouksia ainakin neljällä alalla.

Taulukko 4.8 — Yhteenveto uusien jäsenvaltioiden maksajavirastojen hyväksyntää koskevissa kertomuksissa havaituista puutteista (45)

| Jäsenvaltio | EMOTR-menot vuonna 2004
  (miljoonaa euroa) | Maksajavirasto | Kirjalliset menettelyt | Tehtävien eriyttäminen | Maksujen tarkastukset ja menettelyt | Kirjanpitomenettelyt (46) | Tietotekninen turvallisuus | Sisäinen tarkastus | Valtuutuksen saaneet elimet (47) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kypros | — | Kyproksen maatalousmaksuista vastaava järjestö (CAPO) | × | × | × | × | × | × | × |
| Tšekin tasavalta | 4,70 | Valtion maatalousinterventiorahasto (SZIF) | Ei merkittäviä ongelmia |
| Viro | 0,50 | Maatalouden rekisteri- ja tietovirasto (PRIA) | × | | × | | | | |
| Unkari | 0,50 | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen virasto (MVH) | × | | × | × | × | | × |
| Latvia | 0,50 | Maaseudun tukipalvelu (LAD) | × | × | × | × | | | |
| Liettua | 0,50 | Kansallinen maksajavirasto (NMA) | Ei merkittäviä ongelmia |
| Puola | 10,80 | Maatalouden rakenneuudistuksen ja uudenaikaistamisen virasto (ARiMR) | × | × | | | × | × | × |
| Puola | — | Maatalouden markkinoista vastaava virasto (ARR) | Ei merkittäviä ongelmia |
| Malta | — | Maaseutu- ja ympäristöasioiden ministeriön alaisuudessa toimiva maksajavirasto | | | | | × | | × |
| Slovakian tasavalta | 1,40 | Maatalouden maksajavirasto (PPA) | Ei merkittäviä ongelmia |
| Slovenia | 0,10 | Maatalouden markkinoista ja maaseudun kehittämisestä vastaava virasto | Ei merkittäviä ongelmia |
| Lähde: Toimivaltaisten viranomaisten tilintarkastustuomioistuimelle toimittamat hyväksyntää koskevat kertomukset. |

Jäsenvaltio

EMOTR-menot vuonna 2004

(miljoonaa euroa)

Maksajavirasto

Kirjalliset menettelyt

Tehtävien eriyttäminen

Maksujen tarkastukset ja menettelyt

Kirjanpitomenettelyt (46)

Tietotekninen turvallisuus

Sisäinen tarkastus

Valtuutuksen saaneet elimet (47)

Kypros

—

Kyproksen maatalousmaksuista vastaava järjestö (CAPO)

×

×

×

×

×

×

×

Tšekin tasavalta

4,70

Valtion maatalousinterventiorahasto (SZIF)

Ei merkittäviä ongelmia

Viro

0,50

Maatalouden rekisteri- ja tietovirasto (PRIA)

×

×

Unkari

0,50

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen virasto (MVH)

×

×

×

×

×

Latvia

0,50

Maaseudun tukipalvelu (LAD)

×

×

×

×

Liettua

0,50

Kansallinen maksajavirasto (NMA)

Ei merkittäviä ongelmia

Puola

10,80

Maatalouden rakenneuudistuksen ja uudenaikaistamisen virasto (ARiMR)

×

×

×

×

×

Puola

—

Maatalouden markkinoista vastaava virasto (ARR)

Ei merkittäviä ongelmia

Malta

—

Maaseutu- ja ympäristöasioiden ministeriön alaisuudessa toimiva maksajavirasto

×

×

Slovakian tasavalta

1,40

Maatalouden maksajavirasto (PPA)

Ei merkittäviä ongelmia

Slovenia

0,10

Maatalouden markkinoista ja maaseudun kehittämisestä vastaava virasto

Ei merkittäviä ongelmia

Lähde: Toimivaltaisten viranomaisten tilintarkastustuomioistuimelle toimittamat hyväksyntää koskevat kertomukset.

Sapard — valvonta tyydyttävää, mutta maksupyyntöjen arvioinnissa on eräitä puutteita

| 4.69. | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisellä liittymisohjelmalla (Sapard) (48) pyritään auttamaan kymmentä Keski- ja Itä-Euroopan (49) edunsaajamaata ratkaisemaan maatalouden alojen ja maaseutualueiden rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyviä ongelmiaan ja edistämään YMP:n ja siihen liittyvien politiikkojen täytäntöönpanoa (ks. luku 8). |
| --- | --- |

4.69.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisellä liittymisohjelmalla (Sapard) (48) pyritään auttamaan kymmentä Keski- ja Itä-Euroopan (49) edunsaajamaata ratkaisemaan maatalouden alojen ja maaseutualueiden rakenteelliseen sopeuttamiseen liittyviä ongelmiaan ja edistämään YMP:n ja siihen liittyvien politiikkojen täytäntöönpanoa (ks. luku 8).

| 4.70. | Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneiden maiden sopimuskausi päättyi vuonna 2004. Maksujen suorittamista jatketaan kuitenkin hankkeille, joita koskevat sopimukset oli tehty edeltävinä vuosina. Alkuvuosien alhaisen täytäntöönpanoasteen vuoksi sopimuskauden lopussa (50) käsiteltiin paljon hakemuksia lyhyessä ajassa (51). Tämän seurauksena arviointien laatua ja niihin liittyviä maksupyyntöjä koskeva riski on kasvanut. |
| --- | --- |

4.70.

Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneiden maiden sopimuskausi päättyi vuonna 2004. Maksujen suorittamista jatketaan kuitenkin hankkeille, joita koskevat sopimukset oli tehty edeltävinä vuosina. Alkuvuosien alhaisen täytäntöönpanoasteen vuoksi sopimuskauden lopussa (50) käsiteltiin paljon hakemuksia lyhyessä ajassa (51). Tämän seurauksena arviointien laatua ja niihin liittyviä maksupyyntöjä koskeva riski on kasvanut.

| 4.70. | Komissio pyysi uusia jäsenvaltioita kiinnittämään siirtymäkaudella (Sapard-ohjelmasta liittymisen jälkeiseen ohjelmaan) huomiota erityisesti siihen, että Sapard-ohjelman hallinnointiin tarkoitettua pätevää henkilöstöä on riittävästi. Komissio on tietoinen mahdollisesta riskistä ja ottaa sen huomioon tarkastuksissaan, muttei ole toistaiseksi havainnut todisteita rahoitukseen liittyvästä riskistä. |
| --- | --- |

4.70.

Komissio pyysi uusia jäsenvaltioita kiinnittämään siirtymäkaudella (Sapard-ohjelmasta liittymisen jälkeiseen ohjelmaan) huomiota erityisesti siihen, että Sapard-ohjelman hallinnointiin tarkoitettua pätevää henkilöstöä on riittävästi. Komissio on tietoinen mahdollisesta riskistä ja ottaa sen huomioon tarkastuksissaan, muttei ole toistaiseksi havainnut todisteita rahoitukseen liittyvästä riskistä.

| 4.71. | Kunkin Sapard-maan on toimitettava komissiolle vuosittain todistuksen myöntävän elimen laatima todistus tileistä ja tarkastuskertomus, joita käytetään komission tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan vuotuisen päätöksen perustana. Komissio tarkasti ja hyväksyi 28. syyskuuta 2004 seitsemän maan (Tšekin tasavalta, Viro, Latvia, Liettua, Unkari, Slovenia, Slovakia) Sapard-tilit vuodelta 2003 ja lykkäsi Puolan, Bulgarian ja Romanian tilejä koskevia päätöksiä. Käytyään läpi komission päätöksen tilintarkastustuomioistuin ei löytänyt aihetta esittää merkittäviä havaintoja. |
| --- | --- |

4.71.

Kunkin Sapard-maan on toimitettava komissiolle vuosittain todistuksen myöntävän elimen laatima todistus tileistä ja tarkastuskertomus, joita käytetään komission tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan vuotuisen päätöksen perustana. Komissio tarkasti ja hyväksyi 28. syyskuuta 2004 seitsemän maan (Tšekin tasavalta, Viro, Latvia, Liettua, Unkari, Slovenia, Slovakia) Sapard-tilit vuodelta 2003 ja lykkäsi Puolan, Bulgarian ja Romanian tilejä koskevia päätöksiä. Käytyään läpi komission päätöksen tilintarkastustuomioistuin ei löytänyt aihetta esittää merkittäviä havaintoja.

| 4.71. | Komissio on pyytänyt kyseisten maiden todistuksen myöntäviä viranomaisia tekemään lisää tarkastuksia. Kun kyseinen arviointi saadaan päätökseen ja se katsotaan tyydyttäväksi, komissio tarkastaa ja hyväksyy kyseiset Sapard-tilit. |
| --- | --- |

4.71.

Komissio on pyytänyt kyseisten maiden todistuksen myöntäviä viranomaisia tekemään lisää tarkastuksia. Kun kyseinen arviointi saadaan päätökseen ja se katsotaan tyydyttäväksi, komissio tarkastaa ja hyväksyy kyseiset Sapard-tilit.

| 4.72. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission analyysin vuotuisista täytäntöönpanokertomuksista, jotka Sapard-maiden on toimitettava. Tarkastus osoitti, ettei näiden analyysien lainsäädäntöön perustuvaa määräaikaa ollut aina noudatettu. |
| --- | --- |

4.72.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission analyysin vuotuisista täytäntöönpanokertomuksista, jotka Sapard-maiden on toimitettava. Tarkastus osoitti, ettei näiden analyysien lainsäädäntöön perustuvaa määräaikaa ollut aina noudatettu.

| 4.72. | Komissio kiinnittää yhä enemmän huomiota siihen, että määräaikoja noudatetaan. |
| --- | --- |

4.72.

Komissio kiinnittää yhä enemmän huomiota siihen, että määräaikoja noudatetaan.

| 4.73. | Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnit kahteen Sapard-maahan, Unkariin ja Sloveniaan, tarkastaakseen 20 hankkeelle suoritettujen maksujen otoksen ja tarkastaakseen menettelyn, kuvaukset ja Sapard-maksajavirastojen käyttämät tarkistuslistat. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä huolimatta (ks. seuraava kohta) Sapard-järjestelmät sisälsivät päätoiminnot (kuten tehtävien eriyttäminen ja sisäinen tarkastus), menettelyt olivat hyvin dokumentoituja ja järjestelmät toimivat yleisesti ottaen myös käytännössä kuvatulla tavalla ja hyväksymisedellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.73.

Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnit kahteen Sapard-maahan, Unkariin ja Sloveniaan, tarkastaakseen 20 hankkeelle suoritettujen maksujen otoksen ja tarkastaakseen menettelyn, kuvaukset ja Sapard-maksajavirastojen käyttämät tarkistuslistat. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä huolimatta (ks. seuraava kohta) Sapard-järjestelmät sisälsivät päätoiminnot (kuten tehtävien eriyttäminen ja sisäinen tarkastus), menettelyt olivat hyvin dokumentoituja ja järjestelmät toimivat yleisesti ottaen myös käytännössä kuvatulla tavalla ja hyväksymisedellytysten mukaisesti.

| 4.74. | Tarkastushetkellä toteutetut keskeiset toimenpiteet kattaneiden maksujen tarkastuksessa havaittiin seuraavat, taloudelliselta merkitykseltään kuitenkin vähäiset puutteet ja virheet, joista osa oli muissa Sapard-maissa havaittujen puutteiden ja virheiden kaltaisia (52):






  a) | eräitä keskeisiä liiketoimintasuunnitelman lukuja ei ollut todennettu tositteiden avulla; |
| --- | --- | --- |

4.74.

Tarkastushetkellä toteutetut keskeiset toimenpiteet kattaneiden maksujen tarkastuksessa havaittiin seuraavat, taloudelliselta merkitykseltään kuitenkin vähäiset puutteet ja virheet, joista osa oli muissa Sapard-maissa havaittujen puutteiden ja virheiden kaltaisia (52):

a)

eräitä keskeisiä liiketoimintasuunnitelman lukuja ei ollut todennettu tositteiden avulla;

| b) | hankkeen tietoihin sisältyvä tukikelpoisten kokonaiskustannusten tarkastuksia koskeva todentava aineisto oli riittämätöntä; |
| --- | --- |

b)

hankkeen tietoihin sisältyvä tukikelpoisten kokonaiskustannusten tarkastuksia koskeva todentava aineisto oli riittämätöntä;

| c) | viranomaisten paikalla tehtyjen käyntien aikana toimittamasta tarkastustyöstä ei ollut selkeätä todentavaa aineistoa tai se ei ollut asianmukaista, minkä vuoksi eräässä tapauksessa maksu suoritettiin vasta osittain toteutuneelle investoinnille; |
| --- | --- |

c)

viranomaisten paikalla tehtyjen käyntien aikana toimittamasta tarkastustyöstä ei ollut selkeätä todentavaa aineistoa tai se ei ollut asianmukaista, minkä vuoksi eräässä tapauksessa maksu suoritettiin vasta osittain toteutuneelle investoinnille;

| d) | kolmen hintatarjouksen esittäjän menettelyä ei ollut noudatettu (53)
   (54). |
| --- | --- |

d)

kolmen hintatarjouksen esittäjän menettelyä ei ollut noudatettu (53)
   (54).

| 4.75. | Edunsaaja oli maksanut käteisellä rahallisesti arvokkaita tavaroita koskevia laskuja, jotka Sapard-virasto vastaavasti korvasi. On mahdotonta vahvistaa, oliko edunsaaja todella suorittanut maksut. Käteismaksuja on muihin maksutapoihin nähden vaikeampi näyttää toteen ja sen vuoksi niiden sisältämä riski on suurempi. |
| --- | --- |

4.75.

Edunsaaja oli maksanut käteisellä rahallisesti arvokkaita tavaroita koskevia laskuja, jotka Sapard-virasto vastaavasti korvasi. On mahdotonta vahvistaa, oliko edunsaaja todella suorittanut maksut. Käteismaksuja on muihin maksutapoihin nähden vaikeampi näyttää toteen ja sen vuoksi niiden sisältämä riski on suurempi.

| 4.75. | Kyseinen jäsenvaltio katsoo saaneensa riittävät todisteet siitä, että maksu oli suoritettu tavarantoimittajalle. Myös komission mielestä käteismaksujen sisältämä mahdollinen riski on kuitenkin suurempi. |
| --- | --- |

4.75.

Kyseinen jäsenvaltio katsoo saaneensa riittävät todisteet siitä, että maksu oli suoritettu tavarantoimittajalle. Myös komission mielestä käteismaksujen sisältämä mahdollinen riski on kuitenkin suurempi.

| 4.76. | Tarkastustyön perusteella ja kohdissa 4.73—4.75 esitettyjä havaintoja lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin toistaa kantansa (55), että Sapard-valvontajärjestelmät yleisesti ottaen toimivat käytännössä. |
| --- | --- |

4.76.

Tarkastustyön perusteella ja kohdissa 4.73—4.75 esitettyjä havaintoja lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuin toistaa kantansa (55), että Sapard-valvontajärjestelmät yleisesti ottaen toimivat käytännössä.

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

Banaanialan yhteinen markkinajärjestely

| 4.77. | Tilintarkastustuomioistuin julkaisi marraskuussa 2002 erityiskertomuksen (56) banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden ja odotetun vaikutuksen määrittely ei ollut riittävän selkeätä, mikä vaikeutti niiden vaikutusten ja tehokkuuden arviointia ja tasaustukijärjestelmän kustannusvaikuttavuutta koskevan kannan muodostamista. Myös tukimaksuihin liittyvissä tositteissa ja tuonnin valvonnassa havaittiin puutteita. |
| --- | --- |

4.77.

Tilintarkastustuomioistuin julkaisi marraskuussa 2002 erityiskertomuksen (56) banaanialan yhteisestä markkinajärjestelystä. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden ja odotetun vaikutuksen määrittely ei ollut riittävän selkeätä, mikä vaikeutti niiden vaikutusten ja tehokkuuden arviointia ja tasaustukijärjestelmän kustannusvaikuttavuutta koskevan kannan muodostamista. Myös tukimaksuihin liittyvissä tositteissa ja tuonnin valvonnassa havaittiin puutteita.

| 4.77. | Kuten komissio korosti jo tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2002 erityiskertomukseen antamassaan vastauksessa, se katsoo, että banaanien yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet kuvastavat perustamissopimuksen 33 artiklassa yhteiselle maatalouspolitiikalle määrättyjä tavoitteita ja että banaanien yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet on määritelty ja määrät ilmaistu yhtä yksityiskohtaisesti kuin muissa yhteisissä markkinajärjestelyissä.
  Laatiessaan eritelmät meneillään olevaa yhteisen markkinajärjestelyn arviointia varten ohjauskomitea määritteli tavoitteet järjestelmällisesti ja yksityiskohtaisesti.
  Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet analysoidaan perusteellisemmin ja niitä tarkastellaan tarvittaessa uudelleen vaikutusten arvioinnista saatavien tulosten perusteella. Komissio aikoo toteuttaa vaikutusten arvioinnin vuoden 2005 jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

4.77.

Kuten komissio korosti jo tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2002 erityiskertomukseen antamassaan vastauksessa, se katsoo, että banaanien yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet kuvastavat perustamissopimuksen 33 artiklassa yhteiselle maatalouspolitiikalle määrättyjä tavoitteita ja että banaanien yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet on määritelty ja määrät ilmaistu yhtä yksityiskohtaisesti kuin muissa yhteisissä markkinajärjestelyissä.

Laatiessaan eritelmät meneillään olevaa yhteisen markkinajärjestelyn arviointia varten ohjauskomitea määritteli tavoitteet järjestelmällisesti ja yksityiskohtaisesti.

Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteet analysoidaan perusteellisemmin ja niitä tarkastellaan tarvittaessa uudelleen vaikutusten arvioinnista saatavien tulosten perusteella. Komissio aikoo toteuttaa vaikutusten arvioinnin vuoden 2005 jälkipuoliskolla.

| 4.78. | Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio suorittaisi yhteisen markkinajärjestelyn syvällisen arvioinnin ja täydellisen analyysin riskeistä, kustannuksista ja eduista, jotka liittyvät 1. tammikuuta 2006 alkaen toteutettavan yhtenäiseen tariffikiintiöön siirtymisen eri toteutusvaihtoehtoihin. Neuvosto kannatti (57) tilintarkastustuomioistuimen suosituksia ja ennakoi yleisen arvioinnin tulevan valmiiksi vuonna 2004; komissio sitoutui tehtävän suorittamiseen vuoden 2001 vastuuvapausmenettelyä koskevassa toimintasuunnitelmassaan (58). |
| --- | --- |

4.78.

Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio suorittaisi yhteisen markkinajärjestelyn syvällisen arvioinnin ja täydellisen analyysin riskeistä, kustannuksista ja eduista, jotka liittyvät 1. tammikuuta 2006 alkaen toteutettavan yhtenäiseen tariffikiintiöön siirtymisen eri toteutusvaihtoehtoihin. Neuvosto kannatti (57) tilintarkastustuomioistuimen suosituksia ja ennakoi yleisen arvioinnin tulevan valmiiksi vuonna 2004; komissio sitoutui tehtävän suorittamiseen vuoden 2001 vastuuvapausmenettelyä koskevassa toimintasuunnitelmassaan (58).

| 4.79. | Komissio ei ollut vielä saanut valmiiksi yleistä arviointia jatkotoimia koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikoihin huhtikuussa 2005. Näin ollen suunniteltua yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden syvällistä tarkastelua ei ole tehty tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2002 erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeen. Tarkastelun viivästyminen on estänyt komissiota saamasta tärkeitä hallintotietoja, joiden perusteella se voisi arvioida tasaustuen kustannusvaikuttavuutta, sekä estänyt sitä arvioimasta rakennerahastojen toimenpiteiden rahoitusosuutta yhteisessä markkinajärjestelyssä. Lisäksi viivästyminen on haitannut AKT-maiden tuottajille suunnattujen tukitoimenpiteiden vaikutusten arviointia. |
| --- | --- |

4.79.

Komissio ei ollut vielä saanut valmiiksi yleistä arviointia jatkotoimia koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen aikoihin huhtikuussa 2005. Näin ollen suunniteltua yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden syvällistä tarkastelua ei ole tehty tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2002 erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeen. Tarkastelun viivästyminen on estänyt komissiota saamasta tärkeitä hallintotietoja, joiden perusteella se voisi arvioida tasaustuen kustannusvaikuttavuutta, sekä estänyt sitä arvioimasta rakennerahastojen toimenpiteiden rahoitusosuutta yhteisessä markkinajärjestelyssä. Lisäksi viivästyminen on haitannut AKT-maiden tuottajille suunnattujen tukitoimenpiteiden vaikutusten arviointia.

| 4.78—4.79. | Arviointi aloitettiin vuonna 2003, ja sopimus allekirjoitettiin elokuun 2004 lopussa. Loppuvaiheessa oleva arviointikertomus koskee yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa ja sen vaikutuksia, ja siihen sisältyy yhteisön tuotantotukien tehokkuuden ja vaikuttavuuden arviointi. Kyseinen arviointikertomus sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomus ovat suunnitteilla olevan vaikutusten arvioinnin perustana. Näiden tekijöiden perusteella ja ottaen huomioon julkisen keskustelun, jonka komissio aikoo käynnistää, komissio esittänee uudistusehdotukset parlamentille ja neuvostolle vuoden 2006 kuluessa. |
| --- | --- |

4.78—4.79.

Arviointi aloitettiin vuonna 2003, ja sopimus allekirjoitettiin elokuun 2004 lopussa. Loppuvaiheessa oleva arviointikertomus koskee yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa ja sen vaikutuksia, ja siihen sisältyy yhteisön tuotantotukien tehokkuuden ja vaikuttavuuden arviointi. Kyseinen arviointikertomus sekä tilintarkastustuomioistuimen kertomus ovat suunnitteilla olevan vaikutusten arvioinnin perustana. Näiden tekijöiden perusteella ja ottaen huomioon julkisen keskustelun, jonka komissio aikoo käynnistää, komissio esittänee uudistusehdotukset parlamentille ja neuvostolle vuoden 2006 kuluessa.

| 4.80. | Komissio esitti helmikuussa 2005 budjettivallan käyttäjälle kertomuksen (59), kuten puiteasetuksen (ETY) N:o 404/93 (60) 32 artiklassa edellytetään. Kertomuksen sisältöä ja analysointia haittasi kuitenkin arvioinnin tulosten puuttuminen eikä siinä esitetty ehdotuksia asetuksen soveltamisesta tai vaihtoehtoja asetukselle. |
| --- | --- |

4.80.

Komissio esitti helmikuussa 2005 budjettivallan käyttäjälle kertomuksen (59), kuten puiteasetuksen (ETY) N:o 404/93 (60) 32 artiklassa edellytetään. Kertomuksen sisältöä ja analysointia haittasi kuitenkin arvioinnin tulosten puuttuminen eikä siinä esitetty ehdotuksia asetuksen soveltamisesta tai vaihtoehtoja asetukselle.

| 4.80. | Asetuksen (ETY) N:o 404/93 32 artiklan mukaisesti komissiolla oli oikeudellinen velvollisuus esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus banaanien yhteisen markkinajärjestelyn toiminnasta 31. joulukuuta 2004 mennessä. Arviointikertomuksen valmistumista ja tuontiin 1. tammikuuta 2006 alkaen sovellettavaa tullia koskevia kansainvälisiä neuvotteluja odotettaessa komissio katsoi soveltuvaksi esittää pelkästään asiatietoihin perustuvan kertomuksen. |
| --- | --- |

4.80.

Asetuksen (ETY) N:o 404/93 32 artiklan mukaisesti komissiolla oli oikeudellinen velvollisuus esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus banaanien yhteisen markkinajärjestelyn toiminnasta 31. joulukuuta 2004 mennessä. Arviointikertomuksen valmistumista ja tuontiin 1. tammikuuta 2006 alkaen sovellettavaa tullia koskevia kansainvälisiä neuvotteluja odotettaessa komissio katsoi soveltuvaksi esittää pelkästään asiatietoihin perustuvan kertomuksen.

| 4.81. | EU:n banaanien tuontiin sovellettavaan tariffikiintiöön perustuvaan järjestelmään siirtymiseksi, jonka on määrä tapahtua viimeistään 1. tammikuuta (61), komissio hyväksyi tilintarkastustuomioistuimen suosituksen, jonka mukaan mainitun arvioinnin aikana analysoitaisiin perusteellisesti siirtymisen vaikutukset kaikkien asian osapuolten kannalta. Tammikuussa 2005 komissio ilmoitti Maailman kauppajärjestölle suunnitelmastaan ottaa käyttöön uusi yhteinen tullitariffi (230 euroa tonnilta), joka korvaisi nykyisen tullitariffin (75 euroa tonnilta) A ja B -kiintiöihin kuuluvien määrien osalta 2 653 000 tonniin asti ja tämä koskisi muita kuin AKT-maita. Maaliskuussa 2005 EU:n neljä suurinta kauppakumppania pyysivät Maailman kauppajärjestön välimiesmenettelyä ehdotetun uuden tariffin vuoksi. Välimiesmenettely on parhaillaan käynnissä. |
| --- | --- |

4.81.

EU:n banaanien tuontiin sovellettavaan tariffikiintiöön perustuvaan järjestelmään siirtymiseksi, jonka on määrä tapahtua viimeistään 1. tammikuuta (61), komissio hyväksyi tilintarkastustuomioistuimen suosituksen, jonka mukaan mainitun arvioinnin aikana analysoitaisiin perusteellisesti siirtymisen vaikutukset kaikkien asian osapuolten kannalta. Tammikuussa 2005 komissio ilmoitti Maailman kauppajärjestölle suunnitelmastaan ottaa käyttöön uusi yhteinen tullitariffi (230 euroa tonnilta), joka korvaisi nykyisen tullitariffin (75 euroa tonnilta) A ja B -kiintiöihin kuuluvien määrien osalta 2 653 000 tonniin asti ja tämä koskisi muita kuin AKT-maita. Maaliskuussa 2005 EU:n neljä suurinta kauppakumppania pyysivät Maailman kauppajärjestön välimiesmenettelyä ehdotetun uuden tariffin vuoksi. Välimiesmenettely on parhaillaan käynnissä.

| 4.82. | Banaanin tukijärjestelmän takaama tuki yhteisön tuottajille on tasoltaan yksi suurimmista hehtaaria kohden (keskimäärin yli 8 800 euroa hehtaarilta (62)). Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa todettiin, että tariffikiintiöjärjestelmän kustannukset olivat kuluttajille kaksi-kolme kertaa suuremmat kuin EU:n tuottajille maksetun tuen määrä. Arvioinnin viivästykset ovat haitanneet komission toimia, joita se on pyrkinyt toteuttamaan vastatakseen lähes kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin. Arviointi on sitäkin tärkeämpää, sillä aikaa ennen yhteisen tullitariffijärjestelmän pakollista käyttöönottoa on hyvin vähän. |
| --- | --- |

4.82.

Banaanin tukijärjestelmän takaama tuki yhteisön tuottajille on tasoltaan yksi suurimmista hehtaaria kohden (keskimäärin yli 8 800 euroa hehtaarilta (62)). Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa todettiin, että tariffikiintiöjärjestelmän kustannukset olivat kuluttajille kaksi-kolme kertaa suuremmat kuin EU:n tuottajille maksetun tuen määrä. Arvioinnin viivästykset ovat haitanneet komission toimia, joita se on pyrkinyt toteuttamaan vastatakseen lähes kaikkiin tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin. Arviointi on sitäkin tärkeämpää, sillä aikaa ennen yhteisen tullitariffijärjestelmän pakollista käyttöönottoa on hyvin vähän.

| 4.82. | Komissio myöntää, ettei arviointi valmistunut alkuperäisen aikataulun mukaisesti.
  Sen vuoksi komissio toteuttaa perusteellisen arvioinnin, joka herättänee vuoden 2005 jälkipuoliskolla käytäväksi suunniteltua keskustelua. |
| --- | --- |

4.82.

Komissio myöntää, ettei arviointi valmistunut alkuperäisen aikataulun mukaisesti.

Sen vuoksi komissio toteuttaa perusteellisen arvioinnin, joka herättänee vuoden 2005 jälkipuoliskolla käytäväksi suunniteltua keskustelua.

| 4.83. | Komissio ryhtyi korjaamaan tilintarkastustuomioistuimen tasaustuessa havaitsemia valvonnan puutteita soveltamalla kyseisiin jäsenvaltioihin rahoituskorjauksia. Vuoden 2001 toimintasuunnitelman seurantaa koskevassa tilannekatsauksessaan (63) komissio kuitenkin totesi, että tuonnin valvonnassa on edelleen puutteita, ja kehotti jäsenvaltioita niiden ratkaisemiseen. Menettely ei ole tilintarkastustuomioistuimen suositusten eikä neuvoston tämän jälkeen esittämien päätelmien mukainen, joiden mukaan komission laatisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa valvontamenettelyitä koskevia ohjeita. |
| --- | --- |

4.83.

Komissio ryhtyi korjaamaan tilintarkastustuomioistuimen tasaustuessa havaitsemia valvonnan puutteita soveltamalla kyseisiin jäsenvaltioihin rahoituskorjauksia. Vuoden 2001 toimintasuunnitelman seurantaa koskevassa tilannekatsauksessaan (63) komissio kuitenkin totesi, että tuonnin valvonnassa on edelleen puutteita, ja kehotti jäsenvaltioita niiden ratkaisemiseen. Menettely ei ole tilintarkastustuomioistuimen suositusten eikä neuvoston tämän jälkeen esittämien päätelmien mukainen, joiden mukaan komission laatisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa valvontamenettelyitä koskevia ohjeita.

| 4.83. | Valvontaympäristön parantamiseksi ja laillista kauppaa harjoittavien toimijoiden etujen huomioon ottamiseksi komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutettavien tuoreiden banaanien painon tarkastamista koskevien säännösten muuttamiseksi. Asianomaisten komission yksiköiden kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen ja tullikoodeksikomitean 13. heinäkuuta 2005 pidetyssä kokouksessa saadun palautteen sekä banaanintoimittajien näkemysten perusteella komissio esittää syksyyn 2005 mennessä ehdotuksen hyväksymistä varten. |
| --- | --- |

4.83.

Valvontaympäristön parantamiseksi ja laillista kauppaa harjoittavien toimijoiden etujen huomioon ottamiseksi komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutettavien tuoreiden banaanien painon tarkastamista koskevien säännösten muuttamiseksi. Asianomaisten komission yksiköiden kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen ja tullikoodeksikomitean 13. heinäkuuta 2005 pidetyssä kokouksessa saadun palautteen sekä banaanintoimittajien näkemysten perusteella komissio esittää syksyyn 2005 mennessä ehdotuksen hyväksymistä varten.

| 4.84. | Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin toistaa suosituksensa, että komissio saisi valmiiksi mainitsemansa yhteistä markkinajärjestelyä koskevan perusteellisen arvioinnin ja toimisi laajassa yhteistyössä yhteisön tuottajien, kuluttajien ja suurimpien kauppakumppaneidensa kanssa määritelläkseen paremmin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet ja parantaakseen sen hallinnointia. |
| --- | --- |

4.84.

Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin toistaa suosituksensa, että komissio saisi valmiiksi mainitsemansa yhteistä markkinajärjestelyä koskevan perusteellisen arvioinnin ja toimisi laajassa yhteistyössä yhteisön tuottajien, kuluttajien ja suurimpien kauppakumppaneidensa kanssa määritelläkseen paremmin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet ja parantaakseen sen hallinnointia.

| 4.84. | Tilintarkastustuomioistuimen tapaan komissio arvioi, että on suotavaa täydentää yhteisen markkinajärjestelyn arviointia vaikutusten arvioinnilla, joka on tarkoitus aloittaa vuoden 2005 jälkipuoliskolla. |
| --- | --- |

4.84.

Tilintarkastustuomioistuimen tapaan komissio arvioi, että on suotavaa täydentää yhteisen markkinajärjestelyn arviointia vaikutusten arvioinnilla, joka on tarkoitus aloittaa vuoden 2005 jälkipuoliskolla.

Vientitukien ennakkorahoitus

| 4.85. | Viejille maksetaan tukea tiettyjen maataloustuotteiden viennille (”vientituet”) enintään neljä kuukautta ennen vientiajankohtaa (”ennakkorahoitus”). Kyseessä olevat tuotteet on asetettava tullivalvontaan ja monimutkaisia tarkastusjärjestelmiä on toteutettava, jotta varmistutaan siitä, että tavarat, joista tuet on jo maksettu, on todella viety. |
| --- | --- |

4.85.

Viejille maksetaan tukea tiettyjen maataloustuotteiden viennille (”vientituet”) enintään neljä kuukautta ennen vientiajankohtaa (”ennakkorahoitus”). Kyseessä olevat tuotteet on asetettava tullivalvontaan ja monimutkaisia tarkastusjärjestelmiä on toteutettava, jotta varmistutaan siitä, että tavarat, joista tuet on jo maksettu, on todella viety.

| 4.86. | Tilintarkastustuomioistuin arvosteli erityiskertomuksessaan nro 1/2003, että ennakkorahoitusjärjestelmä on monimutkainen, sitä on vaikea valvoa eikä se vastaa alkuperäistä tarkoitustaan asettaa etusijalle yhteisöstä peräisin olevat maataloustuotteet. Tilintarkastustuomioistuin esitti päätelmissään, että komissio tarkistaisi järjestelmän ja harkitsisi sen poistamista. Tämän seurauksena parlamentti kehotti vastuuvapautta koskevassa päätöksessään (64) komissiota esittämään ehdotuksen ennakkorahoituksen poistamisesta joulukuuhun 2004 mennessä. |
| --- | --- |

4.86.

Tilintarkastustuomioistuin arvosteli erityiskertomuksessaan nro 1/2003, että ennakkorahoitusjärjestelmä on monimutkainen, sitä on vaikea valvoa eikä se vastaa alkuperäistä tarkoitustaan asettaa etusijalle yhteisöstä peräisin olevat maataloustuotteet. Tilintarkastustuomioistuin esitti päätelmissään, että komissio tarkistaisi järjestelmän ja harkitsisi sen poistamista. Tämän seurauksena parlamentti kehotti vastuuvapautta koskevassa päätöksessään (64) komissiota esittämään ehdotuksen ennakkorahoituksen poistamisesta joulukuuhun 2004 mennessä.

| 4.87. | Komissio vastasi tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin ottamalla käyttöön kaksi uutta asetusta horisontaalisista säännöistä ja kolme uutta maatalouden erityisaloja koskevaa asetusta ennakkorahoituksesta (65). Asetuksilla ei poistettu järjestelmää, vaan muutettiin ainoastaan testausvaihetta koskevia täytäntöönpanosääntöjä. |
| --- | --- |

4.87.

Komissio vastasi tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin ottamalla käyttöön kaksi uutta asetusta horisontaalisista säännöistä ja kolme uutta maatalouden erityisaloja koskevaa asetusta ennakkorahoituksesta (65). Asetuksilla ei poistettu järjestelmää, vaan muutettiin ainoastaan testausvaihetta koskevia täytäntöönpanosääntöjä.

| 4.88. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeen ennakkorahoitusjärjestelmän piiriin kuuluvien tukien määrät ovat vähentyneet noin 600 miljoonasta eurosta 188 miljoonaan euroon, eli viisi prosenttia vientitukien kokonaismäärästä. Vähennys johtuu markkinaolosuhteiden muutoksista ja vilja-alan tukien merkittävästä pienenemisestä. |
| --- | --- |

4.88.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeen ennakkorahoitusjärjestelmän piiriin kuuluvien tukien määrät ovat vähentyneet noin 600 miljoonasta eurosta 188 miljoonaan euroon, eli viisi prosenttia vientitukien kokonaismäärästä. Vähennys johtuu markkinaolosuhteiden muutoksista ja vilja-alan tukien merkittävästä pienenemisestä.

| 4.89. | Komission sisäisessä analyysissä, jonka se teki tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen seurauksena, komissio myöntää, että vilja- ja naudanliha-aloilla voitaisiin soveltaa ennakkorahoituksen sijaan vaihtoehtoista järjestelmää. Komissio perustelee kuitenkin ennakkorahoitusjärjestelmän säilyttämistä tuoreen (todellisuudessa pakastetun) naudanlihan kohdalla sillä, että se on tapa maksaa korkeampaa erityistukea tällaiseen vientiin, että järjestelmän poistamisen seurauksena naudanlihan viennin valvonta heikentyisi ja että ennakkorahoituksen puuttuessa olisi korotettava yrityksille maksettavia vientitukia, joka aiheuttaisi lisäkustannuksia EU:n talousarvioon. |
| --- | --- |

4.89.

Komission sisäisessä analyysissä, jonka se teki tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen seurauksena, komissio myöntää, että vilja- ja naudanliha-aloilla voitaisiin soveltaa ennakkorahoituksen sijaan vaihtoehtoista järjestelmää. Komissio perustelee kuitenkin ennakkorahoitusjärjestelmän säilyttämistä tuoreen (todellisuudessa pakastetun) naudanlihan kohdalla sillä, että se on tapa maksaa korkeampaa erityistukea tällaiseen vientiin, että järjestelmän poistamisen seurauksena naudanlihan viennin valvonta heikentyisi ja että ennakkorahoituksen puuttuessa olisi korotettava yrityksille maksettavia vientitukia, joka aiheuttaisi lisäkustannuksia EU:n talousarvioon.

| 4.90. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että sellainen järjestelmä on hyvin puutteellinen, joka on riippuvainen maksujen suorittamisesta jopa neljä kuukautta ennen vientiä, jotta rajalliselle joukolle kaupallisia toimijoita voitaisiin maksaa erityistä tukimaksua ja jotta valvonta toimisi tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.90.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että sellainen järjestelmä on hyvin puutteellinen, joka on riippuvainen maksujen suorittamisesta jopa neljä kuukautta ennen vientiä, jotta rajalliselle joukolle kaupallisia toimijoita voitaisiin maksaa erityistä tukimaksua ja jotta valvonta toimisi tehokkaasti.

| 4.91. | Komissio ei ole noudattanut parlamentin pyyntöä esittää ehdotuksia ennakkorahoitusjärjestelmän poistamiseksi määräaikaan mennessä. |
| --- | --- |

4.91.

Komissio ei ole noudattanut parlamentin pyyntöä esittää ehdotuksia ennakkorahoitusjärjestelmän poistamiseksi määräaikaan mennessä.

| 4.87—4.91. | Komissio otti huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan esittämän kritiikin, joka koskee ennakkorahoitusjärjestelmää, ja täytäntöönpani toimintasuunnitelman esitettyjen puutteiden korjaamiseksi. Ennakkorahoitus rajoittui vain kahteen alaan eli naudanliha- ja vilja-alaan, joilla se katsottiin edelleen tarpeelliseksi. Lisäksi lyhennettiin ajanjaksoa, jonka aikana tuotteet voivat kuulua ennakkorahoitusjärjestelmään, yksinkertaistettiin eräitä muita kohtia ja tarkasteltiin uudelleen eräitä tarkastustoimenpiteitä.
  Komissio ilmoitti, että muutettua järjestelmää tarkasteltaisiin uudelleen koeajan jälkeen. Kuten tilintarkastustuomioistuin mainitsee kohdassa 4.89, komission yksiköt laativat vuonna 2004 väliarvioinnin. Siinä mainittiin vaihtoehtoja ennakkorahoitusjärjestelmälle, mutta todettiin, että jos järjestelmä poistettaisiin, olisi otettava huomioon ne vaihtoehtoiset tarkastusjärjestelmät, joita olisi otettava käyttöön.
  Komissio on viimeistelemässä voimassa olevan järjestelmän toimintaa koskevaa analyysiä tehdäkseen lopullisen ehdotuksen ennakkojärjestelmän tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

4.87—4.91.

Komissio otti huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan esittämän kritiikin, joka koskee ennakkorahoitusjärjestelmää, ja täytäntöönpani toimintasuunnitelman esitettyjen puutteiden korjaamiseksi. Ennakkorahoitus rajoittui vain kahteen alaan eli naudanliha- ja vilja-alaan, joilla se katsottiin edelleen tarpeelliseksi. Lisäksi lyhennettiin ajanjaksoa, jonka aikana tuotteet voivat kuulua ennakkorahoitusjärjestelmään, yksinkertaistettiin eräitä muita kohtia ja tarkasteltiin uudelleen eräitä tarkastustoimenpiteitä.

Komissio ilmoitti, että muutettua järjestelmää tarkasteltaisiin uudelleen koeajan jälkeen. Kuten tilintarkastustuomioistuin mainitsee kohdassa 4.89, komission yksiköt laativat vuonna 2004 väliarvioinnin. Siinä mainittiin vaihtoehtoja ennakkorahoitusjärjestelmälle, mutta todettiin, että jos järjestelmä poistettaisiin, olisi otettava huomioon ne vaihtoehtoiset tarkastusjärjestelmät, joita olisi otettava käyttöön.

Komissio on viimeistelemässä voimassa olevan järjestelmän toimintaa koskevaa analyysiä tehdäkseen lopullisen ehdotuksen ennakkojärjestelmän tulevaisuudesta.

Peruna- ja viljatärkkelys

| 4.92. | Vilja- ja perunatärkkelystuotannon tukijärjestelmän tavoitteena on unionin tärkkelystä käyttävän muun kuin elintarviketeollisuuden kilpailukyvyn varmistaminen, ja sitä täydentävät perunatärkkelyksen tuotannon suoraan tukeen liittyvät erityistoimenpiteet. Tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessaan nro 8/2001, että hallinnollisten tarkastusten taso oli tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa yleisesti ottaen tyydyttävä (66), mutta niiden tueksi ei suoriteta riittävästi fyysisiä tarkastuksia; tilintarkastustuomioistuin antoi joitakin suosituksia tukijärjestelmän täytäntöönpanossa havaitsemiensa puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

4.92.

Vilja- ja perunatärkkelystuotannon tukijärjestelmän tavoitteena on unionin tärkkelystä käyttävän muun kuin elintarviketeollisuuden kilpailukyvyn varmistaminen, ja sitä täydentävät perunatärkkelyksen tuotannon suoraan tukeen liittyvät erityistoimenpiteet. Tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessaan nro 8/2001, että hallinnollisten tarkastusten taso oli tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltioissa yleisesti ottaen tyydyttävä (66), mutta niiden tueksi ei suoriteta riittävästi fyysisiä tarkastuksia; tilintarkastustuomioistuin antoi joitakin suosituksia tukijärjestelmän täytäntöönpanossa havaitsemiensa puutteiden korjaamiseksi.

| 4.92. | Koska kaikkia toimenpiteitä ei voida tarkastaa joka vuosi, komission tarkastukset määritetään vuosittaisen riskianalyysin perusteella. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus on vuodelta 2001. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaan vuoden 2004 ohjelmaan, joka vahvistettiin vuonna 2003, otettiin moniin riskitekijöihin, tilintarkastustuomioistuimen havainnot mukaan luettuina, perustuvan riskianalyysin tuloksena kysely, joka koski perunatärkkelystä. Vuonna 2004 tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä käsiteltiin myös tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat. Molempia tarkastuksia koskeva tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely etenee aikataulun mukaisesti ja on tällä hetkellä kahdenvälisen menettelyn vaiheessa. |
| --- | --- |

4.92.

Koska kaikkia toimenpiteitä ei voida tarkastaa joka vuosi, komission tarkastukset määritetään vuosittaisen riskianalyysin perusteella. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus on vuodelta 2001. Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaan vuoden 2004 ohjelmaan, joka vahvistettiin vuonna 2003, otettiin moniin riskitekijöihin, tilintarkastustuomioistuimen havainnot mukaan luettuina, perustuvan riskianalyysin tuloksena kysely, joka koski perunatärkkelystä. Vuonna 2004 tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä käsiteltiin myös tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat seikat. Molempia tarkastuksia koskeva tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely etenee aikataulun mukaisesti ja on tällä hetkellä kahdenvälisen menettelyn vaiheessa.

| 4.93. | Varainhoitovuotta 2000 koskevan vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä neuvosto (67) totesi, että tärkkelyksen tukijärjestelmässä ei ole suurempia vaikeuksia ja se kannatti suurinta osaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksista. Euroopan parlamentti kehotti komissiota erityisesti määrittelemään selkeät ja ennustettavat perusteet peruna- ja viljatärkkelyksen tuotantotukien laskemiseksi (68). |
| --- | --- |

4.93.

Varainhoitovuotta 2000 koskevan vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä neuvosto (67) totesi, että tärkkelyksen tukijärjestelmässä ei ole suurempia vaikeuksia ja se kannatti suurinta osaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksista. Euroopan parlamentti kehotti komissiota erityisesti määrittelemään selkeät ja ennustettavat perusteet peruna- ja viljatärkkelyksen tuotantotukien laskemiseksi (68).

| 4.93. | Komissio on ottanut huomioon tuotantotukien laskentaa koskevat parlamentin ehdotukset. Vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotukien laskennassa käytettävät parametrit ja menetelmät määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 1548/2004. |
| --- | --- |

4.93.

Komissio on ottanut huomioon tuotantotukien laskentaa koskevat parlamentin ehdotukset. Vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotukien laskennassa käytettävät parametrit ja menetelmät määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 1548/2004.

| 4.94. | Vuonna 2002 tehty arviointi (69) osoitti tuotantotukea koskevan tiedon ja analyysin puuttumisen sekä EU:n tärkkelystä käyttävän muun kuin elintarviketeollisuuden kilpailukyvyn osalta että tilintarkastustuomioistuimen esille ottaman perunatärkkelyksen tuottajien suoran tulotuen osalta. Arviointia käytettiin lisäksi tukijärjestelmän muutosten perustana YMP:n uudistuksen yhteydessä. Vuoden 2003 YMP:n uudistuksessa tukimuodot jätettiin olennaisilta osiltaan ennalleen, mutta sen myötä sallittiin perunatärkkelyksen tuottajille maksettavan suoran tuen osittainen eriyttäminen. |
| --- | --- |

4.94.

Vuonna 2002 tehty arviointi (69) osoitti tuotantotukea koskevan tiedon ja analyysin puuttumisen sekä EU:n tärkkelystä käyttävän muun kuin elintarviketeollisuuden kilpailukyvyn osalta että tilintarkastustuomioistuimen esille ottaman perunatärkkelyksen tuottajien suoran tulotuen osalta. Arviointia käytettiin lisäksi tukijärjestelmän muutosten perustana YMP:n uudistuksen yhteydessä. Vuoden 2003 YMP:n uudistuksessa tukimuodot jätettiin olennaisilta osiltaan ennalleen, mutta sen myötä sallittiin perunatärkkelyksen tuottajille maksettavan suoran tuen osittainen eriyttäminen.

| 4.94. | Ehdotuksissaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseksi komissio esitti, että perunatärkkelyksen tuki irrotetaan kokonaan tuotannosta ja tuottajille maksettava vähimmäishinta poistetaan. Neuvosto kannatti kuitenkin vain 40 prosentin osittaista suoran tuen irrottamista tuotannosta. |
| --- | --- |

4.94.

Ehdotuksissaan yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseksi komissio esitti, että perunatärkkelyksen tuki irrotetaan kokonaan tuotannosta ja tuottajille maksettava vähimmäishinta poistetaan. Neuvosto kannatti kuitenkin vain 40 prosentin osittaista suoran tuen irrottamista tuotannosta.

| 4.95. | Komissio yksinkertaisti ja selkeytti syyskussa 2004 kuukausittaisen tuotantotuen laskentamenetelmää tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti. Tätä seikkaa lukuun ottamatta komissio ei ottanut juurikaan huomioon muita suosituksia: |
| --- | --- |

4.95.

Komissio yksinkertaisti ja selkeytti syyskussa 2004 kuukausittaisen tuotantotuen laskentamenetelmää tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti. Tätä seikkaa lukuun ottamatta komissio ei ottanut juurikaan huomioon muita suosituksia:

| 4.95. | |
| --- | --- |

4.95.

| a) | komissio ei ole vielä määritellyt selkeästi tarkastuksia, jotka kansalliset viranomaiset tekevät perunatärkkelyksen valmistajille, varsinkin kun perunatärkkelyksen tuottajien lukumäärä on kasvanut 17:stä (15 jäsenvaltion EU) 39:ään (25 jäsenvaltion EU); |
| --- | --- |

a)

komissio ei ole vielä määritellyt selkeästi tarkastuksia, jotka kansalliset viranomaiset tekevät perunatärkkelyksen valmistajille, varsinkin kun perunatärkkelyksen tuottajien lukumäärä on kasvanut 17:stä (15 jäsenvaltion EU) 39:ään (25 jäsenvaltion EU);

| a) | Komissio teki vuonna 2004 Saksaan ja Alankomaihin tarkastuskäynnit, joissa selvitettiin useita tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn kuuluvia kysymyksiä.
  Lisäksi uudistuksen yhteydessä otettiin käyttöön vuodesta 2004 viljelyalojen luotettavuustarkastukset, joilla pyritään edelleen tehostamaan valvontajärjestelmää. |
| --- | --- |

a)

Komissio teki vuonna 2004 Saksaan ja Alankomaihin tarkastuskäynnit, joissa selvitettiin useita tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyyn kuuluvia kysymyksiä.

Lisäksi uudistuksen yhteydessä otettiin käyttöön vuodesta 2004 viljelyalojen luotettavuustarkastukset, joilla pyritään edelleen tehostamaan valvontajärjestelmää.

| b) | perunatärkkelystä tuottavien yritysten kärsimistä rakenteellisista haitoista ei ole olemassa luotettavaa tietoa viljatärkkelyksen tuottajiin verrattuna, sen vuoksi tasaustuki on pysynyt samana vuodesta 1995. |
| --- | --- |

b)

perunatärkkelystä tuottavien yritysten kärsimistä rakenteellisista haitoista ei ole olemassa luotettavaa tietoa viljatärkkelyksen tuottajiin verrattuna, sen vuoksi tasaustuki on pysynyt samana vuodesta 1995.

| b) | Koska perunatärkkelysala on rakenteeltaan oligopolistinen, yritykset pitävät kustannusrakennetta koskevia tietoja arkaluontoisina ja käsittelevät niitä sen vuoksi luottamuksellisina. Komissiolla on näin ollen vain rajoitettu pääsy tietoihin, jotka koskevat perunatärkkelyksen tuottajien kärsimiä rakenteellisia haittoja. Koska eri tärkkelyslajikkeille ei myöskään ole olemassa pörssinoteerausten kaltaisia virallisia hintanoteerauksia, komissiolla ei ollut perusteita ehdottaa tasaustuen muuttamista ja sen vuoksi se säilytettiin ennallaan. |
| --- | --- |

b)

Koska perunatärkkelysala on rakenteeltaan oligopolistinen, yritykset pitävät kustannusrakennetta koskevia tietoja arkaluontoisina ja käsittelevät niitä sen vuoksi luottamuksellisina. Komissiolla on näin ollen vain rajoitettu pääsy tietoihin, jotka koskevat perunatärkkelyksen tuottajien kärsimiä rakenteellisia haittoja. Koska eri tärkkelyslajikkeille ei myöskään ole olemassa pörssinoteerausten kaltaisia virallisia hintanoteerauksia, komissiolla ei ollut perusteita ehdottaa tasaustuen muuttamista ja sen vuoksi se säilytettiin ennallaan.

ERITYISKERTOMUSTEN KESKEISET HUOMAUTUKSET

Metsätaloustoimenpiteet maaseudun kehittämispolitiikassa (70)

| 4.96. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella päädyttiin seuraaviin maaseudun kehittämisen varoista rahoitettuja metsätaloustoimenpiteitä koskeviin päätelmiin: |
| --- | --- |

4.96.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella päädyttiin seuraaviin maaseudun kehittämisen varoista rahoitettuja metsätaloustoimenpiteitä koskeviin päätelmiin:

| 4.96. | |
| --- | --- |

4.96.

| a) | Ohjelman tavoitteet ovat usein ristiriidassa, ja tavoitteiden saavuttamista on vaikea mitata. |
| --- | --- |

a)

Ohjelman tavoitteet ovat usein ristiriidassa, ja tavoitteiden saavuttamista on vaikea mitata.

| a) | Vuodesta 2000 alkaen sovellettu maaseudun kehittämistä koskevaan asetukseen (EY) N:o 1257/1999 perustuva lähestymistapa on yhdenmukainen EU:n metsästrategian kanssa. Strategia sisältää yleisen viitekehyksen ja periaatteet (kestävä kehitys ja monikäyttöisyys) metsätalouden toimille EU:ssa. Komissio on ottanut tulevaa ohjelmakautta varten käyttöön strategisemman lähestymistavan maaseudun kehittämiseen ja vahvistanut strategisissa suuntaviivoissaan kolmea toimintalinjaa (kilpailukyky, kestävä maankäyttö ja maaseudun elinkeinot) koskevat EU:n ensisijaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

a)

Vuodesta 2000 alkaen sovellettu maaseudun kehittämistä koskevaan asetukseen (EY) N:o 1257/1999 perustuva lähestymistapa on yhdenmukainen EU:n metsästrategian kanssa. Strategia sisältää yleisen viitekehyksen ja periaatteet (kestävä kehitys ja monikäyttöisyys) metsätalouden toimille EU:ssa. Komissio on ottanut tulevaa ohjelmakautta varten käyttöön strategisemman lähestymistavan maaseudun kehittämiseen ja vahvistanut strategisissa suuntaviivoissaan kolmea toimintalinjaa (kilpailukyky, kestävä maankäyttö ja maaseudun elinkeinot) koskevat EU:n ensisijaiset tavoitteet.

| b) | Hallinnointi on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken, mutta ei ole olemassa selkeää arviointivastuuta siitä, missä määrin rahoitetut hankkeet edistävät yhteisön metsätalousstrategian toteutumista. |
| --- | --- |

b)

Hallinnointi on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken, mutta ei ole olemassa selkeää arviointivastuuta siitä, missä määrin rahoitetut hankkeet edistävät yhteisön metsätalousstrategian toteutumista.

| b) | Yhteys metsästrategian ja EMOTR:sta osarahoitusta saavien yksittäisten hankkeiden välillä varmistetaan maaseudun kehittämisohjelmien avulla. Komissio varmistaa, että ohjelmat vastaavat metsästrategiaa. Kansalliset ja alueelliset viranomaiset hyväksyvät yksittäiset hankkeet maaseudun kehittämisohjelmien pohjalta.
  EU:n metsästrategian tavoitteiden toteutumista arvioidaan kunkin maaseudun kehittämisohjelman osalta jäsenvaltioiden esittämissä arviointikertomuksissa, joista komissio laatii tiivistelmän. Komissio teki heinäkuussa 2004 ehdotuksen (KOM(2004) 490 lopullinen) tulevan maaseudun kehittämisen puitteisiin liittyvien arviointiperusteiden vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

Yhteys metsästrategian ja EMOTR:sta osarahoitusta saavien yksittäisten hankkeiden välillä varmistetaan maaseudun kehittämisohjelmien avulla. Komissio varmistaa, että ohjelmat vastaavat metsästrategiaa. Kansalliset ja alueelliset viranomaiset hyväksyvät yksittäiset hankkeet maaseudun kehittämisohjelmien pohjalta.

EU:n metsästrategian tavoitteiden toteutumista arvioidaan kunkin maaseudun kehittämisohjelman osalta jäsenvaltioiden esittämissä arviointikertomuksissa, joista komissio laatii tiivistelmän. Komissio teki heinäkuussa 2004 ehdotuksen (KOM(2004) 490 lopullinen) tulevan maaseudun kehittämisen puitteisiin liittyvien arviointiperusteiden vahvistamiseksi.

| c) | Asiaa koskevan lainsäädännön vaatimusten vastaisesti metsätaloustoimenpiteet eivät useinkaan perustu kansallisiin tai alueellisiin metsäohjelmiin. |
| --- | --- |

c)

Asiaa koskevan lainsäädännön vaatimusten vastaisesti metsätaloustoimenpiteet eivät useinkaan perustu kansallisiin tai alueellisiin metsäohjelmiin.

| c) | Nykyisen ohjelmakauden alussa vain muutamat jäsenvaltiot olivat laatineet kansallisia metsäohjelmia. Silloin kun kyseisiä ohjelmia ei ollut, näytti olevan perusteltua hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat tai toimenpideohjelmat vastaavina välineinä. Tällaisesta mahdollisuudesta säädetään asetuksessa (EY) N:o 1257/1999. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin viime vuosina edistyneet kansallisten metsäohjelmien laadinnassa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

c)

Nykyisen ohjelmakauden alussa vain muutamat jäsenvaltiot olivat laatineet kansallisia metsäohjelmia. Silloin kun kyseisiä ohjelmia ei ollut, näytti olevan perusteltua hyväksyä maaseudun kehittämisohjelmat tai toimenpideohjelmat vastaavina välineinä. Tällaisesta mahdollisuudesta säädetään asetuksessa (EY) N:o 1257/1999. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin viime vuosina edistyneet kansallisten metsäohjelmien laadinnassa ja täytäntöönpanossa.

| d) | Nykyinen metsätaloustoimenpiteiden täytäntöönpanojärjestelmä on monimutkainen, mikä aiheuttaa ongelmia sekä hallintoviranomaisille että edunsaajille. Puutteita havaittiin epäselvissä hankkeiden valintakriteereissä, tukihakemuksia koskevissa paikalla toimitetuissa tarkastuksissa sekä julkisten tarjouskilpailumenettelyjen valvonnassa. |
| --- | --- |

d)

Nykyinen metsätaloustoimenpiteiden täytäntöönpanojärjestelmä on monimutkainen, mikä aiheuttaa ongelmia sekä hallintoviranomaisille että edunsaajille. Puutteita havaittiin epäselvissä hankkeiden valintakriteereissä, tukihakemuksia koskevissa paikalla toimitetuissa tarkastuksissa sekä julkisten tarjouskilpailumenettelyjen valvonnassa.

| d) | Komissio on tietoinen järjestelmän monimutkaisuudesta, ja se on ehdottanut, että järjestelmää yksinkertaistettaisiin huomattavasti vuoden 2006 jälkeisellä kaudella (KOM(2004) 490 lopullinen). Kun käytössä on yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmajärjestelmä, eri rahastojen osalta ei enää tarvitse noudattaa eri sääntöjä.
  Komission tarkastusyksiköt varmistavat valintajärjestelmät suuntaviivojen perusteella. Mikäli ilmenee, että hankkeita valittaessa ei ole toimittu avoimuuden tai puolueettomuuden periaatteita noudattaen, seurauksena voi olla jäsenvaltiolle suunnattuja suosituksia ja joissakin tapauksissa rahoituskorjauksia. Komission tarkastusyksiköt kiinnittävät erityistä huomiota siihen, että julkiset tarjouskilpailumenettelyt ovat asianmukaisia. |
| --- | --- |

d)

Komissio on tietoinen järjestelmän monimutkaisuudesta, ja se on ehdottanut, että järjestelmää yksinkertaistettaisiin huomattavasti vuoden 2006 jälkeisellä kaudella (KOM(2004) 490 lopullinen). Kun käytössä on yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmajärjestelmä, eri rahastojen osalta ei enää tarvitse noudattaa eri sääntöjä.

Komission tarkastusyksiköt varmistavat valintajärjestelmät suuntaviivojen perusteella. Mikäli ilmenee, että hankkeita valittaessa ei ole toimittu avoimuuden tai puolueettomuuden periaatteita noudattaen, seurauksena voi olla jäsenvaltiolle suunnattuja suosituksia ja joissakin tapauksissa rahoituskorjauksia. Komission tarkastusyksiköt kiinnittävät erityistä huomiota siihen, että julkiset tarjouskilpailumenettelyt ovat asianmukaisia.

| e) | Kuntien toteuttamat metsitystoimenpiteet ovat vaarassa epäonnistua myöhemmin: kunnille ei myönnetä tukea taimien ja nuorten viljelmien hoitoon. |
| --- | --- |

e)

Kuntien toteuttamat metsitystoimenpiteet ovat vaarassa epäonnistua myöhemmin: kunnille ei myönnetä tukea taimien ja nuorten viljelmien hoitoon.

| e) | Kunnilla on tietty vastuu omien metsiensä ylläpidosta. Hankkeita hyväksyvien viranomaisten olisi edellytettävä kunnilta riittäviä todisteita siitä, että metsien ylläpito varmistetaan. |
| --- | --- |

e)

Kunnilla on tietty vastuu omien metsiensä ylläpidosta. Hankkeita hyväksyvien viranomaisten olisi edellytettävä kunnilta riittäviä todisteita siitä, että metsien ylläpito varmistetaan.

| f) | Metsän kattaman maa-alan lisääminen tukemalla maatalousmaan metsitystä on erittäin kallista, mikä johtuu etenkin siitä, että maataloustulojen menetyksestä maksetaan korvauksia jopa 20 vuoden ajan. Saadut tulokset olisi voitu saada aikaan edullisemmin. |
| --- | --- |

f)

Metsän kattaman maa-alan lisääminen tukemalla maatalousmaan metsitystä on erittäin kallista, mikä johtuu etenkin siitä, että maataloustulojen menetyksestä maksetaan korvauksia jopa 20 vuoden ajan. Saadut tulokset olisi voitu saada aikaan edullisemmin.

| f) | Maatalousmaan metsitys näyttää todellakin olevan kallista, mutta se on perusteltua pitkän aikavälin investointina ekologiseen tasapainoon ja uusiutuviin luonnonvaroihin.
  Maan metsityksestä aiheutuva monivuotinen tulojen menetys on järjestelmään osallistuvan viljelijän suurin kustannuserä. Jotta maatalousmaan metsittäminen olisi varteenotettava vaihtoehto viljelijöiden kannalta, korvauksia on maksettava pitkältä ajalta. Komissio ehdotti kuitenkin vuoden 2006 jälkeistä aikaa koskevissa maaseudun kehittämisen puitteissa alun perin, että korvausten maksaminen tulojen menetyksestä rajoitetaan 10 vuoteen. Jäsenvaltioiden kanssa tehdyssä kompromississa päädyttiin 15 vuoteen. |
| --- | --- |

f)

Maatalousmaan metsitys näyttää todellakin olevan kallista, mutta se on perusteltua pitkän aikavälin investointina ekologiseen tasapainoon ja uusiutuviin luonnonvaroihin.

Maan metsityksestä aiheutuva monivuotinen tulojen menetys on järjestelmään osallistuvan viljelijän suurin kustannuserä. Jotta maatalousmaan metsittäminen olisi varteenotettava vaihtoehto viljelijöiden kannalta, korvauksia on maksettava pitkältä ajalta. Komissio ehdotti kuitenkin vuoden 2006 jälkeistä aikaa koskevissa maaseudun kehittämisen puitteissa alun perin, että korvausten maksaminen tulojen menetyksestä rajoitetaan 10 vuoteen. Jäsenvaltioiden kanssa tehdyssä kompromississa päädyttiin 15 vuoteen.

| 4.97. | Tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komissio tarkistaisi tukijärjestelmän useat osatekijät. Komissiossa pitäisi pohtia uudelleen erityisesti sitä, miten metsitystuet voidaan kohdistaa paremmin ja aiheuttaen vähemmän menoja; lisäksi olisi otettava huomioon julkisten tarpeiden muuttuminen ja se, että yhteisön lainsäädännön pääpaino on nykyisin ympäristöhyödyissä. |
| --- | --- |

4.97.

Tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komissio tarkistaisi tukijärjestelmän useat osatekijät. Komissiossa pitäisi pohtia uudelleen erityisesti sitä, miten metsitystuet voidaan kohdistaa paremmin ja aiheuttaen vähemmän menoja; lisäksi olisi otettava huomioon julkisten tarpeiden muuttuminen ja se, että yhteisön lainsäädännön pääpaino on nykyisin ympäristöhyödyissä.

| 4.97. | Vuoden 2006 jälkeisiä maaseudun kehittämisen puitteita koskevissa ehdotuksissa on useita säännöksiä toimenpiteen kohdentamiseksi paremmin (esim. strategia, alueiden osoittaminen metsitykseen) sekä kustannustehokkuuden parantamiseksi (esim. pienemmät tukien enimmäismäärät, lyhyempi kesto). |
| --- | --- |

4.97.

Vuoden 2006 jälkeisiä maaseudun kehittämisen puitteita koskevissa ehdotuksissa on useita säännöksiä toimenpiteen kohdentamiseksi paremmin (esim. strategia, alueiden osoittaminen metsitykseen) sekä kustannustehokkuuden parantamiseksi (esim. pienemmät tukien enimmäismäärät, lyhyempi kesto).

Maatalouden ympäristöohjelma (71)

| 4.98. | Maatalouden ympäristötukea maksetaan viljelijöille, jotka sitoutuvat harjoittamaan maataloustoimintaa, joka ylittää tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön vaatimukset ja jota pidetään ympäristöystävällisenä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko komissiolla riittävä varmuus siitä, että viljelykäytännöt ja -tekniikat, joille maatalouden ympäristötukea maksetaan, ovat todennettavissa ja asianmukaisesti todennettu, ja että maatalouden ympäristötuen saajat noudattavat ympäristöystävällisen maatalouskäytännön velvoitteita. |
| --- | --- |

4.98.

Maatalouden ympäristötukea maksetaan viljelijöille, jotka sitoutuvat harjoittamaan maataloustoimintaa, joka ylittää tavanomaisen hyvän maatalouskäytännön vaatimukset ja jota pidetään ympäristöystävällisenä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko komissiolla riittävä varmuus siitä, että viljelykäytännöt ja -tekniikat, joille maatalouden ympäristötukea maksetaan, ovat todennettavissa ja asianmukaisesti todennettu, ja että maatalouden ympäristötuen saajat noudattavat ympäristöystävällisen maatalouskäytännön velvoitteita.

| 4.99. | Tarkastuksessa havaittiin, että maatalouden ympäristömenojen valvontajärjestelyissä oli merkittäviä puutteita sekä komission että jäsenvaltioiden tasolla. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että maatalouden ympäristötoimien todentaminen vaatii huomattavasti enemmän resursseja kuin yhteisen maatalouspolitiikan markkinatukitoimien ja toisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden todentaminen eikä tällaisella todentamisella useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes kohtuulliseen varmuuteen. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi harkittava vuonna 2007 alkavan menojen uuden ohjelmakauden osalta sen periaatteen huomioon ottamista, että toimenpiteelle ei myönnetä julkista rahoitusta, ellei sitä voida asianmukaisesti tarkastaa. |
| --- | --- |

4.99.

Tarkastuksessa havaittiin, että maatalouden ympäristömenojen valvontajärjestelyissä oli merkittäviä puutteita sekä komission että jäsenvaltioiden tasolla. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että maatalouden ympäristötoimien todentaminen vaatii huomattavasti enemmän resursseja kuin yhteisen maatalouspolitiikan markkinatukitoimien ja toisten maaseudun kehittämistoimenpiteiden todentaminen eikä tällaisella todentamisella useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes kohtuulliseen varmuuteen. Tilintarkastustuomioistuin suositti, että komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi harkittava vuonna 2007 alkavan menojen uuden ohjelmakauden osalta sen periaatteen huomioon ottamista, että toimenpiteelle ei myönnetä julkista rahoitusta, ellei sitä voida asianmukaisesti tarkastaa.

| 4.98—4.99. | Jäsenvaltioilla on järjestelmiä maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvontaa varten, ja kyseisiä toimenpiteitä valvotaan kaikissa jäsenvaltioissa. Valvontajärjestelmien täytäntöönpanossa on kuitenkin puutteita. Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaava komission yksikkö toteuttaa vuonna 2005/2006 tarkastusohjelman sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioissa valvotaan maatalouden ympäristötoimenpiteitä.
  Maatalouden ympäristötoimenpiteiden ja ensimmäisen pilarin toimenpiteiden resurssivaatimusten vertailu olisi nähtävä laajempaa taustaa vasten. Maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssivaatimuksia on arvioitava suhteessa tavoitteisiin. Komissionkin mielestä maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonta on työvoimavaltaista ja kallista. Maatalouden ympäristötoimenpidettä varten tarvitaan järjestelmä, jolla taataan riittävä valvonnan taso ja säilytetään se samalla oikeasuhteisena. Komissio pitää maatalouden ympäristötoimenpidettä yhteisen maatalouspolitiikan keskeisenä tekijänä, ja sillä on tärkeä asema ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä muihin politiikan osa-alueisiin.
  Komissio on ehdottanut seuraavaa ohjelmatyökautta varten valvontajärjestelmää, joka liittyy mahdollisimman kiinteästi täydentävän ympäristöehdon valvontajärjestelmiin, jotka jäsenvaltioiden on otettava käyttöön ensimmäisen pilarin tukimaksuja varten (täydentävä ympäristöehto).
  Komissio on lisäksi ehdottanut, että jäsenvaltioiden ja komission vastuualueita täsmennetään ja tehostetaan näin periaatetta, joka koskee hallinnointia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio ehdottaa, että jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien tehtävien ja vastuiden selventämisessä noudatetaan tiedonantoa, jonka komissio on antanut suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005) 252 lopullinen). |
| --- | --- |

4.98—4.99.

Jäsenvaltioilla on järjestelmiä maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvontaa varten, ja kyseisiä toimenpiteitä valvotaan kaikissa jäsenvaltioissa. Valvontajärjestelmien täytäntöönpanossa on kuitenkin puutteita. Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaava komission yksikkö toteuttaa vuonna 2005/2006 tarkastusohjelman sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioissa valvotaan maatalouden ympäristötoimenpiteitä.

Maatalouden ympäristötoimenpiteiden ja ensimmäisen pilarin toimenpiteiden resurssivaatimusten vertailu olisi nähtävä laajempaa taustaa vasten. Maatalouden ympäristötoimenpiteiden resurssivaatimuksia on arvioitava suhteessa tavoitteisiin. Komissionkin mielestä maatalouden ympäristötoimenpiteiden valvonta on työvoimavaltaista ja kallista. Maatalouden ympäristötoimenpidettä varten tarvitaan järjestelmä, jolla taataan riittävä valvonnan taso ja säilytetään se samalla oikeasuhteisena. Komissio pitää maatalouden ympäristötoimenpidettä yhteisen maatalouspolitiikan keskeisenä tekijänä, ja sillä on tärkeä asema ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä muihin politiikan osa-alueisiin.

Komissio on ehdottanut seuraavaa ohjelmatyökautta varten valvontajärjestelmää, joka liittyy mahdollisimman kiinteästi täydentävän ympäristöehdon valvontajärjestelmiin, jotka jäsenvaltioiden on otettava käyttöön ensimmäisen pilarin tukimaksuja varten (täydentävä ympäristöehto).

Komissio on lisäksi ehdottanut, että jäsenvaltioiden ja komission vastuualueita täsmennetään ja tehostetaan näin periaatetta, joka koskee hallinnointia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komissio ehdottaa, että jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien tehtävien ja vastuiden selventämisessä noudatetaan tiedonantoa, jonka komissio on antanut suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005) 252 lopullinen).

---

(1)  Komissio voi tässä vaiheessa jättää menoja sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten ulkopuolelle todistuksen myöntävien elinten havaintojen perusteella (ks. kohta 4.3 f).

(2)  Muut: tuottajille, tuottajajärjestöille tai jalostajille maksettu tuotanto-, jalostus- tai kulutustuki ja hallintomenot.

(3)  Interventio: julkinen ja yksityinen varastointi, hedelmien ja vihannesten markkinoilta poistamisen toimenpiteet, pakollinen ja vapaaehtoinen tislaus.

(4)  Saksa (Thüringen, Saarland), Kreikka, Espanja (Kastilia ja Léon) ja Yhdistynyt kuningaskunta (Skotlanti).

(5)  Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän menot Kreikassa olivat 868 miljoonaa euroa vuonna 2003 (luku ei sisällä tupakkaa, puuvillaa ja oliiviöljyä koskevia menoja, jotka yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä kattaa epäsuorasti).

(6)  Pinta-alatuki: Eräässä tarkastellussa kertomuksessa paikallinen tarkastaja vakuutti mitanneensa mittanauhalla yhden päivän aikana 85 lohkoa raportoimatta minkäänlaisista poikkeamista. Toinen kahden tarkastajan paikallinen tarkastustiimi raportoi mitanneensa yhden päivänä aikana GPS-järjestelmän avulla 223 lohkoa havaitsematta minkäänlaisia poikkeamia. Kahden tarkastajan tiimi ilmoitti tarkastaneensa vuoden 2003 osalta 653 lohkon alueen havaitsematta minkäänlaisia poikkeamia. Pinta-alamittauksista ja poikkeamista saatujen kokemusten perusteella voidaan sanoa, että tällaiset tulokset ovat epätodennäköisiä.

Lammaspalkkiot: Tarkastetussa 470 lampaan katraassa, jonka määrän ilmoitettiin pysyneen samana vuosina 2002—2004, havaittiin merkittäviä eroja. Eroavaisuuksille löytyi selitys menetyksiä koskevista ilmoituksista (eläimiä menehtyi seuraavasti: 70 vuonna 2002, 192 vuonna 2003 ja 239 vuonna 2004) luonnonolosuhteiden (eläintautien tai susien) vuoksi. Paikallinen eläinlääkintäviranomainen oli todistuksillaan varmentanut nämä menetykset. Karjankasvattaja ei kyennyt kuitenkaan esittämään todentavaa aineistoa siitä, miten hän oli hankkinut uusia eläimiä.

(7)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 4045/89 (EYVL L 388, 30.12.1989, s. 18).

(8)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 4.15 b.

(9)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 4.15 a.

(10)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 386/90 (EYVL L 42, 16.2.1990, s. 6).

(11)  Osana maksajavirastojen tehtävien eri osa-alueiden vuorottaista tarkastusta tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös komission vuonna 2002 aloittaman kyselyn siitä, miten maksajavirastot siirtävät joitakin tehtäviä muille elimille. Komission kertomuksista käy ilmi kaksi yleistä puutetta: maksajavirastot eivät valvo riittävästi valtuutettuja elimiä, eivätkä maksajavirastot erittele valtuutettujen elinten roolia. Komissio pani erityisesti merkille, että niiden elinten hallinnoinnissa oli yleisiä puutteita, joille AGEA (Italia) oli siirtänyt tehtäviään. Kyseisiä puutteita havaittiin vuosina 2003 ja 2004.

(12)  Asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti ilmoitettujen yli 4 000 euron suuruisten säännönvastaisuuksien lukumäärä.

Lähde: Yhteenveto jäsenvaltioiden vuosikertomuksista vuodelta 2003 ja yhteenveto jäsenvaltioiden vuosikertomuksista vuodelta 2002, komissio, maatalouden pääosasto, yksikkö D03.

(13)  Jätetty 13. toukokuuta 2005 tehdyn varsinaista tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen ulkopuolelle.

(14)  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näiden 25 maksajaviraston kertomukset ja todistukset, joista valittiin otos testattavaksi.

Huom.: Euroalueeseen kuulumattomien jäsenvaltioiden valuuttakurssit: Tšekin tasavalta: 30,031; Tanska: 7,4502; Viro: 15,6466; Unkari: 247,25; Latvia: 0,6960; Liettua: 3,4528; Puola: 4,0876; Slovakia: 38,75; Slovenia: 239,7; Ruotsi: 9,1687; Yhdistynyt kuningaskunta: 0,6867.

Lähde: Komission yhteenvetokertomus EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä varainhoitovuodelta 2004.

(15)  Asetuksen (EY) N:o 1663/95 3 artikla.

(16)  Käännöksiin liittyvien syiden vuoksi 30. päiväksi huhtikuuta asetettua määräaikaa ei voitu noudattaa.

(17)  Tärkeimmät syyt jättää nämä tilit tarkastamatta ja hyväksymättä olivat seuraavat: todistuksen myöntävä elin ei arvionut määrällisesti kaikkien havaittujen virheiden rahoitusta koskevaa vaikutusta (Bayern-Umwelt (Saksa), AGEA (Italia)); todistuksen myöntävän elimen toimittama tarkastus oli Luxemburgin osalta riittämätöntä; Madridin (Espanja) osalta paikalla toimitetut tarkastukset eivät olleet riittävän kattavat ja SDE (Ranska) jätti nämä tarkastukset tekemättä.

(18)  Todistuksen myöntävät elimet havaitsivat olennaisia virheitä (yli yksi prosenttia ilmoitetuista menoista), joilla oli vaikutuksia seitsemän maksajaviraston (Navarra, Baden-Wurttemberg, Bayern-Umwelt, IFADAP, Region Wallonne, ONIVINS ja SDE) koko tiliin tai erityisiin aloihin. Komissio teki samat päätelmät kolmen muun maksajaviraston (La Rioja, ODEADOM ja ONIFLHOR) kohdalla. Komissio aikoo tehdä korjauksia vielä neljässä muussa maksajavirastossa (Andalucia, Kanariansaaret, Forestry Commission ja SERAD) havaittujen rahoitusta koskevien virheiden perusteella.

(19)  Komission päätökset 2004/136/EY (EUVL L 40, 12.2.2004, s. 31), 2004/457/EY (EUVL L 156, 30.4.2004, s. 47) ja 2004/561/EY (EUVL L 250, 24.7.2004, s. 21).

(20)  Nämä sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset vähennettiin varainhoitovuoden 2004 menoista.

(21)  Kiinteämääräisiä korjauksia sovelletaan seuraavasti: kahden prosentin korjausta sovelletaan, kun keskeiset valvontamenettelyt ovat tyydyttävät, mutta toissijaiset valvontamenettelyt eivät osaksi tai lainkaan toimi; viiden prosentin korjausta sovelletaan, kun keskeisiä valvontamenettelyitä sovelletaan, mutta asianomaisten tarkastusten säädettyä lukumäärää, tiheyttä tai perusteellisuutta ei noudateta riittävän hyvin ja rahastolle aiheutuvan tappion riski on merkittävä; kymmenen prosentin korjausta sovelletaan, kun yksi tai useampi keskeisistä valvontamenettelyistä ei toimi, eikä näin ollen ole mahdollista määrittää, onko maksupyyntö tukikelpoinen ja säännönmukainen, minkä vuoksi rahastolle aiheutuvan tappion riski on korkea.

(22)  Vuosi 1999 oli ensimmäinen, jona komissio teki vuonna 1996 käyttöön otetun tarkistetun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn mukaiset sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset.

(23)  Vuotuinen toimintakertomus 2004, kohta 3.2.1.1.

(24)  Vuotuinen toimintakertomus 2004, kohta 4.2.2.

(25)  Toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastamisessa ratkaisevaa on tutkia, että edunsaajan ilmoittamat toimet ovat todellisia ja että ilmoitetut määrät ovat oikeat — nämä seikat voidaan usein selvittää ainoastaan lopullisen edunsaajan tasolla toteutettavin fyysisin tarkastuksin. Tällainen kattavuus lujittaisi ja selkeyttäisi YMP:n menojen vastuuketjua. Se lisäisi komission saamaa varmuutta toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Ks. tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista kohdat 21, 41 ja 42 sekä lausunto nro 1/2005 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, kohta 24.

(26)  Ks. lausunto nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista, kohdat 57 ja 58.

(27)  Säännönvastaisuuksien tason arvioimiseksi olisi selkeästi määriteltävä asianmukainen otantamenetelmä (lausunto nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista, kohta 48) ja menojen laillisuus ja asianmukaisuus olisi varmennettava edunsaajan tasolla (lausunto nro 1/2005 YMP:n rahoituksesta, kohta 24).

(28)  Sääntöjenmukaisuutta koskevien päätösten tavoitteena on jättää sellaiset menot yhteisörahoituksen ulkopuolelle, joista komissio on todennut ettei niitä ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti (neuvoston asetus (EY) N:o 1258/1999, 7 artiklan 4 kohta). Tällaiset päätökset ovat (useimmiten) valvontajärjestelmien keskeisten osien huonosta toimivuudesta johtuvia kiinteämääräisiä korjauksia.

(29)  Sisäisen valvonnan standardi 11 (riskien arviointi ja hallinta), sisäisen valvonnan standardi 12 (asianmukainen tiedonhallinta), sisäisen valvonnan standardi 14 (säännönvastaisuuksista ilmoittaminen), sisäisen valvonnan standardi 17 (valvonta), sisäisen valvonnan standardi 18 (poikkeuksien kirjaaminen), sisäisen valvonnan standardi 20 (sisäisen valvonnan puutteiden kirjaaminen ja niiden korjaaminen), sisäisen valvonnan standardi 21 (tarkastuskertomukset) ja sisäisen valvonnan standardi 22 (sisäisen tarkastuksen rakenne).

(30)  Sisäisen valvonnan standardi 11 (riskien arvionti ja hallinta) — vuotta 2004 koskevien riskien välttämiseksi ei laadittu toimintasuunnitelmaa.

Sisäisen valvonnan standardi 12 (asianmukainen tiedonhallinta) — laatuun liittyvien näkökohtien, kuten vuotuisen hallintosuunnitelman täytäntöönpanon, raportointi on edelleen epätyydyttävää.

Sisäisen valvonnan standardi 17 (valvonta) — tulojen ja menojen hyväksyjien toteuttama rahoitustoimien tehokas valvonta on kyseenalaista eikä jälkitarkastusmenettelyistä ole näyttöä.

Sisäisen valvonnan standardi 18 (poikkeuksien kirjaaminen) — asianomaiset yksiköt eivät täyttäneet kirjaamista koskevia vaatimuksia.

(31)  Prosenttiosuus tarkastuksen kohteena olleen viljelijän ilmoittamista aloista.

(32)  Tarkastettujen hakemusten määrä prosentteina.

(33)  Tarkastetuissa hakemuksissa ilmoitettujen todellisuudessa puuttuvien pinta-alojen osuus prosentteina.

(34)  Maantieteellisessä tietojärjestelmässä yhdistyy viljelylohkojen tunnistaminen, rekisterit ja ilmakuvat, mikä mahdollistaa oliivipuiden määrän ja sijainnin hallinnolliset tarkastukset.

(35)  Supistetut tarkastukset ovat pääasiassa asiakirjatarkastuksia.

(36)  Portugali ei tee supistettuja tarkastuksia.

Lähde: Kreikan, Espanjan, Italian ja Portugalin oliiviöljyvirastojen vuosikertomukset jaksolta 2002—2003.

(37)  Maaseudun kehittämisen kokonaismenot olivat EMOTR:n tukiosaston menot mukaan lukien 8 805 miljoonaa euroa.

(38)  Kyseiset 12 maksajavirastoa ovat: Katalonian ja Madridin alueet (Espanja), Agea (Italia), Bayern Umwelt ja Saarland (Saksa), Ministère de l'Agriculture (Luxemburg), INGA ja IFADAP (Portugali), OPEKEPE (Kreikka), Région Wallone (Belgia), CNASEA ja SDE (Ranska).

(39)  EYVL L 67, 14.3.1991, s. 11.

(40)  Varainhoitovuotta 2003 koskeva vuosikertomus, kohdat 4.15 ja 4.16.

(41)  Olennaisuus määriteltiin yhdeksi prosentiksi maksajaviraston ilmoittamista menoista. Todistuksen myöntävät elimet käyttivät tilastollista otantaa tarkastaakseen 26 000 tapahtumaa maksajavirastojen tasolla.

(42)  Lausunto nro 1/2005 YMP:n rahoituksesta, kohta 24.

(43)  Tšekin tasavalta, Liettua, ARR (Puola), Slovenia ja Slovakia.

(44)  Viro ja Malta.

(45)  Liittyy komission asetuksen (EY) N:o 1663/95, annettu 7. heinäkuuta 1995, liitteeseen ”Suuntaviivat perusteille maksajana toimivan toimielimen nimeämiseksi” ja komission suuntaviivaan nro 1 (asiak. VI/5168/96 versio 1).

(46)  Ennakkomaksut, vakuudet ja velalliset mukaan lukien.

(47)  Komission asetuksen (EY) N:o 1663/95 liitteen 4 kohdassa sallitaan hyväksymisen ja/tai teknisen palvelun (esim. tiloilla toimitettavat tarkastukset) siirtäminen osittain tai kokonaan muille elimille, jos tiettyjä edellytyksiä noudatetaan.

Lähde: Toimivaltaisten viranomaisten tilintarkastustuomioistuimelle toimittamat hyväksyntää koskevat kertomukset.

(48)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1268/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 87), pantu täytäntöön komission asetuksella (EY) N:o 2222/2000 (EYVL L 253, 7.10.2000, s. 5).

(49)  Tšekin tasavalta, Viro, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Slovenia, Slovakia, Bulgaria ja Romania.

(50)  Esimerkiksi yhdessä Sapard-edunsaajamaassa 50 prosenttia hakemuksista jäi käsittelemättä määräaikaan mennessä henkilöstöpulan ja odottamattoman suuren vastaanotettujen hakemusten määrän vuoksi.

(51)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 8.47.

(52)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 8.33.

(53)  Monivuotisen rahoitussopimuksen mukaan (Luku B, 4 artiklan 2 kohdan e alakohta) palveluiden, toimitusten ja urakoiden kustannuksia, joiden määrä on ennalta määritettyä määrää suurempi ja joista edunsaaja ei ole saanut arviota vähintään kolmelta toimittajalta, pidetään tukeen oikeuttamattomina.

(54)  Esille tuotuihin havaintoihin sisältyi kolmen pätevän tarjouksen puuttuminen, tarjousten saaminen alle kolmelta toimittajalta, sellaisen tarjouksen hyväksyminen ilman perusteluita, joka ei ollut edullisin.

(55)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 8.43.

(56)  Erityiskertomus nro 7/2002.

(57)  Neuvoston suositus, annettu 7. maaliskuuta 2003, vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta — neuvoston asiakirja nro SN 1376/03, Liite 7.

(58)  SEC(2002) 1378 lopull., s. 12.

(59)  KOM(2005) 50 lopull.

(60)  EYVL L 47, 25.2.1993, s. 1.

(61)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 404/93, 16 artiklan 1 kohta.

(62)  Neuvoston asiakirja 14 217/04, 4. marraskuuta 2004, taulukko 2. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 7/2002 mukaan tuen määrä oli 11 200 euroa hehtaaria kohti vuonna 2000.

(63)  KOM(2004) 247 lopull., s. 13.

(64)  Vastuuvapautta koskeva Euroopan parlamentin päätös varainhoitovuoden 2002 osalta, III jakso, kohta 149.

(65)  Komission asetukset (EY) N:o 444/2003 (EUVL L 67, 12.3.2003, s. 3) ja (EY) N:o 2010/2003 (EUVL L 297, 15.11.2003, s. 13) horisontaalisten sääntöjen ja erityisiä aloja koskevien asetusten osalta. Komission asetukset (EY) N:o 456/2003 (naudanliha) (EUVL L 69, 13.3.2003, s. 18), (EY) N:o 500/2003 (viljat) (EUVL L 74, 20.3.2003, s. 19) ja (EY) N:o 740/2003 (jalostetut tuotteet) (EUVL L 106, 29.4.2003, s. 12).

(66)  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti järjestelmät kolmessa jäsenvaltiossa, joiden osuus menoista on 70 prosenttia (Saksa, Ranska ja Alankomaat).

(67)  Neuvoston suositus, annettu 5. maaliskuuta 2002, komissiolle myönnettävästä vastuuvapaudesta Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuonna 2000, neuvoston asiakirja nro SN 1651/02.

(68)  Euroopan parlamentin päätös vastuuvapaudesta vuonna 2000, päätöslauselman kohta 59 (EYVL L 158, 17.6.2002, s. 16).

(69)  Evaluation of the Community Policy for Starch and Starch products (2002), LMC International, Oxford.

(70)  Erityiskertomus nro 9/2004.

(71)  Erityiskertomus nro 3/2005.

LIITE 1

Keskeisten havaintojen kehitys — Maatalous

| | 2003 ja sitä edeltävät vuodet | 2004 |
| --- | --- | --- |
| Huomautukset | Komission vastaukset | Huomautukset | Suositukset |
| Sisäisen valvonnan standardit | Kertomuksessa todetaan, että 14 sisäisen valvonnan standardeista on pantu kokonaan täytäntöön 31. joulukuuta 2003 mennessä. Helmikuuhun 2004 mennessä ainoastaan neljän standardin täytäntöönpano oli enää kesken (4.23). | Vastausta ei ole annettu. | Maatalouden pääosaston itseään koskevassa vuoden 2004 arvioinnissa todettiin, että kaikki standardit ja perusvaatimukset oli täytetty (4.28 a ja 4.33).
  Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli kahdeksan standardin täytäntöönpanoa ja totesi, että neljän täytäntöönpanossa on parantamisen varaa (4.34). | Maatalouden pääosaston olisi varmistuttava siitä, että nämä neljä standardia on pantu kokonaan täytäntöön (4.28 a ja 4.33—4.34). |
| Pinta-alatuki-järjestelmät | Satunnaisotantaan perustuvilla tarkastuksilla todettu yleinen virhetaso on 2,4 prosenttia, kun riskien arvioinnin perusteella valittujen tarkastusten virhetaso on 1,5 prosenttia (4.26).
  On syytä panna merkille, että satunnaisotantaan perustuvissa tarkastuksissa havaittu virhetaso on joissakin jäsenvaltioissa korkeampi kuin riskianalyysin perusteella valituissa tarkastuksissa (4.27). | Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevaa asetusta on muutettu riskianalyysin osalta, varsinkin siten, että jäsenvaltioiden on tarkistettava vuosittain, ovatko käytetyt riskitekijät toimivia (4.26—4.27). | Aikaisempien vuosien tapaan eräissä jäsenvaltioissa riskianalyysiin perustuvien tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi (4.37). | Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden poimimat otokset ovat vertailukelpoisia keskenään. Komission olisi kiinnitettävä enemmän huomiota satunnaisotannalla valittujen tapahtumien ja riskianalyysiin perustuvien tapahtumien testien toisistaan poikkeaviin tuloksiin ja pyydettävä selvityksiä, mikäli epäyhdenmukaisuuksia havaitaan (4.37). |
| Eläinpalkkiojärjestelmät | Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisissa eläinten tarkastuksissa havaittujen virheiden määrä osoittaa, että luvut vaihtelevat huomattavasti eri vuosina ja eri jäsenvaltioissa (4.32).
  (Ks. myös kohdat 4.11 ja 4.12). | Kuten kohdassa 4.11 d todetaan, tarkastustuloksia koskevat tilastotiedot ovat tutkimusten ja vuotuiseen työohjelmaan kuuluvien tarkastusten kohteena (4.32).
  (Ks. myös kohdat 4.11 ja 4.12). | Eläinpalkkioita koskevat tilastot ovat edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot (4.39). | Komission olisi analysoitava kussakin jäsenvaltiossa toimitettujen tarkastusten tulosten vuosittaiset vaihtelut ja pyydettävä selvityksiä, mikäli tulokset vaihtelevat (4.39). |
| Tuotettujen määrien perusteella maksetut tuet | a) | Kreikassa alueellisten yksiköiden henkilöstöllä ei ollut aina pääsyä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokantaan, mikä estää tehokkaat paikalla toimitettavat tarkastukset (ks. kohta 4.35 b). |

2003 ja sitä edeltävät vuodet

2004

Huomautukset

Komission vastaukset

Huomautukset

Suositukset

Sisäisen valvonnan standardit

Kertomuksessa todetaan, että 14 sisäisen valvonnan standardeista on pantu kokonaan täytäntöön 31. joulukuuta 2003 mennessä. Helmikuuhun 2004 mennessä ainoastaan neljän standardin täytäntöönpano oli enää kesken (4.23).

Vastausta ei ole annettu.

Maatalouden pääosaston itseään koskevassa vuoden 2004 arvioinnissa todettiin, että kaikki standardit ja perusvaatimukset oli täytetty (4.28 a ja 4.33).

Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli kahdeksan standardin täytäntöönpanoa ja totesi, että neljän täytäntöönpanossa on parantamisen varaa (4.34).

Maatalouden pääosaston olisi varmistuttava siitä, että nämä neljä standardia on pantu kokonaan täytäntöön (4.28 a ja 4.33—4.34).

Pinta-alatuki-järjestelmät

Satunnaisotantaan perustuvilla tarkastuksilla todettu yleinen virhetaso on 2,4 prosenttia, kun riskien arvioinnin perusteella valittujen tarkastusten virhetaso on 1,5 prosenttia (4.26).

On syytä panna merkille, että satunnaisotantaan perustuvissa tarkastuksissa havaittu virhetaso on joissakin jäsenvaltioissa korkeampi kuin riskianalyysin perusteella valituissa tarkastuksissa (4.27).

Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevaa asetusta on muutettu riskianalyysin osalta, varsinkin siten, että jäsenvaltioiden on tarkistettava vuosittain, ovatko käytetyt riskitekijät toimivia (4.26—4.27).

Aikaisempien vuosien tapaan eräissä jäsenvaltioissa riskianalyysiin perustuvien tapahtumien virhetaso osoittautui satunnaisotannalla valittujen tapahtumien virhetasoa pienemmäksi (4.37).

Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden poimimat otokset ovat vertailukelpoisia keskenään. Komission olisi kiinnitettävä enemmän huomiota satunnaisotannalla valittujen tapahtumien ja riskianalyysiin perustuvien tapahtumien testien toisistaan poikkeaviin tuloksiin ja pyydettävä selvityksiä, mikäli epäyhdenmukaisuuksia havaitaan (4.37).

Eläinpalkkiojärjestelmät

Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän mukaisissa eläinten tarkastuksissa havaittujen virheiden määrä osoittaa, että luvut vaihtelevat huomattavasti eri vuosina ja eri jäsenvaltioissa (4.32).

(Ks. myös kohdat 4.11 ja 4.12).

Kuten kohdassa 4.11 d todetaan, tarkastustuloksia koskevat tilastotiedot ovat tutkimusten ja vuotuiseen työohjelmaan kuuluvien tarkastusten kohteena (4.32).

(Ks. myös kohdat 4.11 ja 4.12).

Eläinpalkkioita koskevat tilastot ovat edelleenkin vähemmän luotettavia kuin vastaavat pinta-alatukihakemuksia koskevat tilastot (4.39).

Komission olisi analysoitava kussakin jäsenvaltiossa toimitettujen tarkastusten tulosten vuosittaiset vaihtelut ja pyydettävä selvityksiä, mikäli tulokset vaihtelevat (4.39).

Tuotettujen määrien perusteella maksetut tuet

a)

Kreikassa alueellisten yksiköiden henkilöstöllä ei ollut aina pääsyä yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokantaan, mikä estää tehokkaat paikalla toimitettavat tarkastukset (ks. kohta 4.35 b).

| b) | Kreikalla ja Espanjalla ei ollut kummallakaan toimivaa oliiviöljyn maantieteellistä tietojärjestelmää vuonna 2003 suoritetut maksut kattavalta ajalta eikä Espanja kyennyt suorittamaan tämän kompensoimiseksi vaadittua määrää paikalla toimitettavia tarkastuksia (4.37). |
| --- | --- |

b)

Kreikalla ja Espanjalla ei ollut kummallakaan toimivaa oliiviöljyn maantieteellistä tietojärjestelmää vuonna 2003 suoritetut maksut kattavalta ajalta eikä Espanja kyennyt suorittamaan tämän kompensoimiseksi vaadittua määrää paikalla toimitettavia tarkastuksia (4.37).

| a) | Yhdennetyn hallinto- ja valvontaelimen puutteet Kreikassa otetaan huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. |
| --- | --- |

a)

Yhdennetyn hallinto- ja valvontaelimen puutteet Kreikassa otetaan huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä.

| b) | Oliiviöljyn maantieteellinen tietojärjestelmä on oliiviöljyn tuotantotukea koskevan tarkastusjärjestelmän yksi osatekijä ja se on ollut pakollinen vasta markkinointivuodesta 2003/2004 alkaen (4.37). |
| --- | --- |

b)

Oliiviöljyn maantieteellinen tietojärjestelmä on oliiviöljyn tuotantotukea koskevan tarkastusjärjestelmän yksi osatekijä ja se on ollut pakollinen vasta markkinointivuodesta 2003/2004 alkaen (4.37).

Oliiviöljyä koskevissa tapahtumissa oli useita puutteita:

| a) | Kreikassa ei voitu varmentaa eräitä tukihakemuksia, koska ilmoitetut lohkot eivät olleet ilmoitetussa paikassa. |
| --- | --- |

a)

Kreikassa ei voitu varmentaa eräitä tukihakemuksia, koska ilmoitetut lohkot eivät olleet ilmoitetussa paikassa.

| b) | Kreikalla ei ollut edelleenkään toimivaa oliiviöljyn maantieteellistä tietojärjestelmää vuonna 2004 suoritetut maksut kattavalta ajalta. |
| --- | --- |

b)

Kreikalla ei ollut edelleenkään toimivaa oliiviöljyn maantieteellistä tietojärjestelmää vuonna 2004 suoritetut maksut kattavalta ajalta.

| c) | Kreikassa havaittiin tapauksia, joissa tuottajajärjestöt eivät toimittaneet esimerkiksi tarvittavia oliiviöljyn myyntiä koskevia tarkastuksia. |
| --- | --- |

c)

Kreikassa havaittiin tapauksia, joissa tuottajajärjestöt eivät toimittaneet esimerkiksi tarvittavia oliiviöljyn myyntiä koskevia tarkastuksia.

| d) | Andalusiassa oliivinviljelijöille, jotka olivat ilmoittaneet enemmän oliivipuita kuin maantieteelliseen tietojärjestelmään oli tallennettu, asetettujen seuraamusten laskelmat olivat virheellisiä (4.44). |
| --- | --- |

d)

Andalusiassa oliivinviljelijöille, jotka olivat ilmoittaneet enemmän oliivipuita kuin maantieteelliseen tietojärjestelmään oli tallennettu, asetettujen seuraamusten laskelmat olivat virheellisiä (4.44).

Komission olisi suhtauduttava oliiviöljyntuottajamaihin tiukemmin, erityisesti tarkastusten laadun, sovellettavien seuraamusten laajuuden sekä vaatimuksia laiminlyövien puristamoiden hyväksynnän poistamista koskevien päätösten järjestelmällisen täytäntöönpanon osalta. Komission olisi myös vaadittava, että oliiviöljyrekisteri saadaan Kreikassa täysin toimintaan (4.44-4.45).

Keskeinen osa valvontaelinten työstä liittyy öljynpuristamoiden tarkastamiseen. Mikäli valvontaelimet havaitsevat puristamoissa poikkeamia, ne voivat ehdottaa seuraamuksia, joista vakavin on öljynpuristamon poistaminen hyväksyttyjen puristamoiden luettelosta. Vuonna 2002 (vuoden 2003 menoja koskevat tarkastukset) valvontaelimet ehdottivat tätä toimenpidettä yhdelle kymmenestä tarkastetusta öljynpuristamosta. Käytännössä jäsenvaltioiden maatalousministeriöt asettavat usein lievempiä seuraamuksia (4.39).

Komissio valvoo, miten hyvin jäsenvaltiot seuraavat valvontaelinten työtä (4.39).

Valvontaelinten työhön kuuluu öljynpuristamoiden tarkastukset. Mikäli ne havaitsevat virheitä tai puutteita, elimet saattavat ehdottaa seuraamuksia, joista vakavin on hyväksynnän poistaminen. Vuonna 2003 öljynpuristamoihin tehtyjen tarkastusten (jotka vaikuttivat vuonna 2004 suoritettuihin maksuihin) perusteella valvontaelimet ehdottivat hyväksynnän poistamista yhdeksältä prosentilta öljynpuristamoja, joihin tehtiin tarkastuskäynti. Kansalliset viranomaiset eivät kuitenkaan pane näitä ehdotuksia täytäntöön kovinkaan usein (4.45).

Muut menot

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi asetuksen (ETY) N:o 4045/89 vaatimusten mukaisten tarkastusten osalta seuraavaa:

| a) | jäsenvaltioiden koordinointielimet ovat yleensä laatineet tarkastussuunnitelmat asetuksen mukaisesti, mutta ainoastaan puolet kyseiselle jaksolle suunnitelluista tarkastuksista oli saatu päätökseen vuoden 2003 loppuun mennessä; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden koordinointielimet ovat yleensä laatineet tarkastussuunnitelmat asetuksen mukaisesti, mutta ainoastaan puolet kyseiselle jaksolle suunnitelluista tarkastuksista oli saatu päätökseen vuoden 2003 loppuun mennessä;

| b) | viidesosa tilintarkastustuomioistuimen tutkimista tarkastuksista oli täysin epäluotettavia; |
| --- | --- |

b)

viidesosa tilintarkastustuomioistuimen tutkimista tarkastuksista oli täysin epäluotettavia;

| c) | koordinointielinten vuosittaisissa kertomuksissa tarkastustulosten tilastoja ei ole esitetty sellaisessa muodossa, jonka perusteella tuloksia olisi mahdollista analysoida ja vertailla asianmukaisesti; |
| --- | --- |

c)

koordinointielinten vuosittaisissa kertomuksissa tarkastustulosten tilastoja ei ole esitetty sellaisessa muodossa, jonka perusteella tuloksia olisi mahdollista analysoida ja vertailla asianmukaisesti;

| d) | komissio ei ollut ottanut käyttöön tarkastusohjelmaa, jolla varmistettaisiin toimitettujen tarkastusten vaikuttavuus (4.15). |
| --- | --- |

d)

komissio ei ollut ottanut käyttöön tarkastusohjelmaa, jolla varmistettaisiin toimitettujen tarkastusten vaikuttavuus (4.15).

(Ks. myös kohta 4.46 a).

| a) | Jäsenvaltioiden toimittamista vuosikertomuksista käy ilmi, että päätökseen saatettujen tarkastusten lukumäärä oli 2 469 eli 63 prosenttia kyseiselle kaudelle suunnitellusta kokonaismäärästä (3 907). |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltioiden toimittamista vuosikertomuksista käy ilmi, että päätökseen saatettujen tarkastusten lukumäärä oli 2 469 eli 63 prosenttia kyseiselle kaudelle suunnitellusta kokonaismäärästä (3 907).

| b) | Komissio ottaa nämä kysymykset vastaisuudessa huomioon, kun se tarkastelee asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia. |
| --- | --- |

b)

Komissio ottaa nämä kysymykset vastaisuudessa huomioon, kun se tarkastelee asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia.

| c) | Saadut tiedot käydään läpi ja käsitellään komission yksiköissä, jotta niiden perusteella saadaan aineistoa jäsenvaltioiden välisiä vertailuja varten. |
| --- | --- |

c)

Saadut tiedot käydään läpi ja käsitellään komission yksiköissä, jotta niiden perusteella saadaan aineistoa jäsenvaltioiden välisiä vertailuja varten.

| d) | Tällaisia tarkastusohjelmia on toteutettu aiempina vuosina riskianalyysin pohjalta, ja tällä hetkellä on meneillään uusi tarkastuskierros. (4.15) |
| --- | --- |

d)

Tällaisia tarkastusohjelmia on toteutettu aiempina vuosina riskianalyysin pohjalta, ja tällä hetkellä on meneillään uusi tarkastuskierros. (4.15)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komissio oli valvonut asetuksen (ETY) N:o 4045/89 mukaisia tarkastuksia, ja teki seuraavat havainnot:

| a) | Voimassa olevan asetuksen mukaan koordinointielimiä ei vaadita esittämään sellaisessa muodossa olevia tilastoja, joita olisi mahdollista analysoida asianmukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Voimassa olevan asetuksen mukaan koordinointielimiä ei vaadita esittämään sellaisessa muodossa olevia tilastoja, joita olisi mahdollista analysoida asianmukaisesti.

| b) | Vuonna 2003 tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ainoastaan kolmannes 11 jäsenvaltiossa maksujen suorittamisen jälkeen toimitetuista tarkastuksista oli täysin luotettavia. Komission reaktio vuonna 2004 tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin oli käynnit kolmessa jäsenvaltiossa, jotka olivat ensimmäiset käynnit sitten vuoden 2001. |
| --- | --- |

b)

Vuonna 2003 tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että ainoastaan kolmannes 11 jäsenvaltiossa maksujen suorittamisen jälkeen toimitetuista tarkastuksista oli täysin luotettavia. Komission reaktio vuonna 2004 tilintarkastustuomioistuimen havaintoihin oli käynnit kolmessa jäsenvaltiossa, jotka olivat ensimmäiset käynnit sitten vuoden 2001.

| c) | Maksujen jälkeen suoritettavia tarkastuksia koskevien jäsenvaltioiden vuosittaisten ohjelmien päätökseen saamisessa on edelleen viipeitä. Lähes 40:tä prosenttia suunnitelluista tarkastuksista ei ollut saatu päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

c)

Maksujen jälkeen suoritettavia tarkastuksia koskevien jäsenvaltioiden vuosittaisten ohjelmien päätökseen saamisessa on edelleen viipeitä. Lähes 40:tä prosenttia suunnitelluista tarkastuksista ei ollut saatu päätökseen vuoden 2004 loppuun mennessä.

On mahdotonta tehdä johtopäätöksiä säännönvastaisuuksien ilmoitetun esiintyvyyden merkityksestä ja vaihtelun syistä, koska tietoa ei ole jaoteltu määrittäin tai menoluokittain (4.10).

(Ks. myös kohta 4.51).

Komission olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimiin erilaisten toimitettujen tilastojen ja tietojen standardoimiseksi ja niiden saamiseksi vertailukelpoisiksi. Komission olisi myös tehostettava tarkastuksiaan jäsenvaltiossa ja seurattava tarkemmin, että jäsenvaltiot noudattavat tarkastusohjelmiensa päätökseen saattamista koskevia määräaikoja (4.10 ja 4.51).

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi asetuksen (ETY) N:o 386/90 mukaisesti toteutettujen vientitukien tarkastusten osalta, että kaikki jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle toimitettujen tarkastusten määrän, mutta useat jättivät ilmoittamatta havaittujen virheiden määrän. Tuloksista ei käy ilmi hylättyjen tukihakemusten määrä eikä eniten virheitä sisältävä vientituen laji (4.46 b).

Komissio on jo toteuttanut toimenpiteitä, jotta alettaisiin kerätä tietoja fyysisten tarkastusten kohteena olevan viennin rahamääräisestä volyymistä (4.46 b).

Komissio ei pystynyt toimittamaan tietoja fyysisesti tarkastettujen tapahtumien tai havaittujen säännönvastaisuuksien arvosta. Komissio antoi vuonna 2004 asetuksen, jossa jäsenvaltioita edellytetään raportoimaan kyseiset tiedot vuoden 2005 kertomuksesta alkaen. Tilintarkastustuomioistuin toivoo, että kyseisen asetuksen avulla pystytään tehokkaasti korjaamaan mainitut puutteet (4.13 ja 4.52—4.53).

Vientiin liittyvien riskien vuoksi – vientitukea saaneita tuotteita ei todellisuudessa viedäkään tai ne korvataan toisilla, tuotteiden määräpaikkaa muutetaan tai suoritetaan ketjupetos (tukea saaneet tuotteet jälleentuodaan) – on erityisen tärkeätä, että komissio tehostaa vientituen saamisen pakollisena edellytyksenä olevaa paikalla toimitettavien tarkastusten valvontaa (4.13 ja 4.52—4.53).

Tilintarkastustuomioistuin havaitsee edelleenkin vakavia virheitä kuivattujen viinirypäleiden osalta (Kreikka), joita käsiteltiin varainhoitovuotta 2002 koskevassa vuosikertomuksessa (4.45).

Komissio on ehdottanut ja ehdottaa jatkossakin rahoituskorjauksia kuivatuille viinirypäleille maksetuissa tuissa havaittujen puutteiden perusteella (4.45).

Tilintarkastustuomioistuin havaitsee edelleenkin vakavia virheitä kuivatuille viinirypäleille maksetuissa tuissa (Kreikka, asiaa käsiteltiin sekä varainhoitovuotta 2002 että 2003 koskevissa vuosikertomuksissa) (4.54).

Komission olisi ryhdyttävä toimiin, erityisesti tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä varmistaen samalla, että kaikki paikalliset poikkeukset vähimmäistuotoksen tai vähimmäistuotannon vaatimuksista on asianmukaisesti perusteltu (4.54).

Maaseudun kehittäminen

Tämäntyyppisten järjestelmien tukikelpoisuusedellytykset ovat usein melko monimutkaisia, ja niitä on toisinaan tarpeen tarkastaa useiden vuosien ajan (4.41).

Todistuksen myöntävät elimet ovat esittäneet huomautuksia sisältäviä tarkastuskertomuksia maaseudun kehittämisen menojen osalta 12 maksajaviraston tileistä, vaikka taloudellinen vaikutus on vähäinen. Syyt tilejä koskevia huomautuksia sisältävien lausuntojen antamiselle olivat olennaiset virheet sekä tukeen oikeuttamattomat menot ja puuttuvat tositteet, ja niiden aiheina olivat useimmiten maatalouden ympäristötoimet sekä maa- ja metsätalouden investoinnit (4.47).

Komission olisi aloitettava havaittujen virheiden perusteella toteutettavat jatkotoimet ja ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin niiden pohjalla olevien puutteiden korjaamiseksi (4.47—4.48).

Todistuksen myöntävät elimet ovat esittäneet huomautuksia sisältäviä tarkastuskertomuksia kolmen maaseudun kehittämistoimenpiteisiin erikoistuneen maksajaviraston tileistä. Lisäksi viiden muun maksajaviraston huomautuksia sisältävistä kertomuksista löytyi maaseudun kehittämiseen liittyviin menoihin vaikuttavia virheitä (4.42).

Maaseudun kehittämiseen liittyvissä menoissa havaitut virheet, joita todistuksen myöntävät elimet ovat tuoneet esiin, johtavat jatkotoimiin tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. Rahoituskorjauksia ehdotetaan, jos virheistä todettavasti aiheutuu rahastoon kohdistuva riski (4.42).

Useimmat maaseudun kehittämisen tukemiseen liittyvät maksut riippuvat edunsaajien tekemien sitoumusten, kuten hyvien maatalouskäytäntöjen, noudattamisesta. Maatalouden ympäristötoimia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa todetaan, että maatalouden ympäristötoimien kaltaisten menojen todentamisessa on erityisiä ongelmia ja että todentamisella ei useinkaan päästä kohtuullisin kustannuksin edes riittävään varmuuteen (4.48).

LIITE 2

iacs-seurannan Osa-Alueet

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus maksajavirastojen IACS-järjestelmistä.

| | | Pinta-alatuki | Eläinpalkkiot |
| --- | --- | --- | --- |
| Jäsenvaltio | Maksajavirasto | Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi | Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi | Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus | Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi | Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi | Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus |
| ES | Kastilia ja León | | 1 | 2 | | 3 | 1 | | |
| PT | Ifadap/INGA | 4 | 1 | 5 | | 6 | 1 | 7 | |
| UK | Skotlanti, Seerad | 8 | 1 | | | 9 | | 10 | 11 |
| DE | Saarland | 12 | 1 | | | 13 | 14 | | 15 |
| DE | Thüringen | 16 | | | | 17 | | | |
| | Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ei ole edelleenkään pantu täytäntöön tyydyttävästi Kreikassa (ks. kohta 4.56) | | | | |
| EL | Kreikka, Opekepe | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |

Pinta-alatuki

Eläinpalkkiot

Jäsenvaltio

Maksajavirasto

Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi

Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi

Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi

Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus

Hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset maksujen oikeellisuuden varmistamiseksi

Riskianalyysi ja valintamenettelyt tarkastusten tekemiseksi

Tarkastusmenetelmä ja yksittäisistä tuloksista raportointi

Tarkastuksia ja tuloksia koskevien tilastojen laatiminen ja luotettavuus

ES

Kastilia ja León

1

2

3

1

PT

Ifadap/INGA

4

1

5

6

1

7

UK

Skotlanti, Seerad

8

1

9

10

11

DE

Saarland

12

1

13

14

15

DE

Thüringen

16

17

Yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ei ole edelleenkään pantu täytäntöön tyydyttävästi Kreikassa (ks. kohta 4.56)

EL

Kreikka, Opekepe

18

19

20

21

22

23

24

25

| | A | Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia |
| --- | --- | --- |
| | B | Toimii, mutta parannukset välttämättömiä |
| | C | Ei toimi tarkoitetulla tavalla |

A

Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia

B

Toimii, mutta parannukset välttämättömiä

C

Ei toimi tarkoitetulla tavalla

| 1 | Yksittäisten riskikriteereiden vaikuttavuuden arviointi riittämätöntä. Vaikka tämä on komission asetuksen (EY) N:o 118/2004 (annettu 23 päivänä tammikuuta 2004) mukaisesti pakollinen vasta markkinointivuodesta 2004 alkaen (maksuvuosi 2005), tilintarkastustuomioistuin pitää arviointia olennaisena osana riskianalyysiä. Eräät jäsenvaltiot eivät analysoi merkittäviä virheitä. |
| --- | --- |
| 2 | Laadun valvontamenettelyitä ja niiden tuloksia ei ole todennettu, alustavan kaukokartoituksen valvontatulosten huomioimatta jättäminen on dokumentoitu huonosti. |
| 3 | Nautaeläintietokannassa on poikkeamia eläinten siirtämisiin liittyvissä tiedoissa, nautaeläimiä koskevien alueellisten tietokantojen ja keskustietokannan välillä on eroja. |
| 4 | Tietoja tarkastusten yhteydessä havaituista tiettyjen lohkojen pysyvistä säännönvastaisuuksista ei ole viety tietokantaan myöhemmin tapahtuvia hallinnollisia ristiintarkastuksia varten. |
| 5 | Kaukokartoituksesta vastaavien sopimuspuolten toimien laadun valvonta ollut riittämätöntä; kahdeksasta tarkastajien uudelleen mittaamasta lohkosta kuuden mittaustulos ei varmistanut alkuperäisiä kaukokartoituksen tuloksia. |
| 6 | Muista jäsenvaltioista suoraan teurastettaviksi tuotavia nautaeläimiä ei ole rekisteröity nautaeläintietokantaan. |
| 7 | Tarkastusten toimittamista varten nautaeläintietokannasta poimitut tiedot olivat puutteellisia (teurastuspalkkiota koskevien tarkastusten osalta) tai eivät olleet ajan tasalla (näin havaittiin yleisesti ottaen kaikkien tarkastusten osalta). |
| 8 | Hallinnollisiin tarkastuksiin sovellettiin pinta-alapoikkeamia (kaksi prosenttia tai enintään kaksi hehtaaria), vaikka yhteisön lainsäädännössä niistä ei ole säädetty. |
| 9 | Laajaperäistämispalkkioita on maksettu liian suurina, koska maksuja on suoritettu ennen ristiintarkastusten päätökseen saamista. |
| 10 | Tarkastustuloksia koskevien tietojen koonnissa oli paljon virheitä (47 prosenttia kaikista tarkistetuista tarkastuskertomuksista). Nautaeläimiä koskevista tarkastuksista annettiin ilmoitus aikaisemmin kuin 48 tuntia etukäteen 23 prosentissa tapauksista ja lampaita koskevista tarkastuksista 40 prosentissa tapauksista. |
| 11 | Toimitettujen tarkastusten lukumäärä ilmoitettiin liian suureksi (ilmoitettu tarkastusten määrä oli 15,2 prosenttia 13,3 prosentin sijaan). |
| 12 | Lohkoja koskevaa rekisteriä ei pidetty säännöllisesti ajan tasalla. Valtuutettua elintä koskeva laadunvalvonta oli riittämätöntä. |
| 13 | Nautaeläinten tietokantaan tehtävien korjausten valvonta oli riittämätöntä paikalla toimitettujen tarkastusten tulosten ja nautaeläinten tietokannan tiedoissa olevien erojen poistamiseksi. |
| 14 | Yli 70 prosenttia eläintarkastuksista keskittyi pinta-alatukia koskevan kaukokartoituksen valvonnan kattamalle alueelle. Riskianalyysissä ei otettu huomioon kaikkia yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja riskiparametrejä. Riskianalyysin tehokkuutta ei arvioitu. |
| 15 | Komissiolle toimitetuissa tiedoissa ja tarkastajille toimitetuissa edellisten perustana olevissa tiedoissa oli pieniä eroja. |
| 16 | Koontiin hyväksytyissä tiedoissa oli sellaisia tietoja, joiden virhetaso korkea, tietojenkäsittelyjärjestelmä ei poissulje tukihakemuksia automaattisesti, jos ne tulevat poimituiksi tarkastuksiin, ilmeisinä virheinä pidettävien tapausten kirjausketju riittämätön. |
| 17 | Tietojenkäsittelyjärjestelmä ei poissulje tukihakemuksia koskevia tiedostoja automaattisesti, jos ne tulevat poimituiksi tarkastuksiin, nautaeläinten tietokantaan tehtäviä korjauksia ei valvottu riittävästi paikalla toimitettujen tarkastusten tulosten ja nautaeläinten tietokannan tiedoissa olevien erojen poistamiseksi. |
| 18 | Tukihakemusten rekisteröintimenettely on epäluotettava ja sitä käytetään järjestelmällisesti siten, että vältytään myöhässä esitettyjä tukihakemuksia koskevien seuraamusten soveltamiselta; viljelylohkojen tunnistusjärjestelmä on puutteellinen ja epäluotettava, enimmäisalojen valvonta tapahtuu lohkojen sijaan tehottomasti viljelysaarekkeiden tasolla; viljelijäjärjestöillä on yksinoikeus tietojen syöttämiseen (tukihakemukset ja tarkastusta koskevat tiedot) ja niillä on keskeinen rooli järjestelmästä saatavien virheluetteloiden läpikäymisessä. Viljelijärjestöt voivat muuttaa tai täydentää hakemuksia koskevia tietoja tietojenkäsittelyjärjestelmässä milloin tahansa, ne tekevät lukuisia muutoksia ja korjauksia koko menettelyn ajan ilman minkäänlaista kirjausketjua. |
| 19 | Kaukokartoitukseen valitut alueet ovat viljelijäjärjestöiden tiedossa. |
| 20 | Paikalla toimitettujen tarkastusten laatu on huono, niiden dokumentointi on heikkoa, tarkastuksille ei suoriteta laadunvalvontaa paikallisella tasolla, monien tarkastusten toimittamisesta todellisuudessa on suuria epäilyksiä, etäisyyden mittaamista askelten avulla pidetään pätevänä mittausmenetelmänä, lohkojen kaksinkertainen viitejärjestelmä aiheuttaa tilanteita, jolloin tietojenkäsittelyjärjestelmän ristiintarkastukset perustuvat digitaaliisiin viitekoodeihin, kun taas tarkastukset toimitetaan lohkon vanhaan kartta-aineistoon perustuen eikä kahden viitejärjestelmän kesken ole yhteyttä. Maksajavirastojen itse toistamat tarkastukset sekä tarkastajien toistamat tarkastukset vahvistavat seikan, että tarkastusten laatu on heikko. |
| 21 | Myöhässä esitettyjä tukihakemuksia koskevat luvut ja kaukokartoituksella toimitettujen tarkastusten tulokset olivat olennaisesti väärin. |
| 22 | Nautaeläinten tietokannan vanhentuneet tiedot heikensivät sekä hallinnollisten että paikalla toimitettujen tarkastusten tehokkuutta. Tukihakemusten vastaanottoa koskeva ja viljelijäjärjestöjen syöttämien tietojen riittämätön valvonta; viljelijäjärjestöillä oli mahdollisuus muuttaa maksujen suorittamisessa käytettyjen hakemusten ja tarkastusten tietoja. Viljelijäjärjestöjen syöttämissä tukihakemuksia ja tarkastuksia koskevissa tiedoissa oli merkittäviä virheitä. Keskushallinnon tasolla toimitetuissa hallinnollisissa tarkastuksissa oli puutteita ja paikallisesti toimitetut hallinnolliset tarkastukset olivat riittämättömiä. Yksittäisten eläinkiintiöiden valvonta oli heikkoa, laajaperäistämispalkkioita oli maksettu järjestelmällisesti liian suurina, eräitä seuraamuksia oli sovellettu virheellisesti. |
| 23 | Kertomusten mukaan kaikki nautaeläimiä koskevat tukihakemukset oli tarkastettu vuonna 2003. Tämän kunnianhimoisen työohjelman seurauksena tarkastusten laatu oli heikko. |
| 24 | Tarkastajilla ei ollut systemaattisesti pääsyä nautaeläinten tietokantaan tehdessään valmistelutöitä tarkastuksia varten. Tarkastusten avulla ei voitu yksilöidä ja selittää tilalla pidettyjen eläinten ja nautaeläintietokantaan kirjattujen eläinten määrien eroja, tarkastuksilla ei pystytty useinkaan yksilöimään hallinnollisissa tarkastuksissa havaittuja virheitä. Yhteensä 69 prosenttia liian suurina ilmoitetuista naudanlihan erityispalkkioon ja emolehmäpalkkioon oikeutettavista eläinten määristä jäi havaitsematta alkuperäisissä tarkastuksissa, jotka kuitenkin havaittiin maksajavirastojen toistamissa tarkastuksissa. |
| 25 | Emolehmäpalkkioita ja teurastuspalkkioita koskevissa tilastoissa oli merkittäviä epäyhdenmukaisuuksia (esim. tarkastetuiksi ilmoitettuja eläimiä oli enemmän kuin tukihakemuksissa ilmoitettuja eläimiä). Teurastuspalkkioita koskevat tilastot sisälsivät virheitä. |

1

Yksittäisten riskikriteereiden vaikuttavuuden arviointi riittämätöntä. Vaikka tämä on komission asetuksen (EY) N:o 118/2004 (annettu 23 päivänä tammikuuta 2004) mukaisesti pakollinen vasta markkinointivuodesta 2004 alkaen (maksuvuosi 2005), tilintarkastustuomioistuin pitää arviointia olennaisena osana riskianalyysiä. Eräät jäsenvaltiot eivät analysoi merkittäviä virheitä.

2

Laadun valvontamenettelyitä ja niiden tuloksia ei ole todennettu, alustavan kaukokartoituksen valvontatulosten huomioimatta jättäminen on dokumentoitu huonosti.

3

Nautaeläintietokannassa on poikkeamia eläinten siirtämisiin liittyvissä tiedoissa, nautaeläimiä koskevien alueellisten tietokantojen ja keskustietokannan välillä on eroja.

4

Tietoja tarkastusten yhteydessä havaituista tiettyjen lohkojen pysyvistä säännönvastaisuuksista ei ole viety tietokantaan myöhemmin tapahtuvia hallinnollisia ristiintarkastuksia varten.

5

Kaukokartoituksesta vastaavien sopimuspuolten toimien laadun valvonta ollut riittämätöntä; kahdeksasta tarkastajien uudelleen mittaamasta lohkosta kuuden mittaustulos ei varmistanut alkuperäisiä kaukokartoituksen tuloksia.

6

Muista jäsenvaltioista suoraan teurastettaviksi tuotavia nautaeläimiä ei ole rekisteröity nautaeläintietokantaan.

7

Tarkastusten toimittamista varten nautaeläintietokannasta poimitut tiedot olivat puutteellisia (teurastuspalkkiota koskevien tarkastusten osalta) tai eivät olleet ajan tasalla (näin havaittiin yleisesti ottaen kaikkien tarkastusten osalta).

8

Hallinnollisiin tarkastuksiin sovellettiin pinta-alapoikkeamia (kaksi prosenttia tai enintään kaksi hehtaaria), vaikka yhteisön lainsäädännössä niistä ei ole säädetty.

9

Laajaperäistämispalkkioita on maksettu liian suurina, koska maksuja on suoritettu ennen ristiintarkastusten päätökseen saamista.

10

Tarkastustuloksia koskevien tietojen koonnissa oli paljon virheitä (47 prosenttia kaikista tarkistetuista tarkastuskertomuksista). Nautaeläimiä koskevista tarkastuksista annettiin ilmoitus aikaisemmin kuin 48 tuntia etukäteen 23 prosentissa tapauksista ja lampaita koskevista tarkastuksista 40 prosentissa tapauksista.

11

Toimitettujen tarkastusten lukumäärä ilmoitettiin liian suureksi (ilmoitettu tarkastusten määrä oli 15,2 prosenttia 13,3 prosentin sijaan).

12

Lohkoja koskevaa rekisteriä ei pidetty säännöllisesti ajan tasalla. Valtuutettua elintä koskeva laadunvalvonta oli riittämätöntä.

13

Nautaeläinten tietokantaan tehtävien korjausten valvonta oli riittämätöntä paikalla toimitettujen tarkastusten tulosten ja nautaeläinten tietokannan tiedoissa olevien erojen poistamiseksi.

14

Yli 70 prosenttia eläintarkastuksista keskittyi pinta-alatukia koskevan kaukokartoituksen valvonnan kattamalle alueelle. Riskianalyysissä ei otettu huomioon kaikkia yhteisön lainsäädännössä vahvistettuja riskiparametrejä. Riskianalyysin tehokkuutta ei arvioitu.

15

Komissiolle toimitetuissa tiedoissa ja tarkastajille toimitetuissa edellisten perustana olevissa tiedoissa oli pieniä eroja.

16

Koontiin hyväksytyissä tiedoissa oli sellaisia tietoja, joiden virhetaso korkea, tietojenkäsittelyjärjestelmä ei poissulje tukihakemuksia automaattisesti, jos ne tulevat poimituiksi tarkastuksiin, ilmeisinä virheinä pidettävien tapausten kirjausketju riittämätön.

17

Tietojenkäsittelyjärjestelmä ei poissulje tukihakemuksia koskevia tiedostoja automaattisesti, jos ne tulevat poimituiksi tarkastuksiin, nautaeläinten tietokantaan tehtäviä korjauksia ei valvottu riittävästi paikalla toimitettujen tarkastusten tulosten ja nautaeläinten tietokannan tiedoissa olevien erojen poistamiseksi.

18

Tukihakemusten rekisteröintimenettely on epäluotettava ja sitä käytetään järjestelmällisesti siten, että vältytään myöhässä esitettyjä tukihakemuksia koskevien seuraamusten soveltamiselta; viljelylohkojen tunnistusjärjestelmä on puutteellinen ja epäluotettava, enimmäisalojen valvonta tapahtuu lohkojen sijaan tehottomasti viljelysaarekkeiden tasolla; viljelijäjärjestöillä on yksinoikeus tietojen syöttämiseen (tukihakemukset ja tarkastusta koskevat tiedot) ja niillä on keskeinen rooli järjestelmästä saatavien virheluetteloiden läpikäymisessä. Viljelijärjestöt voivat muuttaa tai täydentää hakemuksia koskevia tietoja tietojenkäsittelyjärjestelmässä milloin tahansa, ne tekevät lukuisia muutoksia ja korjauksia koko menettelyn ajan ilman minkäänlaista kirjausketjua.

19

Kaukokartoitukseen valitut alueet ovat viljelijäjärjestöiden tiedossa.

20

Paikalla toimitettujen tarkastusten laatu on huono, niiden dokumentointi on heikkoa, tarkastuksille ei suoriteta laadunvalvontaa paikallisella tasolla, monien tarkastusten toimittamisesta todellisuudessa on suuria epäilyksiä, etäisyyden mittaamista askelten avulla pidetään pätevänä mittausmenetelmänä, lohkojen kaksinkertainen viitejärjestelmä aiheuttaa tilanteita, jolloin tietojenkäsittelyjärjestelmän ristiintarkastukset perustuvat digitaaliisiin viitekoodeihin, kun taas tarkastukset toimitetaan lohkon vanhaan kartta-aineistoon perustuen eikä kahden viitejärjestelmän kesken ole yhteyttä. Maksajavirastojen itse toistamat tarkastukset sekä tarkastajien toistamat tarkastukset vahvistavat seikan, että tarkastusten laatu on heikko.

21

Myöhässä esitettyjä tukihakemuksia koskevat luvut ja kaukokartoituksella toimitettujen tarkastusten tulokset olivat olennaisesti väärin.

22

Nautaeläinten tietokannan vanhentuneet tiedot heikensivät sekä hallinnollisten että paikalla toimitettujen tarkastusten tehokkuutta. Tukihakemusten vastaanottoa koskeva ja viljelijäjärjestöjen syöttämien tietojen riittämätön valvonta; viljelijäjärjestöillä oli mahdollisuus muuttaa maksujen suorittamisessa käytettyjen hakemusten ja tarkastusten tietoja. Viljelijäjärjestöjen syöttämissä tukihakemuksia ja tarkastuksia koskevissa tiedoissa oli merkittäviä virheitä. Keskushallinnon tasolla toimitetuissa hallinnollisissa tarkastuksissa oli puutteita ja paikallisesti toimitetut hallinnolliset tarkastukset olivat riittämättömiä. Yksittäisten eläinkiintiöiden valvonta oli heikkoa, laajaperäistämispalkkioita oli maksettu järjestelmällisesti liian suurina, eräitä seuraamuksia oli sovellettu virheellisesti.

23

Kertomusten mukaan kaikki nautaeläimiä koskevat tukihakemukset oli tarkastettu vuonna 2003. Tämän kunnianhimoisen työohjelman seurauksena tarkastusten laatu oli heikko.

24

Tarkastajilla ei ollut systemaattisesti pääsyä nautaeläinten tietokantaan tehdessään valmistelutöitä tarkastuksia varten. Tarkastusten avulla ei voitu yksilöidä ja selittää tilalla pidettyjen eläinten ja nautaeläintietokantaan kirjattujen eläinten määrien eroja, tarkastuksilla ei pystytty useinkaan yksilöimään hallinnollisissa tarkastuksissa havaittuja virheitä. Yhteensä 69 prosenttia liian suurina ilmoitetuista naudanlihan erityispalkkioon ja emolehmäpalkkioon oikeutettavista eläinten määristä jäi havaitsematta alkuperäisissä tarkastuksissa, jotka kuitenkin havaittiin maksajavirastojen toistamissa tarkastuksissa.

25

Emolehmäpalkkioita ja teurastuspalkkioita koskevissa tilastoissa oli merkittäviä epäyhdenmukaisuuksia (esim. tarkastetuiksi ilmoitettuja eläimiä oli enemmän kuin tukihakemuksissa ilmoitettuja eläimiä). Teurastuspalkkioita koskevat tilastot sisälsivät virheitä.

---

VIIDES LUKU

Rakennetoimet

SISÄLLYS

Johdanto

Rakennetoimien rahoitus ja tavoitteet

Rakennetoimien hallinto- ja valvontajärjestelmät: keskeiset asetukset ja menettelyt

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen tavoite ja sisältö

Hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastus

Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano: edistystä tapahtunut mutta lisätoimet tarpeen

Toimintaohjelmien täytäntöönpano: järjestelmiä parannettava nykyisellä kaudella säännösten noudattamisen varmistamiseksi

Kauden 1994—1999 ohjelmien päättäminen: säännösten noudattamiseen liittyvät viiveet ja järjestelmien puutteet

Yksityiskohtaisten hanketarkastusten tulokset

Muiden tarkastajien toimittamat tarkastukset

Pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat: enemmän tietoa mutta liian vähän varaumia

Aiemmissa tarkastuslausumissa esitettyjen huomautusten seuranta: komissiolta edellytettävät lisätoimet

Päätelmät ja suositukset

Päätelmät

Suositukset

Liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen toteuttaminen: komissio havainnut puutteita hallinto- ja valvontajärjestelmissä

Erityiskertomus nro 3/2002 Employment-Integra-yhteisöaloitteesta: huomautusten seuranta

Erityiskertomus nro 4/2002 paikallisista työllisyystoimista: huomautusten seuranta

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| Rakennetoimien rahoitus ja tavoitteet |
| 5.1. | Rakennetoimilla tuetaan Euroopan unionin ja sen jäsenyyttä hakevien maiden taloudellista ja sosiaalista kehittämistä. Toimet rahoitetaan neljästä rakennerahastosta, jotka ovat Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosasto (EMOTR-ohjaus) ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR), sekä liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä (ISPA) ja koheesiorahastosta. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

Rakennetoimien rahoitus ja tavoitteet

5.1.

Rakennetoimilla tuetaan Euroopan unionin ja sen jäsenyyttä hakevien maiden taloudellista ja sosiaalista kehittämistä. Toimet rahoitetaan neljästä rakennerahastosta, jotka ovat Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosasto (EMOTR-ohjaus) ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR), sekä liittymistä valmistelevasta rakennepolitiikan välineestä (ISPA) ja koheesiorahastosta.

| 5.2. | Rakennerahastot osallistuvat sosiaalistaloudellisen kehittämisen ohjelmien (1) rahoittamiseen jäsenvaltioissa, kun taas koheesiorahasto osallistuu sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on parantaa ympäristön tilaa ja kehittää liikenneinfrastruktuuria jäsenvaltioissa, joiden BKTL henkeä kohti on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta (2). ISPAn avulla tuetaan liikennealan ja ympäristönsuojelualan hankkeiden kehittämistä hakijamaissa (3). |
| --- | --- |

5.2.

Rakennerahastot osallistuvat sosiaalistaloudellisen kehittämisen ohjelmien (1) rahoittamiseen jäsenvaltioissa, kun taas koheesiorahasto osallistuu sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on parantaa ympäristön tilaa ja kehittää liikenneinfrastruktuuria jäsenvaltioissa, joiden BKTL henkeä kohti on alle 90 prosenttia unionin keskiarvosta (2). ISPAn avulla tuetaan liikennealan ja ympäristönsuojelualan hankkeiden kehittämistä hakijamaissa (3).

| 5.3. | Jokaiselle ohjelmalle tai hankkeelle on saatava komission hyväksyntä ja niistä kullekin laaditaan ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään yhteisöltä saatava tuki ja jäsenvaltion tai hakijamaan rahoitusosuus. Rahoitus tapahtuu rahoitusnäkymien mukaisten monivuotisten ohjelmakausien puitteissa. Varainhoitovuotta 2004 koskevaan yhteisön talousarvioon liittyvät menot koskevat lähinnä nykyisellä ohjelmakaudella (2000—2006) suoritettavia maksuja tai edeltävän ohjelmakauden (1994—1999) maksuja. |
| --- | --- |

5.3.

Jokaiselle ohjelmalle tai hankkeelle on saatava komission hyväksyntä ja niistä kullekin laaditaan ohjeellinen rahoitussuunnitelma, jossa täsmennetään yhteisöltä saatava tuki ja jäsenvaltion tai hakijamaan rahoitusosuus. Rahoitus tapahtuu rahoitusnäkymien mukaisten monivuotisten ohjelmakausien puitteissa. Varainhoitovuotta 2004 koskevaan yhteisön talousarvioon liittyvät menot koskevat lähinnä nykyisellä ohjelmakaudella (2000—2006) suoritettavia maksuja tai edeltävän ohjelmakauden (1994—1999) maksuja.

| 5.4. | Kaudella 1994—1999 komissio hyväksyi 1 104 rakennerahasto-ohjelmaa ja 920 koheesiorahastohanketta. Kaudelle 2000—2006 on hyväksytty 606 rakennerahasto-ohjelmaa ja 1 163 koheesiorahastohanketta sekä 72 ISPA-hanketta (4). Toteutettavat toimet voidat vaihdella huomattavasti; toteutettavana on suuria infrastruktuurihankkeita (EAKR, koheesiorahasto ja ISPA), ammatillista koulutusta yksityishenkilöille (ESR), maataloustuotteiden markkinointia (EMOTR-ohjausosasto) tai pyyntiponnistusten säätelyä (KOR). |
| --- | --- |

5.4.

Kaudella 1994—1999 komissio hyväksyi 1 104 rakennerahasto-ohjelmaa ja 920 koheesiorahastohanketta. Kaudelle 2000—2006 on hyväksytty 606 rakennerahasto-ohjelmaa ja 1 163 koheesiorahastohanketta sekä 72 ISPA-hanketta (4). Toteutettavat toimet voidat vaihdella huomattavasti; toteutettavana on suuria infrastruktuurihankkeita (EAKR, koheesiorahasto ja ISPA), ammatillista koulutusta yksityishenkilöille (ESR), maataloustuotteiden markkinointia (EMOTR-ohjausosasto) tai pyyntiponnistusten säätelyä (KOR).

Image

Image

| 5.5. | Kaudelle 2000—2006 budjetoitujen menojen kokonaismäärä oli rakennerahastojen kohdalla 230 463 miljoonaa euroa, koheesiorahaston kohdalla 28 154 miljoonaa euroa ja ISPAn kohdalla 6 149 miljoonaa euroa (7) (vuoden 2004 hintojen mukaan). Suurin osa menoista on kohdennettu rakennerahastojen kolmen ensisijaisen poliittisen tavoitteen saavuttamiseen:






  — | tavoite 1: vähemmän kehittyneiden alueiden kehittämisen ja rakenteellisen sopeuttamisen edistäminen, |
| --- | --- | --- |

5.5.

Kaudelle 2000—2006 budjetoitujen menojen kokonaismäärä oli rakennerahastojen kohdalla 230 463 miljoonaa euroa, koheesiorahaston kohdalla 28 154 miljoonaa euroa ja ISPAn kohdalla 6 149 miljoonaa euroa (7) (vuoden 2004 hintojen mukaan). Suurin osa menoista on kohdennettu rakennerahastojen kolmen ensisijaisen poliittisen tavoitteen saavuttamiseen:

—

tavoite 1: vähemmän kehittyneiden alueiden kehittämisen ja rakenteellisen sopeuttamisen edistäminen,

| — | tavoite 2: rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen tukeminen, |
| --- | --- |

—

tavoite 2: rakenteellisissa vaikeuksissa olevien alueiden taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen tukeminen,

| — | tavoite 3: koulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen. |
| --- | --- |

—

tavoite 3: koulutus- ja työllisyyspolitiikan ja -järjestelmien mukauttamisen ja nykyaikaistamisen tukeminen.

| 5.6. | Ohjelmakaudella 1994—1999 ja sitä edeltävinä ohjelmakausina rakennerahastojen rahoitusosuudet (8) maksettiin ennakoina (jäsenvaltioiden toimittamista menoilmoituksista ilmenevän täytäntöönpanon edistymisen perusteella) sekä ohjelmat päättävinä loppumaksuina. Ohjelmakaudella 2000—2006 yhteisön rahoitus toteutetaan suorittamalla ennakkomaksu, joka on seitsemän prosenttia (uusien jäsenvaltioiden kohdalla 16 prosenttia) ohjelmaan suoritettavasta kokonaisrahoitusosuudesta; lisäksi vuosittain maksetaan säännöllisesti jäsenvaltioiden ilmoittamiin menoihin perustuvia korvauksia ja ohjelman päättyessä maksetaan kertaluontoinen loppumaksu. Määräajoin suoritettavia korvauksia sanotaan välimaksuiksi. Jokainen komission rakennerahastoihin suorittama maksu koskee tiettyä rahastoa ja tiettyä ohjelmaa. |
| --- | --- |

5.6.

Ohjelmakaudella 1994—1999 ja sitä edeltävinä ohjelmakausina rakennerahastojen rahoitusosuudet (8) maksettiin ennakoina (jäsenvaltioiden toimittamista menoilmoituksista ilmenevän täytäntöönpanon edistymisen perusteella) sekä ohjelmat päättävinä loppumaksuina. Ohjelmakaudella 2000—2006 yhteisön rahoitus toteutetaan suorittamalla ennakkomaksu, joka on seitsemän prosenttia (uusien jäsenvaltioiden kohdalla 16 prosenttia) ohjelmaan suoritettavasta kokonaisrahoitusosuudesta; lisäksi vuosittain maksetaan säännöllisesti jäsenvaltioiden ilmoittamiin menoihin perustuvia korvauksia ja ohjelman päättyessä maksetaan kertaluontoinen loppumaksu. Määräajoin suoritettavia korvauksia sanotaan välimaksuiksi. Jokainen komission rakennerahastoihin suorittama maksu koskee tiettyä rahastoa ja tiettyä ohjelmaa.

| 5.7. | Rakennetoimiin sovelletaan jaetun hallinnon periaatetta. Sen yhteydessä komissio vastaa itsenäisesti yhteisön talousarvion toteuttamisesta, mutta toimenpiteiden hallinnointi ja valvonta on jaettu komission (9) ja jäsenvaltioiden kesken. Jäsenvaltiot ovat näin ollen ensisijaisessa vastuussa toimien hallinnoinnista ja menojen valvonnasta sekä tilien perustana olevien toimien oikeellisuuden ja laillisuuden varmistamisesta kansallisten tarkastuselinten tarkastamien järjestelmien avulla. Komissio pyrkii saamaan toimia koskevan varmuuden kansallisten maksuviranomaisten suorittaman ilmoitettujen menojen varmentamisen, riippumattoman tarkastuselimen tukitoimen päättyessä antaman lausuman, jäsenvaltioiden vuotuisten tarkastuskertomusten sekä komission omien yksiköiden suorittamien, kansallisten järjestelmien vaikuttavuuden ja sääntöjenmukaisuuden tarkastusten avulla. |
| --- | --- |

5.7.

Rakennetoimiin sovelletaan jaetun hallinnon periaatetta. Sen yhteydessä komissio vastaa itsenäisesti yhteisön talousarvion toteuttamisesta, mutta toimenpiteiden hallinnointi ja valvonta on jaettu komission (9) ja jäsenvaltioiden kesken. Jäsenvaltiot ovat näin ollen ensisijaisessa vastuussa toimien hallinnoinnista ja menojen valvonnasta sekä tilien perustana olevien toimien oikeellisuuden ja laillisuuden varmistamisesta kansallisten tarkastuselinten tarkastamien järjestelmien avulla. Komissio pyrkii saamaan toimia koskevan varmuuden kansallisten maksuviranomaisten suorittaman ilmoitettujen menojen varmentamisen, riippumattoman tarkastuselimen tukitoimen päättyessä antaman lausuman, jäsenvaltioiden vuotuisten tarkastuskertomusten sekä komission omien yksiköiden suorittamien, kansallisten järjestelmien vaikuttavuuden ja sääntöjenmukaisuuden tarkastusten avulla.

Rakennetoimien hallinto- ja valvontajärjestelmät: keskeiset asetukset ja menettelyt

| 5.8. | Hallinto- ja valvontajärjestelmiä ohjelmakaudella 1994—1999 koskevat perusvaatimukset on määritetty varainhoitoasetuksessa (10) ja puiteasetuksissa (11). Komission asetuksella (EY) N:o 2064/97, joka tuli voimaan marraskuussa 1997, otettiin käyttöön tiettyjä rakennetoimien alaan kuuluvien menojen hallinto- ja valvontajärjestelyihin ohjelmakaudella 1994—1999 sovellettavia erityisvaatimuksia (12). Tärkeimmät tekijät ovat






  a) | jäsenvaltioita koskeva vaatimus ottaa käyttöön hallinto- ja valvontajärjestelmät, joilla todennetaan tyydyttävällä tavalla maksupyyntöjen (menoilmoitusten) asianmukaisuus ja joihin sisältyy






  i) | riittävä jäljitysketju, joka mahdollistaa komissiolle tehtyjen menoilmoitusten ja jäsenvaltioissa olevan kirjanpitoaineiston täsmäyttämisen sekä yhteisön varojen kohdentamista koskevan erittelyn, |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.

Hallinto- ja valvontajärjestelmiä ohjelmakaudella 1994—1999 koskevat perusvaatimukset on määritetty varainhoitoasetuksessa (10) ja puiteasetuksissa (11). Komission asetuksella (EY) N:o 2064/97, joka tuli voimaan marraskuussa 1997, otettiin käyttöön tiettyjä rakennetoimien alaan kuuluvien menojen hallinto- ja valvontajärjestelyihin ohjelmakaudella 1994—1999 sovellettavia erityisvaatimuksia (12). Tärkeimmät tekijät ovat

a)

jäsenvaltioita koskeva vaatimus ottaa käyttöön hallinto- ja valvontajärjestelmät, joilla todennetaan tyydyttävällä tavalla maksupyyntöjen (menoilmoitusten) asianmukaisuus ja joihin sisältyy

i)

riittävä jäljitysketju, joka mahdollistaa komissiolle tehtyjen menoilmoitusten ja jäsenvaltioissa olevan kirjanpitoaineiston täsmäyttämisen sekä yhteisön varojen kohdentamista koskevan erittelyn,

| ii) | toimien päivittäisen hallinnoinnin tarkastusten lisäksi suoritettavien tarkastusten vähimmäistaso (vähintään viiden prosentin otos) hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuuden, yhteisön vaatimusten noudattamisen ja menoilmoitusten oikeellisuuden todentamiseksi, |
| --- | --- |

ii)

toimien päivittäisen hallinnoinnin tarkastusten lisäksi suoritettavien tarkastusten vähimmäistaso (vähintään viiden prosentin otos) hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuuden, yhteisön vaatimusten noudattamisen ja menoilmoitusten oikeellisuuden todentamiseksi,

| iii) | jäsenvaltioita koskeva vaatimus esittää komissiolle kunkin ohjelman päättämisvaiheessa toimeenpanevasta elimestä toiminnallisesti riippumattoman henkilön tai organisaation antama lausuma; lausumassa on esitettävä tiivistelmä edeltävinä vuosina suoritettujen tarkastusten tuloksista ja yleispäätelmä lopullisen menoilmoituksen perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta; |
| --- | --- |

iii)

jäsenvaltioita koskeva vaatimus esittää komissiolle kunkin ohjelman päättämisvaiheessa toimeenpanevasta elimestä toiminnallisesti riippumattoman henkilön tai organisaation antama lausuma; lausumassa on esitettävä tiivistelmä edeltävinä vuosina suoritettujen tarkastusten tuloksista ja yleispäätelmä lopullisen menoilmoituksen perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta;

| b) | vaatimus, jonka mukaan komission on varmistettava yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että asetuksessa (EY) N:o 2064/97 säädetyt varainhoidon valvonnan tavoitteet saavutetaan. |
| --- | --- |

b)

vaatimus, jonka mukaan komission on varmistettava yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että asetuksessa (EY) N:o 2064/97 säädetyt varainhoidon valvonnan tavoitteet saavutetaan.

| 5.9. | Mainitut periaatteet säilytettiin ja niitä kehitettiin kauden 2000—2006 osalta uudessa puiteasetuksessa eli neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 (13), joka pantiin täytäntöön komission asetuksilla (EY) N:o 438/2001 (14) ja (EY) N:o 448/2001 (15). Asetuksiin on lisätty säännöksiä, joiden nojalla jäsenvaltioilta edellytetään ohjeita hallinto- ja maksuviranomaisille (16) sekä tehtävien selkeää määrittämistä, jakamista ja toisistaan erottamista. Jäsenvaltioiden on myös otettava ensisijainen vastuu tarvittavien rahoituskorjausten tekemisestä. Hankkeiden täytäntöönpanovaiheessa suoritettavat tarkastukset (päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset) ja järjestelmien vaikuttavuuden sekä menoilmoitusten oikeellisuuden otantatarkastukset (viisi prosenttia menoista kattavat riippumattomat tarkastukset) on eroteltu toisistaan selkeämmin (ks. kohta 5.11). Lisäksi asetuksesta käy selkeästi ilmi, että komission on varmistuttava siitä, että hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat säännöksiin perustuvien standardien mukaisia, ja tarkistettava säännöllisesti järjestelmien toiminta. Sovellettavat säännökset luovat kaiken kaikkiaan vakaan perustan rakennetoimiin liittyvien menojen hallinnoinnille ja valvonnalle. |
| --- | --- |

5.9.

Mainitut periaatteet säilytettiin ja niitä kehitettiin kauden 2000—2006 osalta uudessa puiteasetuksessa eli neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 (13), joka pantiin täytäntöön komission asetuksilla (EY) N:o 438/2001 (14) ja (EY) N:o 448/2001 (15). Asetuksiin on lisätty säännöksiä, joiden nojalla jäsenvaltioilta edellytetään ohjeita hallinto- ja maksuviranomaisille (16) sekä tehtävien selkeää määrittämistä, jakamista ja toisistaan erottamista. Jäsenvaltioiden on myös otettava ensisijainen vastuu tarvittavien rahoituskorjausten tekemisestä. Hankkeiden täytäntöönpanovaiheessa suoritettavat tarkastukset (päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset) ja järjestelmien vaikuttavuuden sekä menoilmoitusten oikeellisuuden otantatarkastukset (viisi prosenttia menoista kattavat riippumattomat tarkastukset) on eroteltu toisistaan selkeämmin (ks. kohta 5.11). Lisäksi asetuksesta käy selkeästi ilmi, että komission on varmistuttava siitä, että hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat säännöksiin perustuvien standardien mukaisia, ja tarkistettava säännöllisesti järjestelmien toiminta. Sovellettavat säännökset luovat kaiken kaikkiaan vakaan perustan rakennetoimiin liittyvien menojen hallinnoinnille ja valvonnalle.

| 5.10. | Rakennetoimien menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen sisältyvät pääasialliset riskit aiheutuvat siitä, että hallinnointi on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken, hallinnointimenettelyyn osallistuvat lukuisat erityyppiset elimet ja viranomaiset sekä siitä, että toteutettavana on suuri määrä ohjelmia, joista jokaiseen voi sisältyä useita tuhansia hankkeita, joita toteutetaan useiden vuosien ajan; riskejä aiheutuu niin ikään hallinto- ja valvontajärjestelmien mahdollisista puutteista. Lisäksi menojen tukikelpoisuutta säännellään lukuisin ehdoin, jotka eivät ole aina selkeitä ja mahdollistavat erilaisia tulkintoja. |
| --- | --- |

5.10.

Rakennetoimien menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen sisältyvät pääasialliset riskit aiheutuvat siitä, että hallinnointi on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken, hallinnointimenettelyyn osallistuvat lukuisat erityyppiset elimet ja viranomaiset sekä siitä, että toteutettavana on suuri määrä ohjelmia, joista jokaiseen voi sisältyä useita tuhansia hankkeita, joita toteutetaan useiden vuosien ajan; riskejä aiheutuu niin ikään hallinto- ja valvontajärjestelmien mahdollisista puutteista. Lisäksi menojen tukikelpoisuutta säännellään lukuisin ehdoin, jotka eivät ole aina selkeitä ja mahdollistavat erilaisia tulkintoja.

| 5.10. | Komissio on samaa mieltä riskistä, joka liittyy yhdessä suoritettuun hallinnointiin ja siihen yhteydessä olevaan vastuun delegointiin jäsenvaltioille ja sen jälkeiseen tehtävien delegointiin jäsenvaltioiden sisällä. Tämä riski on poistettu kahdella tavalla: rakennerahastoasetuksissa vaaditaan jäsenvaltioita luomaan ja käyttämään tehokkaita hallinto- ja valvontajärjestelmiä, ja komissiolla on valtuudet valvoa kyseisten järjestelmien toimintaa ja tarvittaessa keskeyttää maksut ja tehdä rahoitusoikaisuja. Tiedonanto suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005) 252) sisältää muita toimenpiteitä yhdessä suoritetun hallinnoinnin tehostamiseksi.
  Toimenpiteiden ja menojen tukikelpoisuutta koskevia ehtoja on paljon, ja komissio vahvistaa tiettyjä tärkeitä aloja koskevat yleiset määräykset. Komissio antaa tukikelpoisuutta koskevia ohjeita sekä yleisellä tasolla että yksittäisistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

5.10.

Komissio on samaa mieltä riskistä, joka liittyy yhdessä suoritettuun hallinnointiin ja siihen yhteydessä olevaan vastuun delegointiin jäsenvaltioille ja sen jälkeiseen tehtävien delegointiin jäsenvaltioiden sisällä. Tämä riski on poistettu kahdella tavalla: rakennerahastoasetuksissa vaaditaan jäsenvaltioita luomaan ja käyttämään tehokkaita hallinto- ja valvontajärjestelmiä, ja komissiolla on valtuudet valvoa kyseisten järjestelmien toimintaa ja tarvittaessa keskeyttää maksut ja tehdä rahoitusoikaisuja. Tiedonanto suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi (KOM(2005) 252) sisältää muita toimenpiteitä yhdessä suoritetun hallinnoinnin tehostamiseksi.

Toimenpiteiden ja menojen tukikelpoisuutta koskevia ehtoja on paljon, ja komissio vahvistaa tiettyjä tärkeitä aloja koskevat yleiset määräykset. Komissio antaa tukikelpoisuutta koskevia ohjeita sekä yleisellä tasolla että yksittäisistä kysymyksistä.

| 5.11. | Komission ja jäsenvaltioiden tehtävät hallinto- ja valvontajärjestelmässä voidaan tiivistää ohjelmakauden 2000—2006 osalta seuraavasti:






  a) | jäsenvaltion hallintoviranomainen saa mahdollisilta edunsaajilta hakemuksia (17), joissa hankkeille haetaan EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisrahoitusta; |
| --- | --- | --- |

5.11.

Komission ja jäsenvaltioiden tehtävät hallinto- ja valvontajärjestelmässä voidaan tiivistää ohjelmakauden 2000—2006 osalta seuraavasti:

a)

jäsenvaltion hallintoviranomainen saa mahdollisilta edunsaajilta hakemuksia (17), joissa hankkeille haetaan EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisrahoitusta;

| b) | jäsenvaltion hallintoviranomainen hyväksyy tai hylkää hankkeen; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion hallintoviranomainen hyväksyy tai hylkää hankkeen;

| c) | hyväksytyn hankkeen edunsaaja toimittaa kausittain menoilmoituksia hankkeen menoista yhteisrahoituksen saamiseksi; |
| --- | --- |

c)

hyväksytyn hankkeen edunsaaja toimittaa kausittain menoilmoituksia hankkeen menoista yhteisrahoituksen saamiseksi;

| d) | hallintoviranomainen tarkastaa hankemenojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä sen, että menot ovat oikeutettuja yhteisrahoitukseen (”päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset”); |
| --- | --- |

d)

hallintoviranomainen tarkastaa hankemenojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä sen, että menot ovat oikeutettuja yhteisrahoitukseen (”päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset”);

| e) | maksuviranomainen varmistaa, että menot ovat kaikkien asetettujen ehtojen mukaisia ennen kuin varmentaa yhteenkootut ilmoitukset ja lähettää ne komissiolle; |
| --- | --- |

e)

maksuviranomainen varmistaa, että menot ovat kaikkien asetettujen ehtojen mukaisia ennen kuin varmentaa yhteenkootut ilmoitukset ja lähettää ne komissiolle;

| f) | täytäntöönpano- ja maksumenettelyistä vastaavista yksiköistä riippumattomat jäsenvaltion elimet (18) suorittavat hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastuksia sekä menoilmoitusten otantatarkastuksia, jotka kattavat vähintään viisi prosenttia kunkin ohjelman tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä (”riippumattomat tarkastukset”); |
| --- | --- |

f)

täytäntöönpano- ja maksumenettelyistä vastaavista yksiköistä riippumattomat jäsenvaltion elimet (18) suorittavat hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastuksia sekä menoilmoitusten otantatarkastuksia, jotka kattavat vähintään viisi prosenttia kunkin ohjelman tukikelpoisten menojen kokonaismäärästä (”riippumattomat tarkastukset”);

| g) | kunkin ohjelman päätösvaiheessa täytäntöönpanevasta elimestä riippumaton jäsenvaltion elin (joka voi olla sama kuin edellä kohdassa f tarkoitettu elin) toimittaa komissiolle ilmoituksen, jossa arvioidaan loppusuorituspyynnön aiheellisuus sekä toimien laillisuus ja asianmukaisuus; |
| --- | --- |

g)

kunkin ohjelman päätösvaiheessa täytäntöönpanevasta elimestä riippumaton jäsenvaltion elin (joka voi olla sama kuin edellä kohdassa f tarkoitettu elin) toimittaa komissiolle ilmoituksen, jossa arvioidaan loppusuorituspyynnön aiheellisuus sekä toimien laillisuus ja asianmukaisuus;

| h) | komissio tarkastaa jäsenvaltioiden toimittamien järjestelmäkuvausten ja vuotuisten valvontakertomusten sekä omien tarkastustensa perusteella jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnan varmistaakseen, että järjestelmät ovat säännöksiin perustuvien standardien mukaisia. |
| --- | --- |

h)

komissio tarkastaa jäsenvaltioiden toimittamien järjestelmäkuvausten ja vuotuisten valvontakertomusten sekä omien tarkastustensa perusteella jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnan varmistaakseen, että järjestelmät ovat säännöksiin perustuvien standardien mukaisia.

| 5.12. | Rakennerahastoja koskevien erityisvaatimusten lisäksi komissioon kohdistuu muita vaatimuksia, joiden tarkoituksena on sen yleisen valvontaympäristön parantaminen. Kaikkien pääosastojen on noudatettava tiettyjä sisäisen valvonnan standardeja. |
| --- | --- |

5.12.

Rakennerahastoja koskevien erityisvaatimusten lisäksi komissioon kohdistuu muita vaatimuksia, joiden tarkoituksena on sen yleisen valvontaympäristön parantaminen. Kaikkien pääosastojen on noudatettava tiettyjä sisäisen valvonnan standardeja.

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen tavoite ja sisältö

| 5.13. | Tarkastuksen tavoitteena oli laatia yleistä talousarviota koskevaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaa varten erityisarvio rakennetoimien alasta kokonaisuutena. Tämän vuoksi tarkastuksen kohteena oli erityisesti komission ja otokseen kuuluneiden jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminta, ja siinä arvioitiin, missä määrin näihin järjestelmiin sisältyvä sisäinen valvonta mahdollistaa varmuuden saamisen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Poimittuaan satunnaisotannalla otoksen edellisen (1994—1999) ja nykyisen (2004—2006) ohjelmakauden ohjelmista ja hankkeista tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilien perustana olevat toimet (yksityiskohtainen tarkastus) ulkoisena tarkastuksena saadakseen lisänäyttöä rahastojen toiminnasta. Tilintarkastustuomioistuin tutki






  — | komission sisäisen valvontaympäristön (sisäisen valvonnan standardit), |
| --- | --- | --- |

5.13.

Tarkastuksen tavoitteena oli laatia yleistä talousarviota koskevaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaa varten erityisarvio rakennetoimien alasta kokonaisuutena. Tämän vuoksi tarkastuksen kohteena oli erityisesti komission ja otokseen kuuluneiden jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminta, ja siinä arvioitiin, missä määrin näihin järjestelmiin sisältyvä sisäinen valvonta mahdollistaa varmuuden saamisen tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Poimittuaan satunnaisotannalla otoksen edellisen (1994—1999) ja nykyisen (2004—2006) ohjelmakauden ohjelmista ja hankkeista tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilien perustana olevat toimet (yksityiskohtainen tarkastus) ulkoisena tarkastuksena saadakseen lisänäyttöä rahastojen toiminnasta. Tilintarkastustuomioistuin tutki

—

komission sisäisen valvontaympäristön (sisäisen valvonnan standardit),

| — | toimivatko ohjelmakausia 1994—1999 ja 2000—2006 koskevat hallinto- ja valvontajärjestelmät sovellettavien säännösten mukaisesti vuonna 2004 suoritettujen maksujen osalta, |
| --- | --- |

—

toimivatko ohjelmakausia 1994—1999 ja 2000—2006 koskevat hallinto- ja valvontajärjestelmät sovellettavien säännösten mukaisesti vuonna 2004 suoritettujen maksujen osalta,

| — | päätettiinkö ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmat sovellettavien säännösten mukaisesti, |
| --- | --- |

—

päätettiinkö ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmat sovellettavien säännösten mukaisesti,

| — | pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat, |
| --- | --- |

—

pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat,

| — | toimet, joihin komissio on ryhtynyt tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten perusteella. |
| --- | --- |

—

toimet, joihin komissio on ryhtynyt tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten perusteella.

Hallinto- ja valvontajärjestelmien tarkastus

Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano: edistystä tapahtunut mutta lisätoimet tarpeen

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 5.14. | Tarkastuksessa tutkittiin komission sisäisen valvonnan toimintaa, etenkin menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden keskeisiä valvontatoimia. Tarkastuksessa perehdyttiin sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanoon rakennetoimista vastaavissa pääosastoissa (ks. myös kohdat 1.80—1.83). |
| --- | --- |

5.14.

Tarkastuksessa tutkittiin komission sisäisen valvonnan toimintaa, etenkin menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden keskeisiä valvontatoimia. Tarkastuksessa perehdyttiin sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanoon rakennetoimista vastaavissa pääosastoissa (ks. myös kohdat 1.80—1.83).

| 5.15. | Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tarkastelemaan menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta erityisen merkittävien kahdeksan sisäisen valvonnan standardin täytäntöönpanoa rakennetoimista vastaavissa pääosastoissa (standardeja on kaiken kaikkiaan 24) (19). |
| --- | --- |

5.15.

Tilintarkastustuomioistuin keskittyi tarkastelemaan menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta erityisen merkittävien kahdeksan sisäisen valvonnan standardin täytäntöönpanoa rakennetoimista vastaavissa pääosastoissa (standardeja on kaiken kaikkiaan 24) (19).

Sisäisen valvonnan standardien puutteellinen toteuttaminen

| 5.16. | Aluepolitiikan sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastojen kohdalla standardien täytäntöönpano oli yleisesti ottaen tyydyttävää. Vaikuttavuuden lisäämiseen tähtäävät toimet olisivat kuitenkin tarpeen standardin nro 11 (riskien analyysi ja hallinta) soveltamisessa, ja standardin nro 17 (valvonta) kohdalla havaittiin edellä kuvattuja puutteita. |
| --- | --- |

5.16.

Aluepolitiikan sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastojen kohdalla standardien täytäntöönpano oli yleisesti ottaen tyydyttävää. Vaikuttavuuden lisäämiseen tähtäävät toimet olisivat kuitenkin tarpeen standardin nro 11 (riskien analyysi ja hallinta) soveltamisessa, ja standardin nro 17 (valvonta) kohdalla havaittiin edellä kuvattuja puutteita.

| 5.16. | Pääosastot ovat toteuttaneet jäljempänä kuvailtuja toimenpiteitä riskienhallinnan tehostamiseksi ja katsovat jäljempänä esitetyistä syistä, että standardin nro 17 täytäntöönpano noudattaa perusvaatimuksia. |
| --- | --- |

5.16.

Pääosastot ovat toteuttaneet jäljempänä kuvailtuja toimenpiteitä riskienhallinnan tehostamiseksi ja katsovat jäljempänä esitetyistä syistä, että standardin nro 17 täytäntöönpano noudattaa perusvaatimuksia.

| 5.17. | Sisäisen tarkastuksen yksiköt ovat havainneet molemmissa pääosastoissa esimerkiksi, että lisätoimet ovat tarpeen, jotta henkilöstö saadaan tietoisemmaksi riskejä vähentävistä toimista sekä puutteiden yksilöinnistä ja niistä raportoinnista. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan aluepolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto eivät kumpikaan suorittaneet riittävästi hankkeiden tarkastuksia paikan päällä saadakseen vakaan käsityksen hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta (kauden 2000—2006 osalta). Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto on ottanut käyttöön tarkastusten perusteella esitettyjen suositusten tietokonepohjaisen seurantajärjestelmän. Tillintarkastustuomioistuin katsoo, että ohjelman soveltamista käytäntöön on parannettava. |
| --- | --- |

5.17.

Sisäisen tarkastuksen yksiköt ovat havainneet molemmissa pääosastoissa esimerkiksi, että lisätoimet ovat tarpeen, jotta henkilöstö saadaan tietoisemmaksi riskejä vähentävistä toimista sekä puutteiden yksilöinnistä ja niistä raportoinnista. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan aluepolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto eivät kumpikaan suorittaneet riittävästi hankkeiden tarkastuksia paikan päällä saadakseen vakaan käsityksen hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta (kauden 2000—2006 osalta). Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto on ottanut käyttöön tarkastusten perusteella esitettyjen suositusten tietokonepohjaisen seurantajärjestelmän. Tillintarkastustuomioistuin katsoo, että ohjelman soveltamista käytäntöön on parannettava.

| 5.17. | Standardin nro 11 osalta aluepolitiikan pääosasto laati toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on auttaa keskijohtoa määrittelemään riskit ja lieventämään niitä sekä lisätä tietoisuutta käytettävissä olevista menettelyistä, erityisesti menettelyistä sisäisen valvonnan puutteista raportoimiseksi ja niiden poistamiseksi. Vuoden 2004 alussa tehtiin myös riskiarviointi ja pantiin täytäntöön toimintasuunnitelma havaittujen riskien pienentämiseksi.
  Saman standardin osalta työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön tutkimukset ovat osoittaneet, että toteutettujen toimien jälkeen henkilökunnan tietämys sisäisen valvonnan standardeista on parantunut jatkuvasti.
  Standardin nro 17 osalta aluepolitiikan ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastot eivät arvioi hallinto- ja valvontajärjestelmien toimintaa pelkästään komission yksiköiden paikan päällä suorittamien tarkastusten perusteella vaan myös itse suorittamiensa järjestelmäkuvausten tarkastusten, jäsenvaltioiden tarkastustoiminnan ja jäsenvaltioiden vuotuisten tarkastuskertomusten perusteella.
  Molemmat pääosastot tarkastavat järjestelmätarkastusten osana lukuisia vastuullisten viranomaisten hankeasiakirjoja ja suorittavat yhdenmukaisuustestejä tietyllä otannalla.
  Vuonna 2004 aluepolitiikan pääosasto ei tarkastanut ohjelmakauden 2000–2006 hankkeita, mutta se suoritti tutkimuksen ensimmäiseen vaiheeseen kuuluvia järjestelmätarkastuksia, joita täydennetään toisen vaiheen hanketarkastuksilla vuonna 2005. Euroopan sosiaalirahaston osalta työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto katsoo, että sen tarkastusmenetelmä mahdollistaa käytettävissä olevien voimavarojen tehokkaan käytön ja mielipiteen muodostamisen maksimimäärästä järjestelmiä, joihin sisältyy erittäin paljon hankkeita (ks. myös vastaus 5.42 kohtaan). |
| --- | --- |

5.17.

Standardin nro 11 osalta aluepolitiikan pääosasto laati toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena on auttaa keskijohtoa määrittelemään riskit ja lieventämään niitä sekä lisätä tietoisuutta käytettävissä olevista menettelyistä, erityisesti menettelyistä sisäisen valvonnan puutteista raportoimiseksi ja niiden poistamiseksi. Vuoden 2004 alussa tehtiin myös riskiarviointi ja pantiin täytäntöön toimintasuunnitelma havaittujen riskien pienentämiseksi.

Saman standardin osalta työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön tutkimukset ovat osoittaneet, että toteutettujen toimien jälkeen henkilökunnan tietämys sisäisen valvonnan standardeista on parantunut jatkuvasti.

Standardin nro 17 osalta aluepolitiikan ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastot eivät arvioi hallinto- ja valvontajärjestelmien toimintaa pelkästään komission yksiköiden paikan päällä suorittamien tarkastusten perusteella vaan myös itse suorittamiensa järjestelmäkuvausten tarkastusten, jäsenvaltioiden tarkastustoiminnan ja jäsenvaltioiden vuotuisten tarkastuskertomusten perusteella.

Molemmat pääosastot tarkastavat järjestelmätarkastusten osana lukuisia vastuullisten viranomaisten hankeasiakirjoja ja suorittavat yhdenmukaisuustestejä tietyllä otannalla.

Vuonna 2004 aluepolitiikan pääosasto ei tarkastanut ohjelmakauden 2000–2006 hankkeita, mutta se suoritti tutkimuksen ensimmäiseen vaiheeseen kuuluvia järjestelmätarkastuksia, joita täydennetään toisen vaiheen hanketarkastuksilla vuonna 2005. Euroopan sosiaalirahaston osalta työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto katsoo, että sen tarkastusmenetelmä mahdollistaa käytettävissä olevien voimavarojen tehokkaan käytön ja mielipiteen muodostamisen maksimimäärästä järjestelmiä, joihin sisältyy erittäin paljon hankkeita (ks. myös vastaus 5.42 kohtaan).

| 5.18. | Kalastus- ja meriasioiden pääosasto ei ollut noudattanut täysin viiteen sisäisen valvonnan standardiin (standardit 11, 12, 17, 20 ja 22) liittyviä perusvaatimuksia vuoden 2004 loppuun mennessä. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto totesi vuotta 2004 koskevassa itsearvioinnissaan, että kaikki standardien mukaiset vaatimukset ja perusvaatimukset oli saavutettu. Tilintarkastustuomioistuin tutki kahdeksaa standardia ja havaitsi, että niistä neljän kohdalla oli parantamisen varaa (ks. kohdat 4.33 ja 4.34). |
| --- | --- |

5.18.

Kalastus- ja meriasioiden pääosasto ei ollut noudattanut täysin viiteen sisäisen valvonnan standardiin (standardit 11, 12, 17, 20 ja 22) liittyviä perusvaatimuksia vuoden 2004 loppuun mennessä. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto totesi vuotta 2004 koskevassa itsearvioinnissaan, että kaikki standardien mukaiset vaatimukset ja perusvaatimukset oli saavutettu. Tilintarkastustuomioistuin tutki kahdeksaa standardia ja havaitsi, että niistä neljän kohdalla oli parantamisen varaa (ks. kohdat 4.33 ja 4.34).

| 5.18. | Kalastus- ja meriasioiden pääosasto tunnustaa, ettei se ole noudattanut täysin viiteen sisäisen valvonnan standardiin liittyviä perusvaatimuksia, kuten tilintarkastustuomioistuin huomautti, ja se on jo ryhtynyt toimiin tilanteen korjaamiseksi. |
| --- | --- |

5.18.

Kalastus- ja meriasioiden pääosasto tunnustaa, ettei se ole noudattanut täysin viiteen sisäisen valvonnan standardiin liittyviä perusvaatimuksia, kuten tilintarkastustuomioistuin huomautti, ja se on jo ryhtynyt toimiin tilanteen korjaamiseksi.

Toimintaohjelmien täytäntöönpano: järjestelmiä parannettava nykyisellä kaudella säännösten noudattamisen varmistamiseksi

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 5.19. | Tilintarkastustuomioistuin tutki osana rakennetoimien menojen erityisarviota hallinto- ja valvontajärjestelmien toimintaa ohjelmakaudella 1994—1999 ja ohjelmakaudella 2000—2006 satunnaisotannalla poimittujen 15:n rakennerahasto-ohjelman ja yhden koheesiorahaston hankkeen perusteella (kauden 1994—1999 ohjelmat: kolme koski EAKR:oa, kaksi ESR:oa, yksi EMOTR-ohjausosastoa ja yksi koheesiorahastoa. Kauden 2000—2006 ohjelmat: viisi koski EAKR:oa (mukaan lukien yksi Interreg IIIA -yhteisöaloite), kolme ESR:oa ja yksi EMOTR-ohjausosastoa); komissio oli suorittanut niitä koskevat maksut vuonna 2004 (Belgiaan, Ranskaan, Saksaan, Kreikkaan (2), Espanjaan (3), Italiaan (3), Portugaliin, Suomeen, Ruotsiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (2)). Kuten edellä on mainittu (kohdat 5.8—5.9), hallinto- ja valvontajärjestelmiin liittyviä, säännöksiin perustuvia vaatimuksia oli lisätty ohjelmakaudella 2000—2006 kauteen 1994—1999 verrattuna. |
| --- | --- |

5.19.

Tilintarkastustuomioistuin tutki osana rakennetoimien menojen erityisarviota hallinto- ja valvontajärjestelmien toimintaa ohjelmakaudella 1994—1999 ja ohjelmakaudella 2000—2006 satunnaisotannalla poimittujen 15:n rakennerahasto-ohjelman ja yhden koheesiorahaston hankkeen perusteella (kauden 1994—1999 ohjelmat: kolme koski EAKR:oa, kaksi ESR:oa, yksi EMOTR-ohjausosastoa ja yksi koheesiorahastoa. Kauden 2000—2006 ohjelmat: viisi koski EAKR:oa (mukaan lukien yksi Interreg IIIA -yhteisöaloite), kolme ESR:oa ja yksi EMOTR-ohjausosastoa); komissio oli suorittanut niitä koskevat maksut vuonna 2004 (Belgiaan, Ranskaan, Saksaan, Kreikkaan (2), Espanjaan (3), Italiaan (3), Portugaliin, Suomeen, Ruotsiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (2)). Kuten edellä on mainittu (kohdat 5.8—5.9), hallinto- ja valvontajärjestelmiin liittyviä, säännöksiin perustuvia vaatimuksia oli lisätty ohjelmakaudella 2000—2006 kauteen 1994—1999 verrattuna.

| 5.19. | Komissio tutkii parhaillaan tilintarkastustuomioistuimen tekemiä havaintoja kyseisten jäsenvaltioiden viranomaisten vastausten ja tarvittaessa muiden saatujen lisätietojen perusteella. Tutkinnan päätyttyä komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin. Komissio katsoo, että ohjelmakaudet 1994–1999 ja 2000–2006 olisi erotettava toisistaan päätelmiä tehtäessä. Näillä kausilla vaatimukset erosivat merkittävästi; esimerkiksi erilliset hallinto- ja maksuviranomaiset otettiin käyttöön vasta ohjelmakaudella 2000–2006. Monissa tapauksissa jäsenvaltiot muuttivat rakenteita kuluvaa ohjelmakautta varten. |
| --- | --- |

5.19.

Komissio tutkii parhaillaan tilintarkastustuomioistuimen tekemiä havaintoja kyseisten jäsenvaltioiden viranomaisten vastausten ja tarvittaessa muiden saatujen lisätietojen perusteella. Tutkinnan päätyttyä komissio ryhtyy tarvittaviin toimiin. Komissio katsoo, että ohjelmakaudet 1994–1999 ja 2000–2006 olisi erotettava toisistaan päätelmiä tehtäessä. Näillä kausilla vaatimukset erosivat merkittävästi; esimerkiksi erilliset hallinto- ja maksuviranomaiset otettiin käyttöön vasta ohjelmakaudella 2000–2006. Monissa tapauksissa jäsenvaltiot muuttivat rakenteita kuluvaa ohjelmakautta varten.

Säännöksiin perustuvia vaatimuksia jätettiin noudattamatta

| 5.20. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että kaikkiin otokseen kuuluneisiin ohjelmiin liittyi jäsenvaltioissa useita tapauksia, joissa hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevia, säännöksiin perustuvia vaatimuksia ei ollut noudatettu; tämä koski sekä ohjelmakautta 1994—1999 että kautta 2000—2006. Lisätäkseen hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuutta kauden 2000—2006 menojen kohdalla komissio on pannut täytäntöön useita eri toimia, joita ei ollut käytössä edeltävällä ohjelmakaudella. Huomattavia puutteita on kuitenkin edelleen havaittavissa, kuten otokseen poimittujen kauden 2000—2006 ohjelmien tarkastustulokset osoittavat (ks.
  liite 1
  ). Seuraavat havainnot ilmentävät tilintarkastustuomioistuimen mainituilla kahdella ohjelmakaudella havaitsemia ongelmia. |
| --- | --- |

5.20.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että kaikkiin otokseen kuuluneisiin ohjelmiin liittyi jäsenvaltioissa useita tapauksia, joissa hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevia, säännöksiin perustuvia vaatimuksia ei ollut noudatettu; tämä koski sekä ohjelmakautta 1994—1999 että kautta 2000—2006. Lisätäkseen hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuutta kauden 2000—2006 menojen kohdalla komissio on pannut täytäntöön useita eri toimia, joita ei ollut käytössä edeltävällä ohjelmakaudella. Huomattavia puutteita on kuitenkin edelleen havaittavissa, kuten otokseen poimittujen kauden 2000—2006 ohjelmien tarkastustulokset osoittavat (ks.
  liite 1
  ). Seuraavat havainnot ilmentävät tilintarkastustuomioistuimen mainituilla kahdella ohjelmakaudella havaitsemia ongelmia.

| 5.20. | Komissio toteaa, että hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevat järjestelyt olivat tietyiltä osin yleensä ottaen tyydyttäviä, erityisesti takaisinperintämenettelyjen ja lausuman antavan elimen riippumattomuuden osalta. Se panee merkille myös kertomuksen 5.37 kohdassa esitetyt jäljitysketjua ja riippumattomia tarkastuksia koskevat myönteiset päätelmät. |
| --- | --- |

5.20.

Komissio toteaa, että hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevat järjestelyt olivat tietyiltä osin yleensä ottaen tyydyttäviä, erityisesti takaisinperintämenettelyjen ja lausuman antavan elimen riippumattomuuden osalta. Se panee merkille myös kertomuksen 5.37 kohdassa esitetyt jäljitysketjua ja riippumattomia tarkastuksia koskevat myönteiset päätelmät.

Epäselvä tehtävien määrittely, jako ja erottelu

| 5.21. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tutkimistaan 16 ohjelmasta neljässä ongelmia tehtävien määrittelyssä, jaossa ja erottelussa. Kahdessa tapauksessa maksuviranomaisen suorittaman menojen varmentamisen perustana olevista tarkastuksista vastasi osasto, joka ei ollut riippumaton maksujen hyväksymisestä vastaavasta yksiköstä (20). Erään toisen ohjelman kohdalla viiden prosentin otantatarkastuksista vastaava yksikkö raportoi osastopäällikölle, joka vastasi myös tuen hallinnoinnista ja maksusta (21). Toisen ohjelman kohdalla hallinnoinnista vastaavat ja maksuista vastaavat yksiköt raportoivat niin ikään samalle osastopäällikölle (22). Se, että mainittujen hallinnon ja valvonnan perustekijöiden asianmukaista täytäntöönpanoa ei varmisteta, lisää riskiä, että ilmoitetuksi ja varmennetuksi tulee menoja, jotka eivät ole laillisia ja asianmukaisia. |
| --- | --- |

5.21.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tutkimistaan 16 ohjelmasta neljässä ongelmia tehtävien määrittelyssä, jaossa ja erottelussa. Kahdessa tapauksessa maksuviranomaisen suorittaman menojen varmentamisen perustana olevista tarkastuksista vastasi osasto, joka ei ollut riippumaton maksujen hyväksymisestä vastaavasta yksiköstä (20). Erään toisen ohjelman kohdalla viiden prosentin otantatarkastuksista vastaava yksikkö raportoi osastopäällikölle, joka vastasi myös tuen hallinnoinnista ja maksusta (21). Toisen ohjelman kohdalla hallinnoinnista vastaavat ja maksuista vastaavat yksiköt raportoivat niin ikään samalle osastopäällikölle (22). Se, että mainittujen hallinnon ja valvonnan perustekijöiden asianmukaista täytäntöönpanoa ei varmisteta, lisää riskiä, että ilmoitetuksi ja varmennetuksi tulee menoja, jotka eivät ole laillisia ja asianmukaisia.

| 5.21. | Komissio toteaa, että ohjelmista kaksi liittyi ohjelmakauteen 1994–1999 ja kaksi ohjelmakauteen 2000–2006. Sen mielestä Länsi-Skotlannin vuosien 1997–1999 ohjelman rakenne täytti kaudelle 1994–1999 asetetut vähimmäisvaatimukset.
  Apulian osalta (alaviite 18) maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto havaitsi maaliskuussa 2004 suorittamassaan tarkastuksessa samanlaisia ongelmia tehtävien erottelussa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2004 toimintakertomukseen sisältyi varaus Apulian menoja varten. Tätä kysymystä tarkastellaan parhaillaan Italian viranomaisten kanssa komissiolle toimitettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

5.21.

Komissio toteaa, että ohjelmista kaksi liittyi ohjelmakauteen 1994–1999 ja kaksi ohjelmakauteen 2000–2006. Sen mielestä Länsi-Skotlannin vuosien 1997–1999 ohjelman rakenne täytti kaudelle 1994–1999 asetetut vähimmäisvaatimukset.

Apulian osalta (alaviite 18) maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto havaitsi maaliskuussa 2004 suorittamassaan tarkastuksessa samanlaisia ongelmia tehtävien erottelussa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2004 toimintakertomukseen sisältyi varaus Apulian menoja varten. Tätä kysymystä tarkastellaan parhaillaan Italian viranomaisten kanssa komissiolle toimitettujen tietojen perusteella.

Riittävän jäljitysketjun puuttuminen

| 5.22. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jäljitysketjuun liittyviä ongelmia seitsemän ohjelman kohdalla. Yhden ohjelman kohdalla jäljitysketju oli puutteellinen tutkituista kymmestä hankkeesta kolmessa (23) ja toisen ohjelman kohdalla se oli puutteellinen tarkastetuista kahdeksasta hankkeesta kolmessa (24). Yhdessä tapauksessa jäljitysketjussa havaittiin katkos kahden hankkeen kohdalla, ja saman ohjelman yhteydessä kulutositteita ei säilytetty, mikä on säännöksiin perustuvien vaatimusten vastaista (25). Erään toisen ohjelman kohdalla tutkittiin kahta toimea, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hallintoviranomaisen suorittamia maksuja ja hankkeiden menoja ei ollut täsmäytetty keskenään (26). Erään toisen ohjelman kohdalla tutkittiin kolmea hanketta, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että laskuja ja maksutositteita ei ollut säännösten vastaisesti säilytetty, ja menot olivat todennettavissa ainoastaan edunsaajan oman sisäisen kirjanpitojärjestelmän avulla (22). Yhden ohjelman kohdalla jäljitysketjussa oli ongelmia useimpien tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien hankkeiden tapauksessa (27). Erään toisen ohjelman kohdalla komissiolle varmennettu määrä ei täsmännyt ohjelman tileillä olevan kokonaissumman kanssa (28). Riittävän jäljitysketjun puuttuessa jäsenvaltioiden suorittamalle menojen varmentamiselle ei ole selkeää perustaa. |
| --- | --- |

5.22.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jäljitysketjuun liittyviä ongelmia seitsemän ohjelman kohdalla. Yhden ohjelman kohdalla jäljitysketju oli puutteellinen tutkituista kymmestä hankkeesta kolmessa (23) ja toisen ohjelman kohdalla se oli puutteellinen tarkastetuista kahdeksasta hankkeesta kolmessa (24). Yhdessä tapauksessa jäljitysketjussa havaittiin katkos kahden hankkeen kohdalla, ja saman ohjelman yhteydessä kulutositteita ei säilytetty, mikä on säännöksiin perustuvien vaatimusten vastaista (25). Erään toisen ohjelman kohdalla tutkittiin kahta toimea, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hallintoviranomaisen suorittamia maksuja ja hankkeiden menoja ei ollut täsmäytetty keskenään (26). Erään toisen ohjelman kohdalla tutkittiin kolmea hanketta, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että laskuja ja maksutositteita ei ollut säännösten vastaisesti säilytetty, ja menot olivat todennettavissa ainoastaan edunsaajan oman sisäisen kirjanpitojärjestelmän avulla (22). Yhden ohjelman kohdalla jäljitysketjussa oli ongelmia useimpien tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien hankkeiden tapauksessa (27). Erään toisen ohjelman kohdalla komissiolle varmennettu määrä ei täsmännyt ohjelman tileillä olevan kokonaissumman kanssa (28). Riittävän jäljitysketjun puuttuessa jäsenvaltioiden suorittamalle menojen varmentamiselle ei ole selkeää perustaa.

| 5.22. | Komissio toteaa, että tapauksista neljä liittyy ohjelmakauteen 1994–1999 ja kolme ohjelmakauteen 2000–2006.
  Belgian vuosien 2000–2006 ohjelman (1999BE053DO002) osalta hallintoviranomainen on tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen muuttanut komissiolle ilmoitettuja menoja kyseisistä kolmesta hankkeesta yhden osalta ja kaksi muuta hanketta on parhaillaan tutkittavina. Vuosia 1994–1999 koskevan Suomen ohjelman (956001FI8) osalta järjestelmä katsottiin riittämättömäksi komission marraskuussa 2002 suorittaman sosiaalietuuksia koskevan erityistarkastuksen jälkeen. Sen jälkeen Suomi aloitti järjestelmän muuttamisen kuluvaa ohjelmakautta varten. Komission yksiköt ovat seuranneet edistystä, ja tilanne on parantunut tämän jälkeen.
  Vuosia 1994–1999 koskevan Espanjan ohjelman (940112ES1) osalta jäsenvaltion ilmoittamilla liian pienillä menoilla ei ole ollut negatiivista vaikutusta yhteisön talousarvioon. |
| --- | --- |

5.22.

Komissio toteaa, että tapauksista neljä liittyy ohjelmakauteen 1994–1999 ja kolme ohjelmakauteen 2000–2006.

Belgian vuosien 2000–2006 ohjelman (1999BE053DO002) osalta hallintoviranomainen on tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen jälkeen muuttanut komissiolle ilmoitettuja menoja kyseisistä kolmesta hankkeesta yhden osalta ja kaksi muuta hanketta on parhaillaan tutkittavina. Vuosia 1994–1999 koskevan Suomen ohjelman (956001FI8) osalta järjestelmä katsottiin riittämättömäksi komission marraskuussa 2002 suorittaman sosiaalietuuksia koskevan erityistarkastuksen jälkeen. Sen jälkeen Suomi aloitti järjestelmän muuttamisen kuluvaa ohjelmakautta varten. Komission yksiköt ovat seuranneet edistystä, ja tilanne on parantunut tämän jälkeen.

Vuosia 1994–1999 koskevan Espanjan ohjelman (940112ES1) osalta jäsenvaltion ilmoittamilla liian pienillä menoilla ei ole ollut negatiivista vaikutusta yhteisön talousarvioon.

Tarkastusten riittämättömyys

| 5.23. | Yhdeksässä tilintarkastustuomioistuimen otokseen kuuluneessa tapauksessa toimien päivittäisen hallinnoinnin tarkastusten ei havaittu toimivan tai toiminnassa oli puutteita. Tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyi kaksi tapausta, joiden kohdalla tarkastusten ei havaittu toimivan eikä päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksista ollut näyttöä (29). Kyseisissä tapauksissa tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita virheitä tutkiessaan yksittäisiä hankkeita. Eräässä toisessa tapauksessa hallintoviranomaiset eivät olleet tarkastaneet rahoitettujen toimintojen varsinaista toteuttamista paikan päällä toimittamiensa tarkastusten yhteydessä (24). Kyseisessä tapauksessa ei ollut näyttöä siitä, että yhteisrahoituksen kohteena olevat palvelut olivat toteutuneet. Havainnot osoittavat, että on tärkeää suorittaa tarkastuksia edunsaajien luona eikä luottaa pelkästään keskitettyihin asiakirjatarkastuksiin. |
| --- | --- |

5.23.

Yhdeksässä tilintarkastustuomioistuimen otokseen kuuluneessa tapauksessa toimien päivittäisen hallinnoinnin tarkastusten ei havaittu toimivan tai toiminnassa oli puutteita. Tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyi kaksi tapausta, joiden kohdalla tarkastusten ei havaittu toimivan eikä päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksista ollut näyttöä (29). Kyseisissä tapauksissa tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita virheitä tutkiessaan yksittäisiä hankkeita. Eräässä toisessa tapauksessa hallintoviranomaiset eivät olleet tarkastaneet rahoitettujen toimintojen varsinaista toteuttamista paikan päällä toimittamiensa tarkastusten yhteydessä (24). Kyseisessä tapauksessa ei ollut näyttöä siitä, että yhteisrahoituksen kohteena olevat palvelut olivat toteutuneet. Havainnot osoittavat, että on tärkeää suorittaa tarkastuksia edunsaajien luona eikä luottaa pelkästään keskitettyihin asiakirjatarkastuksiin.

| 5.23. | Komissio toteaa, että tapauksista kaksi koskee ohjelmakautta 1994–1999 ja seitsemän ohjelmakautta 2000–2006. Kreikan ohjelman osalta komissio on tutkinut Kreikan hallinto- ja valvontajärjestelmän ja katsoo nyt, että toteutetut toimenpiteet varmistavat riittävässä määrin, että hallinnointia koskevat tarkastukset täyttävät asetuksissa säädetyt vaatimukset.
  Vuosia 2000–2006 koskevan Ruotsin ohjelman (1999SE161DO002) osalta komissio varmistaa, että tehtyihin parannuksiin sisältyy myös toimintojen varsinaisen toteuttamisen tarkastaminen. |
| --- | --- |

5.23.

Komissio toteaa, että tapauksista kaksi koskee ohjelmakautta 1994–1999 ja seitsemän ohjelmakautta 2000–2006. Kreikan ohjelman osalta komissio on tutkinut Kreikan hallinto- ja valvontajärjestelmän ja katsoo nyt, että toteutetut toimenpiteet varmistavat riittävässä määrin, että hallinnointia koskevat tarkastukset täyttävät asetuksissa säädetyt vaatimukset.

Vuosia 2000–2006 koskevan Ruotsin ohjelman (1999SE161DO002) osalta komissio varmistaa, että tehtyihin parannuksiin sisältyy myös toimintojen varsinaisen toteuttamisen tarkastaminen.

| 5.24. | Päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksissa havaittiin puutteita kuudessa tapauksessa. Yhdessä tapauksessa päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset olivat riittämättömiä (22). Kolmessa muussa tapauksessa tarkastusten sisältö ja perusteellisuus eivät olleet riittäviä eivätkä tarkastukset kattaneet kunnolla menojen tukikelpoisuusnäkökohtia (30). Yhdessä tapauksessa havaittiin useita virheitä; kyseessä oli päättynyt ohjelma, jonka lopulliset menot oli varmennettu (21). Kahdessa muussa tapauksessa hankkeisiin liittyviä kolmansien osapuolten suoritettavana olleita toimintoja ei tarkastettu eikä tilintarkastustuomioistuin saanut näyttöä kyseisten menojen tukikelpoisuudesta (31). |
| --- | --- |

5.24.

Päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksissa havaittiin puutteita kuudessa tapauksessa. Yhdessä tapauksessa päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset olivat riittämättömiä (22). Kolmessa muussa tapauksessa tarkastusten sisältö ja perusteellisuus eivät olleet riittäviä eivätkä tarkastukset kattaneet kunnolla menojen tukikelpoisuusnäkökohtia (30). Yhdessä tapauksessa havaittiin useita virheitä; kyseessä oli päättynyt ohjelma, jonka lopulliset menot oli varmennettu (21). Kahdessa muussa tapauksessa hankkeisiin liittyviä kolmansien osapuolten suoritettavana olleita toimintoja ei tarkastettu eikä tilintarkastustuomioistuin saanut näyttöä kyseisten menojen tukikelpoisuudesta (31).

| 5.24. | Vuosia 2000–2006 koskevan Belgian ohjelman (1999BE053DO002) osalta komissio varmistaa, että tuensaaja on toimittanut kustannuslaskelmansa perusteella hallintoviranomaiselle sisäisen laskutuksen mukaiset todelliset menot ja että hallintoviranomainen on tarkastanut näiden menojen tukikelpoisuuden ja oikeutuksen. |
| --- | --- |

5.24.

Vuosia 2000–2006 koskevan Belgian ohjelman (1999BE053DO002) osalta komissio varmistaa, että tuensaaja on toimittanut kustannuslaskelmansa perusteella hallintoviranomaiselle sisäisen laskutuksen mukaiset todelliset menot ja että hallintoviranomainen on tarkastanut näiden menojen tukikelpoisuuden ja oikeutuksen.

| 5.25. | Tarkastettujen kauden 2000—2006 ohjelmien kohdalla viiden prosentin otantatarkastusten suorittamisessa havaittiin tyydyttävää edistystä lukuun ottamatta yhtä tapausta, jossa tarkastusten kattavuus ei ollut riittävä (24). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin puutteita myös 11:n otokseen kuuluneen ohjelman riippumattomissa tarkastuksissa. Seitsemässä tapauksessa otannan perustana ollut riskianalyysi oli puutteellinen tai siitä ei pystytty antamaan selvitystä eivätkä tarkastukset kattaneet riittävän hyvin kaikkia tukikelpoisuusnäkökohtia (32). Eräässä toisessa tapauksessa puuttuivat tarkastusten työpaperit, joiden avulla tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat olisivat voineet tutkia, millaista otantamenetelmää on käytetty ja mitä tarkastustehtäviä on suoritettu (33). Tarkastustulosten raportointiin liittyi viiveitä kahdessa tapauksessa (34). Yhden ohjelman kohdalla tarkastukset eivät kattaneet riittävässä määrin koko ohjelmakautta eikä otanta perustunut riskianalyysiin (35). |
| --- | --- |

5.25.

Tarkastettujen kauden 2000—2006 ohjelmien kohdalla viiden prosentin otantatarkastusten suorittamisessa havaittiin tyydyttävää edistystä lukuun ottamatta yhtä tapausta, jossa tarkastusten kattavuus ei ollut riittävä (24). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin puutteita myös 11:n otokseen kuuluneen ohjelman riippumattomissa tarkastuksissa. Seitsemässä tapauksessa otannan perustana ollut riskianalyysi oli puutteellinen tai siitä ei pystytty antamaan selvitystä eivätkä tarkastukset kattaneet riittävän hyvin kaikkia tukikelpoisuusnäkökohtia (32). Eräässä toisessa tapauksessa puuttuivat tarkastusten työpaperit, joiden avulla tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat olisivat voineet tutkia, millaista otantamenetelmää on käytetty ja mitä tarkastustehtäviä on suoritettu (33). Tarkastustulosten raportointiin liittyi viiveitä kahdessa tapauksessa (34). Yhden ohjelman kohdalla tarkastukset eivät kattaneet riittävässä määrin koko ohjelmakautta eikä otanta perustunut riskianalyysiin (35).

| 5.25. | Komissio toteaa, että kyseessä olevista 11 tapauksesta kuusi koskee ohjelmakautta 1994—1999 ja viisi ohjelmakautta 2000—2006.
  Ennen lopullisen maksun suorittamista vuosia 1994—1999 koskevaan Industria e Servizi -ohjelmaan komissio vaati alle kolmen miljardin liiran hankkeista lisätarkastuksia havaittuaan, ettei niitä ollut tarkastettu. Lisäksi se teki lopullisiin maksuihin rahoitusoikaisuja kaikissa tämän suuruusluokan hankkeissa keskimääräisten virhetasojen perusteella. |
| --- | --- |

5.25.

Komissio toteaa, että kyseessä olevista 11 tapauksesta kuusi koskee ohjelmakautta 1994—1999 ja viisi ohjelmakautta 2000—2006.

Ennen lopullisen maksun suorittamista vuosia 1994—1999 koskevaan Industria e Servizi -ohjelmaan komissio vaati alle kolmen miljardin liiran hankkeista lisätarkastuksia havaittuaan, ettei niitä ollut tarkastettu. Lisäksi se teki lopullisiin maksuihin rahoitusoikaisuja kaikissa tämän suuruusluokan hankkeissa keskimääräisten virhetasojen perusteella.

| 5.26. | Tarkastukset, jotka maksuviranomaisen on määrä suorittaa ennen menoilmoitusten varmentamista, jäivät toteuttamatta tai sisälsivät puutteita seitsemässä tapauksessa. Yhdessä tapauksessa maksuviranomainen suoritti menojen varmentamisen pelkästään hallintoviranomaisen suorittamien tarkastusten perusteella ja ilman lisätarkastuksia (23). Kahdessa muussa tapauksessa maksuviranomaisella ei ollut kokonaiskuvaa päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksista, jotka kyseisen ohjelman osalta oli suoritettu (36). Eräässä toisessa tapauksessa menojen varmentaminen tapahtui ilman maksuviranomaisen suorittamia hallinnon ja järjestelmien tarkastuksia (37). Yhden ohjelman kohdalla tarkastuksista vastaavalla maksuviranomaisen yksiköllä ei ollut vahvistettuja työmenettelyjä eikä tarkastuksia ollut suoritettu riittävästi (38). Toisen ohjelman kohdalla varmentamisesta vastaavan elimen suorittamien tarkastusten kattamaa alaa ei ollut tarkennettu eikä tarkistuslistoihin sisältynyt tiettyjä tukikelpoisuusnäkökohtia (39). Toisessa tapauksessa ei ollut havaittavissa, että mitään tarkastuksia olisi suoritettu (25). |
| --- | --- |

5.26.

Tarkastukset, jotka maksuviranomaisen on määrä suorittaa ennen menoilmoitusten varmentamista, jäivät toteuttamatta tai sisälsivät puutteita seitsemässä tapauksessa. Yhdessä tapauksessa maksuviranomainen suoritti menojen varmentamisen pelkästään hallintoviranomaisen suorittamien tarkastusten perusteella ja ilman lisätarkastuksia (23). Kahdessa muussa tapauksessa maksuviranomaisella ei ollut kokonaiskuvaa päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksista, jotka kyseisen ohjelman osalta oli suoritettu (36). Eräässä toisessa tapauksessa menojen varmentaminen tapahtui ilman maksuviranomaisen suorittamia hallinnon ja järjestelmien tarkastuksia (37). Yhden ohjelman kohdalla tarkastuksista vastaavalla maksuviranomaisen yksiköllä ei ollut vahvistettuja työmenettelyjä eikä tarkastuksia ollut suoritettu riittävästi (38). Toisen ohjelman kohdalla varmentamisesta vastaavan elimen suorittamien tarkastusten kattamaa alaa ei ollut tarkennettu eikä tarkistuslistoihin sisältynyt tiettyjä tukikelpoisuusnäkökohtia (39). Toisessa tapauksessa ei ollut havaittavissa, että mitään tarkastuksia olisi suoritettu (25).

| 5.26. | Kreikan Interreg-ohjelman osalta tämä ongelma on nyt korjattu 5.23 kohdassa mainittujen toimien seurauksena. Maksuviranomainen vaatii nyt tietoja hallinnointia koskevista tarkastuksista ja hankkeiden riippumattomista tarkastuksista ennen kuin se varmentaa hankkeiden menoilmoitukset.
  Italian vuosia 2000—2006 koskevan ohjelman (1999IT161PO011) osalta näistä tarkastuksista toimitetaan vastedes maksuviranomaiselle yksityiskohtaiset raportit neljästi vuodessa. |
| --- | --- |

5.26.

Kreikan Interreg-ohjelman osalta tämä ongelma on nyt korjattu 5.23 kohdassa mainittujen toimien seurauksena. Maksuviranomainen vaatii nyt tietoja hallinnointia koskevista tarkastuksista ja hankkeiden riippumattomista tarkastuksista ennen kuin se varmentaa hankkeiden menoilmoitukset.

Italian vuosia 2000—2006 koskevan ohjelman (1999IT161PO011) osalta näistä tarkastuksista toimitetaan vastedes maksuviranomaiselle yksityiskohtaiset raportit neljästi vuodessa.

| 5.27. | Mikäli eri tasoilla ei suoriteta riittäviä tarkastuksia, kasvaa riski, että komissiolle ilmoitetaan menoja, jotka eivät ole laillisia ja asianmukaisia. |
| --- | --- |

5.27.

Mikäli eri tasoilla ei suoriteta riittäviä tarkastuksia, kasvaa riski, että komissiolle ilmoitetaan menoja, jotka eivät ole laillisia ja asianmukaisia.

| 5.27. | Riippumaton elin arvioi tarkastusten riittävyyttä ohjelmien päättyessä loppulausuman laatimiseksi. Komissio on myös toteuttanut toimenpiteitä ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmien päättämistä koskeviin menettelyihin liittyvien riskien poistamiseksi. |
| --- | --- |

5.27.

Riippumaton elin arvioi tarkastusten riittävyyttä ohjelmien päättyessä loppulausuman laatimiseksi. Komissio on myös toteuttanut toimenpiteitä ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmien päättämistä koskeviin menettelyihin liittyvien riskien poistamiseksi.

Kauden 1994—1999 ohjelmien päättäminen: säännösten noudattamiseen liittyvät viiveet ja järjestelmien puutteet

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 5.28. | Tilintarkastustuomioistuin perehtyi komission ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmien päättämisen osalta toteuttamiin toimiin. Tarkastus suoritettiin komissiossa ja siihen sisältyi kuusi rakennerahaston ohjelmaa ja yksi koheesiorahaston hanke, jotka tilintarkastustuomioistuin oli poiminut otokseensa (ks. kohta 5.19), sekä 23 päätettyä ohjelmaa käsittänyt lisäotos (40). Tilintarkastustuomioistuin tutki myös komission suorittamia tarkastustehtäviä; kyseinen tarkastus perustui rakennetoimista vastaavien pääosastojen tarkastuskertomuksista poimittuun otokseen. Viivästyssyiden yksilöimiseksi tutkittiin vielä päättämättä olevista ohjelmista poimittu otos. |
| --- | --- |

5.28.

Tilintarkastustuomioistuin perehtyi komission ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmien päättämisen osalta toteuttamiin toimiin. Tarkastus suoritettiin komissiossa ja siihen sisältyi kuusi rakennerahaston ohjelmaa ja yksi koheesiorahaston hanke, jotka tilintarkastustuomioistuin oli poiminut otokseensa (ks. kohta 5.19), sekä 23 päätettyä ohjelmaa käsittänyt lisäotos (40). Tilintarkastustuomioistuin tutki myös komission suorittamia tarkastustehtäviä; kyseinen tarkastus perustui rakennetoimista vastaavien pääosastojen tarkastuskertomuksista poimittuun otokseen. Viivästyssyiden yksilöimiseksi tutkittiin vielä päättämättä olevista ohjelmista poimittu otos.

Ohjelmien päättämiseen liittyvät puutteet ja viiveet

| 5.29. | Tilintarkastustuomioistuin tutki komission vuonna 2004 kauden 1994—1999 ohjelmien loppumaksujen osalta toteuttamia toimia; tarkastuksessa havaittiin aluepolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston päättäneen ohjelmia, vaikka jäsenvaltioiden tukimuodon päättämisestä toimittamissa lausumissa ei ollut yksityiskohtaista selvitystä sovelletusta menetelmästä (41). Tämä koskee etenkin riskianalyysin soveltamista ja otannan edustavuutta jäsenvaltioiden viranomaisten ennen ohjelmien lopullisten menojen varmentamista suorittamissa, vähintään viiden prosentin osuuden tukikelpoisista menoista kattavissa tarkastuksissa. |
| --- | --- |

5.29.

Tilintarkastustuomioistuin tutki komission vuonna 2004 kauden 1994—1999 ohjelmien loppumaksujen osalta toteuttamia toimia; tarkastuksessa havaittiin aluepolitiikan pääosaston ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston päättäneen ohjelmia, vaikka jäsenvaltioiden tukimuodon päättämisestä toimittamissa lausumissa ei ollut yksityiskohtaista selvitystä sovelletusta menetelmästä (41). Tämä koskee etenkin riskianalyysin soveltamista ja otannan edustavuutta jäsenvaltioiden viranomaisten ennen ohjelmien lopullisten menojen varmentamista suorittamissa, vähintään viiden prosentin osuuden tukikelpoisista menoista kattavissa tarkastuksissa.

| 5.29. | Komissio katsoo, että ohjelmien päättäminen on yleensä ottaen tapahtunut tyydyttävästi joistakin viiveistä huolimatta. Komission strategiassa kauden 1994—1999 ohjelmien päättämiseksi 8 artiklan mukaisten lausumien tarkastelu oli ainoastaan yksi osa. Ennen päättämistä komissio oli toteuttanut järjestelmätarkastuksia kaikissa jäsenvaltioissa. Se antoi myös yleisiä ohjeita vaatimuksista ja ohjelmien päättämisestä.
  Vuosien 1997—1999 Lothringenin ohjelman menoista jäsenvaltio oli tarkastanut lähes 20 prosenttia. Zuid-Limburgin ohjelman osalta sadasta hankkeesta 24 oli tarkastettu kansallisen tarkastuselimen suorittamassa ensimmäisessä järjestelmätarkastuksessa ja 12 prosenttia menoista tarkastettiin perusteellisesti. Sen vuoksi aluepolitiikan pääosasto katsoo molemmissa tapauksissa, että sillä oli hyvät perusteet ohjelmien päättämiseen.
  Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto katsoo, että sillä oli riittävät tiedot kyseisten ohjelmien päättämiseksi (erityisesti ohjelmien päättämiseen liittyvien asiakirjojen perusteellisen, tarkistuslistoihin perustuvan analysoinnin ja komission tarkastusten tulosten seurauksena). |
| --- | --- |

5.29.

Komissio katsoo, että ohjelmien päättäminen on yleensä ottaen tapahtunut tyydyttävästi joistakin viiveistä huolimatta. Komission strategiassa kauden 1994—1999 ohjelmien päättämiseksi 8 artiklan mukaisten lausumien tarkastelu oli ainoastaan yksi osa. Ennen päättämistä komissio oli toteuttanut järjestelmätarkastuksia kaikissa jäsenvaltioissa. Se antoi myös yleisiä ohjeita vaatimuksista ja ohjelmien päättämisestä.

Vuosien 1997—1999 Lothringenin ohjelman menoista jäsenvaltio oli tarkastanut lähes 20 prosenttia. Zuid-Limburgin ohjelman osalta sadasta hankkeesta 24 oli tarkastettu kansallisen tarkastuselimen suorittamassa ensimmäisessä järjestelmätarkastuksessa ja 12 prosenttia menoista tarkastettiin perusteellisesti. Sen vuoksi aluepolitiikan pääosasto katsoo molemmissa tapauksissa, että sillä oli hyvät perusteet ohjelmien päättämiseen.

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto katsoo, että sillä oli riittävät tiedot kyseisten ohjelmien päättämiseksi (erityisesti ohjelmien päättämiseen liittyvien asiakirjojen perusteellisen, tarkistuslistoihin perustuvan analysoinnin ja komission tarkastusten tulosten seurauksena).

| 5.30. | Tilintarkastustuomioistuin totesi edeltävässä vuosikertomuksessaan, että jäsenvaltioiden toimittamien, ohjelmien päättämistä koskevien aineistojen laadun vaihtelevuus oli osasyynä kauden 1994—1999 ohjelmien päättämisen hitaaseen etenemiseen (42). Vuonna 2004 viiveitä esiintyi edelleen. Tämä johtuu osittain siitä, että jäsenvaltiot ovat vastanneet hitaasti komission kyselyihin (etenkin hallinto- ja valvontajärjestelmien ja menoilmoitusten riippumattomien tarkastusten riittävyydestä), mutta myös siitä, että komissio ei ole useissa tapauksissa ryhtynyt toimiin riittävän ajoissa (43). |
| --- | --- |

5.30.

Tilintarkastustuomioistuin totesi edeltävässä vuosikertomuksessaan, että jäsenvaltioiden toimittamien, ohjelmien päättämistä koskevien aineistojen laadun vaihtelevuus oli osasyynä kauden 1994—1999 ohjelmien päättämisen hitaaseen etenemiseen (42). Vuonna 2004 viiveitä esiintyi edelleen. Tämä johtuu osittain siitä, että jäsenvaltiot ovat vastanneet hitaasti komission kyselyihin (etenkin hallinto- ja valvontajärjestelmien ja menoilmoitusten riippumattomien tarkastusten riittävyydestä), mutta myös siitä, että komissio ei ole useissa tapauksissa ryhtynyt toimiin riittävän ajoissa (43).

| 5.30. | Kuten tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2003 kertomuksen 5.37 ja 5.67 kohtiin annetuissa vastauksissa todettiin, komissio tarkasti ohjelmien päättämiseen liittyvät asiakirjat huolellisesti, kuuli OLAFia sen varmistamiseksi, että kaikki epäsäännönmukaisuudet oli poistettu ja pyysi tarvittaessa lisätietoja tai -tarkastuksia. Tämä on väistämättä viivästyttänyt ohjelmien päättämistä joissakin tapauksissa, erityisesti silloin kun jäsenvaltiot ovat kiistäneet rahoitusoikaisuja sisältäneet komission ehdotukset.
  Työllisyys- sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston osalta neljä mainituista tapauksista liittyy sellaisiin päätettyihin ohjelmiin, joissa viivästykset johtuvat sääntöjenvastaisuuksien käsittelyyn liittyvistä rajoituksista.
  Tilintarkastustuomioistuimen alaviitteessä 48 mainitsemista viidestä KOR-ohjelmasta yksi on jo päätetty, kahdesta lähetetään lähiaikoina päättämistä koskeva ehdotus kyseisille jäsenvaltioille ja toisesta kahdesta päättämismenettely on kesken.
  Mainittuihin EAKR-ohjelmiin liittyi mutkikkaita kysymyksiä, joista oli keskusteltava kansallisten viranomaisten kanssa ja joiden käsittely pitkittyi ohjelmien päättämiseen liittyvän työmäärän vuoksi. |
| --- | --- |

5.30.

Kuten tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2003 kertomuksen 5.37 ja 5.67 kohtiin annetuissa vastauksissa todettiin, komissio tarkasti ohjelmien päättämiseen liittyvät asiakirjat huolellisesti, kuuli OLAFia sen varmistamiseksi, että kaikki epäsäännönmukaisuudet oli poistettu ja pyysi tarvittaessa lisätietoja tai -tarkastuksia. Tämä on väistämättä viivästyttänyt ohjelmien päättämistä joissakin tapauksissa, erityisesti silloin kun jäsenvaltiot ovat kiistäneet rahoitusoikaisuja sisältäneet komission ehdotukset.

Työllisyys- sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston osalta neljä mainituista tapauksista liittyy sellaisiin päätettyihin ohjelmiin, joissa viivästykset johtuvat sääntöjenvastaisuuksien käsittelyyn liittyvistä rajoituksista.

Tilintarkastustuomioistuimen alaviitteessä 48 mainitsemista viidestä KOR-ohjelmasta yksi on jo päätetty, kahdesta lähetetään lähiaikoina päättämistä koskeva ehdotus kyseisille jäsenvaltioille ja toisesta kahdesta päättämismenettely on kesken.

Mainittuihin EAKR-ohjelmiin liittyi mutkikkaita kysymyksiä, joista oli keskusteltava kansallisten viranomaisten kanssa ja joiden käsittely pitkittyi ohjelmien päättämiseen liittyvän työmäärän vuoksi.

| 5.31. | Taulukko 5.1
  sisältää tietoja kunkin rakennerahaston osalta päätetyistä ohjelmista 31. joulukuuta 2004 ja 31. maaliskuuta 2005 vallinneen tilanteen mukaan. Taulukosta käy ilmi, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto päätti 137 ohjelmaa vuoden 2004 aikana, joten sen 388 ohjelmasta 158 oli avoinna vuoden 2004 lopussa. Kalastus- ja meriasioiden pääosasto päätti ainoastaan kolme ohjelmaa, joten 52 ohjelmasta 41 jäi avoimeksi. Vuonna 2004 työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto päätti 335 ohjelmaa (yhteensä 786 ohjelmasta), ja päätettäväksi jäi 264. Aluepolitiikan pääosasto päätti vuoden 2004 aikana 317 ohjelmaa (yhteensä 944 ohjelmasta), joten avoimeksi jäi 333 ohjelmaa (44). |
| --- | --- |

5.31.

Taulukko 5.1
  sisältää tietoja kunkin rakennerahaston osalta päätetyistä ohjelmista 31. joulukuuta 2004 ja 31. maaliskuuta 2005 vallinneen tilanteen mukaan. Taulukosta käy ilmi, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto päätti 137 ohjelmaa vuoden 2004 aikana, joten sen 388 ohjelmasta 158 oli avoinna vuoden 2004 lopussa. Kalastus- ja meriasioiden pääosasto päätti ainoastaan kolme ohjelmaa, joten 52 ohjelmasta 41 jäi avoimeksi. Vuonna 2004 työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto päätti 335 ohjelmaa (yhteensä 786 ohjelmasta), ja päätettäväksi jäi 264. Aluepolitiikan pääosasto päätti vuoden 2004 aikana 317 ohjelmaa (yhteensä 944 ohjelmasta), joten avoimeksi jäi 333 ohjelmaa (44).

| 5.31. | Taulukoissa esitetään ohjelmat, jotka on päätetty kokonaisuudessaan eli joissa on suoritettu loppumaksu ja vapautettu määrärahat. Maksuina esitetyt summat ovat ainoastaan täysin päätettyihin ohjelmiin tehtyjä maksuja ilman maksuja sellaisiin ohjelmiin, joissa määrärahoja ei ole vielä vapautettu lopullisesti. Kun jäsenvaltio kiistää komission määrittelemän loppumaksun, komissio ei voi vapauttaa määrärahoja ennen kuin kiista on selvitetty, joissakin tapauksissa asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukaisen muodollisen menettelyn päätyttyä. Maksamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä kaudella 1994–1999 – ilman ohjelmien aloittamiseen liittyviä maksuja, jotka eivät sisälly taulukkoon 5.1 – pieneni kahdella kolmanneksella vuonna 2004 ja se oli vuoden lopussa 3,3 miljardia euroa eli noin 5 prosenttia alun perin budjetoidusta määrästä (ks. vuoden 2004 kertomuksen 2.16 ja 2.20 kohta). |
| --- | --- |

5.31.

Taulukoissa esitetään ohjelmat, jotka on päätetty kokonaisuudessaan eli joissa on suoritettu loppumaksu ja vapautettu määrärahat. Maksuina esitetyt summat ovat ainoastaan täysin päätettyihin ohjelmiin tehtyjä maksuja ilman maksuja sellaisiin ohjelmiin, joissa määrärahoja ei ole vielä vapautettu lopullisesti. Kun jäsenvaltio kiistää komission määrittelemän loppumaksun, komissio ei voi vapauttaa määrärahoja ennen kuin kiista on selvitetty, joissakin tapauksissa asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukaisen muodollisen menettelyn päätyttyä. Maksamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä kaudella 1994–1999 – ilman ohjelmien aloittamiseen liittyviä maksuja, jotka eivät sisälly taulukkoon 5.1 – pieneni kahdella kolmanneksella vuonna 2004 ja se oli vuoden lopussa 3,3 miljardia euroa eli noin 5 prosenttia alun perin budjetoidusta määrästä (ks. vuoden 2004 kertomuksen 2.16 ja 2.20 kohta).

Taulukko 5.1a — Rakennetoimet: Euroopan aluekehitysrahaston ohjelmat (vuosilta 1994—1999), jotka päätettiin 31. joulukuuta 2004 tai 31. maaliskuuta 2005 mennessä

| Talousarvioala (45) | Yhteensä | Päätetty ennen vuotta 2004 | Päätetty 31. joulukuuta 2004 | Päätetty 31. maaliskuuta 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ohjelmien lukumäärä | Suunniteltu yhteisön rahoitusosuus (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) |
| Tavoite 1 | 181 | 57 571 255 951 | 44 | 12 221 092 714 | 94 | 37 550 653 114 | 103 | 40 455 135 472 |
| Tavoite 2 1994—1996 | 84 | 5 165 903 927 | 70 | 3 504 374 582 | 79 | 4 194 775 934 | 82 | 4 581 143 406 |
| Tavoite 2 1997—1999 | 73 | 7 157 716 211 | 13 | 841 930 911 | 48 | 3 132 569 307 | 51 | 3 410 651 545 |
| Tavoite 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 5 (b) | 84 | 3 302 548 791 | 25 | 1 050 903 786 | 62 | 2 458 401 459 | 68 | 2 787 738 557 |
| Tavoite 6 | 2 | 355 453 472 | 1 | 149 180 357 | 2 | 333 854 319 | 2 | 333 854 319 |
| Yhteisöaloitteet | 520 | 9 223 064 769 | 141 | 1 177 790 541 | 326 | 3 916 629 881 | 355 | 4 187 134 731 |
| Yhteensä | 944 | 82 775 943 121 | 294 | 18 945 272 891 | 611 | 51 586 884 014 | 661 | 55 755 658 030 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko. |

Talousarvioala (45)

Yhteensä

Päätetty ennen vuotta 2004

Päätetty 31. joulukuuta 2004

Päätetty 31. maaliskuuta 2005

Ohjelmien lukumäärä

Suunniteltu yhteisön rahoitusosuus (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Tavoite 1

181

57 571 255 951

44

12 221 092 714

94

37 550 653 114

103

40 455 135 472

Tavoite 2 1994—1996

84

5 165 903 927

70

3 504 374 582

79

4 194 775 934

82

4 581 143 406

Tavoite 2 1997—1999

73

7 157 716 211

13

841 930 911

48

3 132 569 307

51

3 410 651 545

Tavoite 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 5 (b)

84

3 302 548 791

25

1 050 903 786

62

2 458 401 459

68

2 787 738 557

Tavoite 6

2

355 453 472

1

149 180 357

2

333 854 319

2

333 854 319

Yhteisöaloitteet

520

9 223 064 769

141

1 177 790 541

326

3 916 629 881

355

4 187 134 731

Yhteensä

944

82 775 943 121

294

18 945 272 891

611

51 586 884 014

661

55 755 658 030

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

Taulukko 5.1b — Rakennetoimet: Euroopan sosiaalirahaston ohjelmat (vuosilta 1994—1999), jotka päätettiin 31. joulukuuta 2004 tai 31. maaliskuuta 2005 mennessä

| Talousarvioala (46) | Yhteensä | Päätetty ennen vuotta 2004 | Päätetty 31. joulukuuta 2004 | Päätetty 31. maaliskuuta 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ohjelmien lukumäärä | Suunniteltu yhteisön rahoitusosuus (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) |
| Tavoite 1 | 102 | 22 806 888 948 | 20 | 4 263 436 869 | 59 | 9 800 246 487 | 59 | 9 800 246 487 |
| Tavoite 2 1994—1996 | 82 | 1 597 251 132 | 70 | 1 225 350 076 | 79 | 1 341 684 839 | 80 | 1 359 322 253 |
| Tavoite 2 1997—1999 | 72 | 2 112 708 834 | 10 | 109 292 853 | 43 | 732 343 850 | 45 | 785 221 571 |
| Tavoite 3 | 56 | 13 221 222 835 | 10 | 802 312 390 | 30 | 6 568 750 561 | 34 | 7 079 666 326 |
| Tavoite 4 | 16 | 2 614 128 525 | 3 | 121 340 718 | 11 | 1 324 982 251 | 11 | 1 324 982 251 |
| Tavoite 5 (a) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 5 (b) | 83 | 1 057 483 760 | 5 | 51 049 826 | 54 | 489 410 848 | 58 | 530 457 498 |
| Tavoite 6 | 2 | 177 902 801 | 1 | 104 798 749 | 2 | 161 300 249 | 2 | 161 300 249 |
| Yhteisöaloitteet | 373 | 4 664 895 421 | 68 | 568 697 469 | 244 | 1 497 206 934 | 252 | 1 510 102 428 |
| Yhteensä | 786 | 48 252 482 256 | 187 | 7 246 278 950 | 522 | 21 915 926 019 | 541 | 22 551 299 063 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko. |

Talousarvioala (46)

Yhteensä

Päätetty ennen vuotta 2004

Päätetty 31. joulukuuta 2004

Päätetty 31. maaliskuuta 2005

Ohjelmien lukumäärä

Suunniteltu yhteisön rahoitusosuus (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Tavoite 1

102

22 806 888 948

20

4 263 436 869

59

9 800 246 487

59

9 800 246 487

Tavoite 2 1994—1996

82

1 597 251 132

70

1 225 350 076

79

1 341 684 839

80

1 359 322 253

Tavoite 2 1997—1999

72

2 112 708 834

10

109 292 853

43

732 343 850

45

785 221 571

Tavoite 3

56

13 221 222 835

10

802 312 390

30

6 568 750 561

34

7 079 666 326

Tavoite 4

16

2 614 128 525

3

121 340 718

11

1 324 982 251

11

1 324 982 251

Tavoite 5 (a)

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 5 (b)

83

1 057 483 760

5

51 049 826

54

489 410 848

58

530 457 498

Tavoite 6

2

177 902 801

1

104 798 749

2

161 300 249

2

161 300 249

Yhteisöaloitteet

373

4 664 895 421

68

568 697 469

244

1 497 206 934

252

1 510 102 428

Yhteensä

786

48 252 482 256

187

7 246 278 950

522

21 915 926 019

541

22 551 299 063

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

Taulukko 5.1c — Rakennetoimet: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston ohjausosaston ohjelmat (vuosilta 1994—1999), jotka päätettiin 31. joulukuuta 2004 tai 31. maaliskuuta 2005 mennessä

| Talousarvioala (47) | Yhteensä | Päätetty ennen vuotta 2004 | Päätetty 31. joulukuuta 2004 | Päätetty 31. maaliskuuta 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ohjelmien lukumäärä | Suunniteltu yhteisön rahoitusosuus (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) |
| Tavoite 1 | 69 | 14 301 716 000 | 4 | 565 075 313 | 34 | 4 721 652 121 | 34 | 4 721 652 121 |
| Tavoite 2 1994—1996 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 2 1997—1999 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 5 (a) | 66 | 5 544 906 000 | 30 | 421 287 186 | 43 | 1 728 707 188 | 43 | 1 728 707 188 |
| Tavoite 5 (b) | 84 | 3 163 701 000 | 21 | 693 559 284 | 46 | 1 772 582 355 | 48 | 1 790 545 748 |
| Tavoite 6 | 2 | 288 794 000 | 0 | 0 | 1 | 211 137 456 | 1 | 211 137 456 |
| Yhteisöaloitteet | 167 | 1 156 618 000 | 38 | 132 882 889 | 106 | 534 783 853 | 106 | 534 783 853 |
| Yhteensä | 388 | 24 455 735 000 | 93 | 1 812 804 672 | 230 | 8 968 862 973 | 232 | 8 986 826 366 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko. |

Talousarvioala (47)

Yhteensä

Päätetty ennen vuotta 2004

Päätetty 31. joulukuuta 2004

Päätetty 31. maaliskuuta 2005

Ohjelmien lukumäärä

Suunniteltu yhteisön rahoitusosuus (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Tavoite 1

69

14 301 716 000

4

565 075 313

34

4 721 652 121

34

4 721 652 121

Tavoite 2 1994—1996

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 2 1997—1999

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 5 (a)

66

5 544 906 000

30

421 287 186

43

1 728 707 188

43

1 728 707 188

Tavoite 5 (b)

84

3 163 701 000

21

693 559 284

46

1 772 582 355

48

1 790 545 748

Tavoite 6

2

288 794 000

0

0

1

211 137 456

1

211 137 456

Yhteisöaloitteet

167

1 156 618 000

38

132 882 889

106

534 783 853

106

534 783 853

Yhteensä

388

24 455 735 000

93

1 812 804 672

230

8 968 862 973

232

8 986 826 366

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

Taulukko 5.1d — Rakennetoimet: Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen ohjelmat vuosilta (1994—1999), jotka päätettiin 31. joulukuuta 2004 tai 31. maaliskuuta 2005 mennessä

| Talousarvioala (48) | Yhteensä | Päätetty ennen vuotta 2004 | Päätetty 31. joulukuuta 2004 | Päätetty 31. maaliskuuta 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ohjelmien lukumäärä | Suunniteltu yhteisön rahoitusosuus (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) | Ohjelmien lukumäärä | Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa) |
| Tavoite 1 | 18 | 1 797 039 031 | 1 | 32 744 | 3 | 127 659 610 | 5 | 199 177 066 |
| Tavoite 2 1994—1996 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 2 1997—1999 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 5 (a) | 12 | 850 431 000 | 2 | 23 715 837 | 2 | 23 715 837 | 3 | 46 725 040 |
| Tavoite 5 (b) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Tavoite 6 | 2 | 8 260 000 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 | 1 | 3 523 447 |
| Yhteisöaloitteet | 20 | 127 103 242 | 4 | 2 245 131 | 5 | 14 058 058 | 8 | 15 527 939 |
| Yhteensä | 52 | 2 782 833 273 | 8 | 29 517 159 | 11 | 168 956 952 | 17 | 264 953 492 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko. |

Talousarvioala (48)

Yhteensä

Päätetty ennen vuotta 2004

Päätetty 31. joulukuuta 2004

Päätetty 31. maaliskuuta 2005

Ohjelmien lukumäärä

Suunniteltu yhteisön rahoitusosuus (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Ohjelmien lukumäärä

Maksettu yhteisön rahoitusosuus yhteensä (euroa)

Tavoite 1

18

1 797 039 031

1

32 744

3

127 659 610

5

199 177 066

Tavoite 2 1994—1996

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 2 1997—1999

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 3

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 4

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 5 (a)

12

850 431 000

2

23 715 837

2

23 715 837

3

46 725 040

Tavoite 5 (b)

0

0

0

0

0

0

0

0

Tavoite 6

2

8 260 000

1

3 523 447

1

3 523 447

1

3 523 447

Yhteisöaloitteet

20

127 103 242

4

2 245 131

5

14 058 058

8

15 527 939

Yhteensä

52

2 782 833 273

8

29 517 159

11

168 956 952

17

264 953 492

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

Komission lopputarkastusohjelma

| 5.32. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi pitkiä (joissakin tapauksissa yli kahdeksan kuukauden) viiveitä komission tarkastustulosten raportoinnissa jäsenvaltioille (49). Viiveet pitkittävät aikaa, joka komissiolta kuluu mahdollisesti tarpeen olevien rahoituskorjausehdotusten tekemiseen ja vastaavasti sääntöjenvastaisten menojen perintään. |
| --- | --- |

5.32.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi pitkiä (joissakin tapauksissa yli kahdeksan kuukauden) viiveitä komission tarkastustulosten raportoinnissa jäsenvaltioille (49). Viiveet pitkittävät aikaa, joka komissiolta kuluu mahdollisesti tarpeen olevien rahoituskorjausehdotusten tekemiseen ja vastaavasti sääntöjenvastaisten menojen perintään.

| 5.32. | Komission yksiköt pyrkivät lähettämään tarkastuskertomukset jäsenvaltioille kohtuullisessa ajassa. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista EAKR-tapauksista kaikki koskevat lopputarkastuksia, joissa kaikki asiakirjat eivät olleet saatavilla paikan päällä ja ne toimitettiin joitakin viikkoja paikan päällä tehdyn tarkastuskäynnin jälkeen. Joissakin KOR-tapauksissa tarkastustulosten raportointi vei paljon aikaa kansallisten viranomaisten kanssa ennen tarkastuskertomuksen laatimista käytyjen pitkien neuvottelujen vuoksi. |
| --- | --- |

5.32.

Komission yksiköt pyrkivät lähettämään tarkastuskertomukset jäsenvaltioille kohtuullisessa ajassa. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista EAKR-tapauksista kaikki koskevat lopputarkastuksia, joissa kaikki asiakirjat eivät olleet saatavilla paikan päällä ja ne toimitettiin joitakin viikkoja paikan päällä tehdyn tarkastuskäynnin jälkeen. Joissakin KOR-tapauksissa tarkastustulosten raportointi vei paljon aikaa kansallisten viranomaisten kanssa ennen tarkastuskertomuksen laatimista käytyjen pitkien neuvottelujen vuoksi.

| 5.33. | Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto suoritti suppean päättämismenettelyiden tarkastuksen neljässä jäsenvaltiossa. Yhdessä tapauksessa (50) työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto päätti ohjelman tehden siihen minimaalisen rahoituskorjauksen, vaikka kansallinen tarkastusviranomainen oli havainnut vakavia puutteita. |
| --- | --- |

5.33.

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto suoritti suppean päättämismenettelyiden tarkastuksen neljässä jäsenvaltiossa. Yhdessä tapauksessa (50) työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto päätti ohjelman tehden siihen minimaalisen rahoituskorjauksen, vaikka kansallinen tarkastusviranomainen oli havainnut vakavia puutteita.

| 5.33. | Ottaen huomioon käytettävissä olevat resurssit työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston vuoden 2004 tarkastusstrategiassa asetetaan etusijalle ohjelmakautta 2000—2006 koskevat tarkastukset niiden ennaltaehkäisevien vaikutusten vuoksi.
  Muiden jäsenvaltioiden osalta lopputarkastukset toteutetaan vuodesta 2005 alkaen.
  Mainitun Belgiaa koskevan tapauksen osalta työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto katsoo, että jäsenvaltion tekemä kiinteämääräinen oikaisu oli riittävä suhteessa ongelmiin, jotka jäsenvaltion riippumaton viranomainen havaitsi tarkastettujen vuosien osalta. |
| --- | --- |

5.33.

Ottaen huomioon käytettävissä olevat resurssit työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston vuoden 2004 tarkastusstrategiassa asetetaan etusijalle ohjelmakautta 2000—2006 koskevat tarkastukset niiden ennaltaehkäisevien vaikutusten vuoksi.

Muiden jäsenvaltioiden osalta lopputarkastukset toteutetaan vuodesta 2005 alkaen.

Mainitun Belgiaa koskevan tapauksen osalta työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto katsoo, että jäsenvaltion tekemä kiinteämääräinen oikaisu oli riittävä suhteessa ongelmiin, jotka jäsenvaltion riippumaton viranomainen havaitsi tarkastettujen vuosien osalta.

| 5.34. | Vuoden 2004 loppuun mennessä aluepolitiikan pääosasto oli suorittanut jälkitarkastuksia 15 EU-jäsenvaltiossa; tarkastukset käsittivät 56 ohjelmaa, jotka kattoivat 35 prosenttia EAKR:n rahoitusosuudesta. Pääosasto havaitsi ohjelmissa merkittäviä virhemääriä yhdeksässä jäsenvaltiossa. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan tarkastukset olivat laadultaan tyydyttäviä. |
| --- | --- |

5.34.

Vuoden 2004 loppuun mennessä aluepolitiikan pääosasto oli suorittanut jälkitarkastuksia 15 EU-jäsenvaltiossa; tarkastukset käsittivät 56 ohjelmaa, jotka kattoivat 35 prosenttia EAKR:n rahoitusosuudesta. Pääosasto havaitsi ohjelmissa merkittäviä virhemääriä yhdeksässä jäsenvaltiossa. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan tarkastukset olivat laadultaan tyydyttäviä.

Yksityiskohtaisten hanketarkastusten tulokset

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

| 5.35. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti jäsenvaltioissa yksityiskohtaisen testaamisen avulla 167 hanketta, jotka kuuluivat tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen valittuihin ohjelmiin (kohta 5.19); tavoitteena oli saada lisää todentavaa aineistoa rahastojen toiminnasta. |
| --- | --- |

5.35.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti jäsenvaltioissa yksityiskohtaisen testaamisen avulla 167 hanketta, jotka kuuluivat tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen valittuihin ohjelmiin (kohta 5.19); tavoitteena oli saada lisää todentavaa aineistoa rahastojen toiminnasta.

Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat erityyppiset ongelmat

| 5.36. | Edellä mainitut hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteet (kohdat 5.20—5.27) lisäävät tilien perustana olevien menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamissa hankkeiden testauksissa havaittiin laaja-alaisia ongelmia. Yleisimmin ilmeni tapauksia, joissa oli ilmoitettu tukeen oikeuttamattomia menoeriä (51), menoja oli ilmoitettu kahteen kertaan (52) tai valtion tukiohjelmiin liittyviä sääntöjä ei ollut noudatettu (53); ongelmia liittyi myös julkisiin hankintoihin (54), riittämättömään hankkeita koskevaan todentavaan aineistoon (55) sekä siihen, että yleiskulujen kohdentamiseen eri hankkeisiin ei ollut käytössä asianmukaisesti perusteltua ja oikeudenmukaista menetelmää (56). |
| --- | --- |

5.36.

Edellä mainitut hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteet (kohdat 5.20—5.27) lisäävät tilien perustana olevien menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä riskejä. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamissa hankkeiden testauksissa havaittiin laaja-alaisia ongelmia. Yleisimmin ilmeni tapauksia, joissa oli ilmoitettu tukeen oikeuttamattomia menoeriä (51), menoja oli ilmoitettu kahteen kertaan (52) tai valtion tukiohjelmiin liittyviä sääntöjä ei ollut noudatettu (53); ongelmia liittyi myös julkisiin hankintoihin (54), riittämättömään hankkeita koskevaan todentavaan aineistoon (55) sekä siihen, että yleiskulujen kohdentamiseen eri hankkeisiin ei ollut käytössä asianmukaisesti perusteltua ja oikeudenmukaista menetelmää (56).

| 5.36. | Komissio tutkii parhaillaan tilintarkastustuomioistuimen näissä tapauksissa tekemiä havaintoja ottaen huomioon jäsenvaltioiden vastaukset. Monissa tapauksissa se ei pysty vielä ottamaan kantaa ja suorittaa analyysinsa loppuun hankkien tarvittaessa lisätietoja. Komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet ja muun muassa tekee oikaisuja niissä tapauksissa, joilla on taloudellista vaikutusta. |
| --- | --- |

5.36.

Komissio tutkii parhaillaan tilintarkastustuomioistuimen näissä tapauksissa tekemiä havaintoja ottaen huomioon jäsenvaltioiden vastaukset. Monissa tapauksissa se ei pysty vielä ottamaan kantaa ja suorittaa analyysinsa loppuun hankkien tarvittaessa lisätietoja. Komissio toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet ja muun muassa tekee oikaisuja niissä tapauksissa, joilla on taloudellista vaikutusta.

Muiden tarkastajien toimittamat tarkastukset

| 5.37. | Joulukuussa 2004 EU:n jäsenvaltioiden ylimpien tarkastuselinten pääjohtajien yhteyskomitean työryhmä, joka toimii rakennerahastojen alalla, laati yhdessä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa raportin rakennerahastojen tuen hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevasta rinnakkaistarkastuksesta (57). Jäsenvaltioiden oli määrä hyödyntää tuloksia omien hallinto- ja valvontajärjestelmiensä kehittämisessä. Työryhmä, johon kuului yhdeksän jäsenvaltiota (58), suoritti rinnakkaistarkastuksia vuosina 2003—2004 tutkiakseen, miten kahta tiettyä säännöksiin perustuvaa vaatimusta (59) sovellettiin kyseisissä maissa hallinto- ja valvontajärjestelmiin ohjelmakaudella 2000—2006; säännökset koskivat riittävän jäljitysketjun varmistamista (7 artikla) ja otantaan perustuvien, toimien riippumattomien tarkastusten järjestämistä (10—12 artikla). |
| --- | --- |

5.37.

Joulukuussa 2004 EU:n jäsenvaltioiden ylimpien tarkastuselinten pääjohtajien yhteyskomitean työryhmä, joka toimii rakennerahastojen alalla, laati yhdessä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kanssa raportin rakennerahastojen tuen hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevasta rinnakkaistarkastuksesta (57). Jäsenvaltioiden oli määrä hyödyntää tuloksia omien hallinto- ja valvontajärjestelmiensä kehittämisessä. Työryhmä, johon kuului yhdeksän jäsenvaltiota (58), suoritti rinnakkaistarkastuksia vuosina 2003—2004 tutkiakseen, miten kahta tiettyä säännöksiin perustuvaa vaatimusta (59) sovellettiin kyseisissä maissa hallinto- ja valvontajärjestelmiin ohjelmakaudella 2000—2006; säännökset koskivat riittävän jäljitysketjun varmistamista (7 artikla) ja otantaan perustuvien, toimien riippumattomien tarkastusten järjestämistä (10—12 artikla).

| 5.38. | Arvioinnin perusteella tehtiin esimerkiksi seuraavat keskeiset päätelmät: |
| --- | --- |

5.38.

Arvioinnin perusteella tehtiin esimerkiksi seuraavat keskeiset päätelmät:

| 5.38. | |
| --- | --- |

5.38.

| — | Useimmissa maissa on asetuksen mukainen riittävä jäljitysketju. Yksittäisissä hankkeissa havaittiin joitakin puutteita, mutta ne eivät yleensä olleet systemaattisia vaan hankekohtaisia yksittäistapauksia. Merkittävimmät havaitut puutteet olivat toimitettujen tarkastusten dokumentoinnin puutteellisuus sekä sääntöjenvastaisuuksien ja selvien virheiden välisen eron määrittelemättä jättäminen. |
| --- | --- |

—

Useimmissa maissa on asetuksen mukainen riittävä jäljitysketju. Yksittäisissä hankkeissa havaittiin joitakin puutteita, mutta ne eivät yleensä olleet systemaattisia vaan hankekohtaisia yksittäistapauksia. Merkittävimmät havaitut puutteet olivat toimitettujen tarkastusten dokumentoinnin puutteellisuus sekä sääntöjenvastaisuuksien ja selvien virheiden välisen eron määrittelemättä jättäminen.

| — | Sääntöjenvastaisuuksien raportoinnista annettua asetusta (EY) N:o 1681/94 ollaan muuttamassa sääntöjenvastaisuuden määrittelemiseksi selvästi. |
| --- | --- |

—

Sääntöjenvastaisuuksien raportoinnista annettua asetusta (EY) N:o 1681/94 ollaan muuttamassa sääntöjenvastaisuuden määrittelemiseksi selvästi.

| — | Useimmissa maissa riippumattomat otantatarkastukset toteutettiin ja niistä raportoitiin asetuksessa säädetyn mukaisesti. Jos näin ei ollut, työryhmä totesi, että asianomaiset viranomaiset ovat ryhtyneet asianmukaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että vaadittavat tarkastukset suoritetaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Tarkastukset toimittavien elinten riippumattomuus oli varmistettu kaikissa tutkituissa ohjelmissa. Tarkastusten toteuttaminen on kuitenkin ollut suhteellisen hidasta. |
| --- | --- |

—

Useimmissa maissa riippumattomat otantatarkastukset toteutettiin ja niistä raportoitiin asetuksessa säädetyn mukaisesti. Jos näin ei ollut, työryhmä totesi, että asianomaiset viranomaiset ovat ryhtyneet asianmukaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että vaadittavat tarkastukset suoritetaan ohjelmakauden loppuun mennessä. Tarkastukset toimittavien elinten riippumattomuus oli varmistettu kaikissa tutkituissa ohjelmissa. Tarkastusten toteuttaminen on kuitenkin ollut suhteellisen hidasta.

| — | Komissio yhtyy tähän arviointiin, jota sen oma tarkastustoiminta tukee. |
| --- | --- |

—

Komissio yhtyy tähän arviointiin, jota sen oma tarkastustoiminta tukee.

| — | Sovellettavat säännökset ovat tulkittavissa moniselitteisesti tai jopa ristiriitaisesti. Työryhmä ilmaisi huolestuneisuutensa ohjelmakautta 2000—2006 koskevien säännösten täytäntöönpanon edellyttämästä entistä suuremmasta byrokratiasta, mikä lisää henkilöstö- ja muita kuluja. |
| --- | --- |

—

Sovellettavat säännökset ovat tulkittavissa moniselitteisesti tai jopa ristiriitaisesti. Työryhmä ilmaisi huolestuneisuutensa ohjelmakautta 2000—2006 koskevien säännösten täytäntöönpanon edellyttämästä entistä suuremmasta byrokratiasta, mikä lisää henkilöstö- ja muita kuluja.

| — | Komissio vastaa lainsäädännöllisten vaatimusten tulkintaa koskeviin jäsenvaltioiden kysymyksiin ja antaa ohjeita. Sen aikomuksena on antaa ohjeita muun muassa kauden 2000—2006 ohjelmien päättämisestä ja varmentamistehtävästä. Valvontapuitteiden yksityiskohtainen täytäntöönpano kaudella 2000—2006 on jäsenvaltioiden vastuulla. Tiukemmat vaatimukset voivat johtaa lisäkustannuksiin muun muassa henkilöstön alalla, mutta tämän olisi oltava oikeassa suhteessa hallinto- ja valvontatoiminnan yleisestä parantumisesta saataviin etuihin. Osa näistä kustannuksista on mahdollista kattaa teknisen avun rahoituksella. |
| --- | --- |

—

Komissio vastaa lainsäädännöllisten vaatimusten tulkintaa koskeviin jäsenvaltioiden kysymyksiin ja antaa ohjeita. Sen aikomuksena on antaa ohjeita muun muassa kauden 2000—2006 ohjelmien päättämisestä ja varmentamistehtävästä. Valvontapuitteiden yksityiskohtainen täytäntöönpano kaudella 2000—2006 on jäsenvaltioiden vastuulla. Tiukemmat vaatimukset voivat johtaa lisäkustannuksiin muun muassa henkilöstön alalla, mutta tämän olisi oltava oikeassa suhteessa hallinto- ja valvontatoiminnan yleisestä parantumisesta saataviin etuihin. Osa näistä kustannuksista on mahdollista kattaa teknisen avun rahoituksella.

Pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat: enemmän tietoa mutta liian vähän varaumia

| 5.39. | Tilintarkastustuomioistuin tutki rakennetoimista vastaavien pääosastojen pääjohtajien vuotta 2004 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan ja niihin liittyvissä lausumissa esittämiä tietoja. Komissio tuo uudelleen esille riskin, että hallinto- ja valvontajärjestelmiä ei panna täytäntöön jäsenvaltioissa riittävän tarkasti sen varmistamiseksi, että ohjelmakautta 2000—2006 koskevien tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia. |
| --- | --- |

5.39.

Tilintarkastustuomioistuin tutki rakennetoimista vastaavien pääosastojen pääjohtajien vuotta 2004 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan ja niihin liittyvissä lausumissa esittämiä tietoja. Komissio tuo uudelleen esille riskin, että hallinto- ja valvontajärjestelmiä ei panna täytäntöön jäsenvaltioissa riittävän tarkasti sen varmistamiseksi, että ohjelmakautta 2000—2006 koskevien tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia.

| 5.40. | Aluepolitiikan pääosaston pääjohtaja toteaa saaneensa kohtuullisen varmuuden menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Hän vahvistaa vuonna 2003 Kreikan kohdalla hallinto- ja valvontajärjestelmistä esitetyt varaumat, joista toinen liittyi EAKR:oon ja toinen koheesiorahastoon. Kreikassa käynnistettiin joulukuussa 2004 EAKR:n osalta välimaksujen lakkauttamiseen tähtäävä menettely. |
| --- | --- |

5.40.

Aluepolitiikan pääosaston pääjohtaja toteaa saaneensa kohtuullisen varmuuden menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Hän vahvistaa vuonna 2003 Kreikan kohdalla hallinto- ja valvontajärjestelmistä esitetyt varaumat, joista toinen liittyi EAKR:oon ja toinen koheesiorahastoon. Kreikassa käynnistettiin joulukuussa 2004 EAKR:n osalta välimaksujen lakkauttamiseen tähtäävä menettely.

| 5.41. | Parannuksena edellisvuoteen aluepolitiikan pääosaston esittämät varaumat on arvioitu määrällisesti etenkin vuonna 2004 suoritettujen maksujen osalta. Varaumat perustuvat komissiolle toimitettujen järjestelmäkuvausten pohjalta suoritettuihin asiakirjatarkastuksiin sekä jäsenvaltioissa toimitettuihin tarkastuksiin. On syytä huomioida, että aluepolitiikan pääosasto suoritti vuonna 2004 ainoastaan kahdeksan järjestelmätarkastusta vuosien 2000—2006 ohjelmien osalta (tarkastuksia oli määrä suorittaa 15); niiden yhteydessä tehtiin vähäinen määrä yksityiskohtaisia hanketarkastuksia. |
| --- | --- |

5.41.

Parannuksena edellisvuoteen aluepolitiikan pääosaston esittämät varaumat on arvioitu määrällisesti etenkin vuonna 2004 suoritettujen maksujen osalta. Varaumat perustuvat komissiolle toimitettujen järjestelmäkuvausten pohjalta suoritettuihin asiakirjatarkastuksiin sekä jäsenvaltioissa toimitettuihin tarkastuksiin. On syytä huomioida, että aluepolitiikan pääosasto suoritti vuonna 2004 ainoastaan kahdeksan järjestelmätarkastusta vuosien 2000—2006 ohjelmien osalta (tarkastuksia oli määrä suorittaa 15); niiden yhteydessä tehtiin vähäinen määrä yksityiskohtaisia hanketarkastuksia.

| 5.41. | Eräät aluepolitiikan pääosaston suunnittelemat kauden 2000—2006 ohjelmia koskevat tarkastukset oli siirrettävä vuoteen 2005, koska henkilöstöpula oli vuoden lopussa erityisen paha ja resurssit oli keskitettävä kauden 1994—1999 ohjelmien lopputarkastusten valmiiksi saamiseen. Kauden 2000—2006 järjestelmätarkastuksen mukaan paikan päällä suoritettavilla tarkastuksilla testataan otos hankkeita vuonna 2005 alkavan tarkastuksen toisessa vaiheessa. Pääjohtajan tiettyä vuotta koskeva lausuma ei perustu ainoastaan kyseisen vuoden aikana suoritettuihin tarkastuksiin vaan varmuuteen, joka on muodostunut aikaisempien vuosien tarkastustoiminnasta pääosaston tarkastusstrategian puitteissa, sekä jäsenvaltioiden tarkastustoiminnan luomaan varmuuteen. |
| --- | --- |

5.41.

Eräät aluepolitiikan pääosaston suunnittelemat kauden 2000—2006 ohjelmia koskevat tarkastukset oli siirrettävä vuoteen 2005, koska henkilöstöpula oli vuoden lopussa erityisen paha ja resurssit oli keskitettävä kauden 1994—1999 ohjelmien lopputarkastusten valmiiksi saamiseen. Kauden 2000—2006 järjestelmätarkastuksen mukaan paikan päällä suoritettavilla tarkastuksilla testataan otos hankkeita vuonna 2005 alkavan tarkastuksen toisessa vaiheessa. Pääjohtajan tiettyä vuotta koskeva lausuma ei perustu ainoastaan kyseisen vuoden aikana suoritettuihin tarkastuksiin vaan varmuuteen, joka on muodostunut aikaisempien vuosien tarkastustoiminnasta pääosaston tarkastusstrategian puitteissa, sekä jäsenvaltioiden tarkastustoiminnan luomaan varmuuteen.

| 5.42. | Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston jäsenvaltioissa vuoden 2004 loppuun mennessä suorittamat järjestelmätarkastukset käsittävät 70 prosenttia ohjelmakautta 2000—2006 koskevan (EU15) ESR:n rahoitusosuuden kokonaismäärästä. Pääosaston suorittamat hanketarkastukset eivät kuitenkaan riittäneet hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta tehtyjen päätelmien tueksi. Pääjohtajan lausuma sisältää niitä hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan varauman, joiden kohdalla havaittiin vakavia puutteita. Puutteiden yksilöinti lausumassa merkitsee parannusta edeltävään vuoteen verrattuna, vaikkakaan puutteita ei ole arvioitu määrällisesti. |
| --- | --- |

5.42.

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston jäsenvaltioissa vuoden 2004 loppuun mennessä suorittamat järjestelmätarkastukset käsittävät 70 prosenttia ohjelmakautta 2000—2006 koskevan (EU15) ESR:n rahoitusosuuden kokonaismäärästä. Pääosaston suorittamat hanketarkastukset eivät kuitenkaan riittäneet hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta tehtyjen päätelmien tueksi. Pääjohtajan lausuma sisältää niitä hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan varauman, joiden kohdalla havaittiin vakavia puutteita. Puutteiden yksilöinti lausumassa merkitsee parannusta edeltävään vuoteen verrattuna, vaikkakaan puutteita ei ole arvioitu määrällisesti.

| 5.42. | Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston järjestelmätarkastuksiin sisältyy myös lukuisten vastuullisten viranomaisten hankeasiakirjojen varmentaminen. Näiden testien ansiosta on mahdollista muodostaa tarkka mielipide tavasta, jolla päätökset hankkeiden hyväksymisestä tehdään ja jolla menoilmoituksia analysoidaan ja valvotaan. Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston soveltamassa tarkastusmenetelmässä pyritään käyttämään tehokkaasti käytettävissä olevia resursseja ja muodostamaan mielipide maksimimäärästä järjestelmiä, joihin sisältyy erittäin paljon hankkeita.
  Se, että jäsenvaltiot ovat tehneet vaaditut parannukset järjestelmiin ja joko jäsenvaltiot itse tai komissio ovat (aina tarvittaessa) tehneet merkittäviä rahoitusoikaisuja, osoittaa työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston tarkastustyön olleen pätevää. Näin on voitu lisätä varmuutta. Kauden 2000–2006 osalta on käynnissä olevien menettelyjen lisäksi myös tehty oikaisuja 266 miljoonan euron edestä. |
| --- | --- |

5.42.

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston järjestelmätarkastuksiin sisältyy myös lukuisten vastuullisten viranomaisten hankeasiakirjojen varmentaminen. Näiden testien ansiosta on mahdollista muodostaa tarkka mielipide tavasta, jolla päätökset hankkeiden hyväksymisestä tehdään ja jolla menoilmoituksia analysoidaan ja valvotaan. Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston soveltamassa tarkastusmenetelmässä pyritään käyttämään tehokkaasti käytettävissä olevia resursseja ja muodostamaan mielipide maksimimäärästä järjestelmiä, joihin sisältyy erittäin paljon hankkeita.

Se, että jäsenvaltiot ovat tehneet vaaditut parannukset järjestelmiin ja joko jäsenvaltiot itse tai komissio ovat (aina tarvittaessa) tehneet merkittäviä rahoitusoikaisuja, osoittaa työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston tarkastustyön olleen pätevää. Näin on voitu lisätä varmuutta. Kauden 2000–2006 osalta on käynnissä olevien menettelyjen lisäksi myös tehty oikaisuja 266 miljoonan euron edestä.

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto on vuotuisessa toimintakertomuksessaan todennut olevan vaikeaa määrittää taloudellinen vaikutus, joka jäsenvaltioissa esiintyviin järjestelmiä koskeviin heikkouksiin liittyvillä varauksilla on. Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto arvioi kuitenkin komission ohjeiden (C(2001) 476 lopullinen) mukaisesti, että järjestelmätarkastuksissa havaitut heikkoudet merkitsevät enintään 261 miljoonan euron suuruista mahdollista riskiä. Tämä vastaa 3,4 prosenttia ESR:ään vuonna 2004 suoritetuista maksuista. Muodollinen päätös maksujen keskeytyksestä ja/tai rahoitusoikaisuista voidaan tehdä jäsenvaltioiden kanssa käytyjen kuulemismenettelyjen jälkeen. Monissa tapauksissa jäsenvaltio on parantanut järjestelmiään ja/tai tehnyt itse tarvittavia rahoitusoikaisuja. Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston havaitsemat järjestelmään liittyvät heikkoudet ja korjaavien toimenpiteiden toteutustilanne ovat näin ollen syitä siihen, että pääjohtaja on säilyttänyt varauman lausumassaan.

| 5.43. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kalastus- ja meriasioiden pääosaston kohdalla vuotuinen toimintakertomus oli yksityiskohtaisempi ja selkeämpi kuin aiempina vuosina. Kertomus ei kuitenkaan sisältänyt kattavia tietoja niiden toimien edistymisestä, joita oli edellytetty toteutettavan tilintarkastustuomioistuimen ja pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön tarkastuksiin perustuvien suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.43.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kalastus- ja meriasioiden pääosaston kohdalla vuotuinen toimintakertomus oli yksityiskohtaisempi ja selkeämpi kuin aiempina vuosina. Kertomus ei kuitenkaan sisältänyt kattavia tietoja niiden toimien edistymisestä, joita oli edellytetty toteutettavan tilintarkastustuomioistuimen ja pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön tarkastuksiin perustuvien suositusten mukaisesti.

| 5.43. | Kalastus- ja meriasioiden pääosasto arvostaa tilintarkastustuomioistuimen havaintoja ja ottaa ne huomioon parantaakseen entisestään vuotuista toimintakertomustaan tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

5.43.

Kalastus- ja meriasioiden pääosasto arvostaa tilintarkastustuomioistuimen havaintoja ja ottaa ne huomioon parantaakseen entisestään vuotuista toimintakertomustaan tulevaisuudessa.

| 5.44. | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston kohdalla on voimassa jo vuonna 2003 esitetty varauma, joka koskee EMOTR-ohjausosaston menoja ohjelmakaudella 2000—2006. Pääosasto on edistynyt alkuperäiseen varaumaan liittyvien kysymysten selvittämisessä eikä EMOTR-ohjausosaston menojen kohdalla ole enää voimassa yleistä varaumaa, mutta tiettyjen ohjelmien kohdalla vuoden 2004 menoja koskevan varmuuden antamiselle ei ole riittävää perustaa. Pääjohtajan kertomuksessa tuodaan selkeästi esille varauman kohteena oleva rahamäärä. |
| --- | --- |

5.44.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston kohdalla on voimassa jo vuonna 2003 esitetty varauma, joka koskee EMOTR-ohjausosaston menoja ohjelmakaudella 2000—2006. Pääosasto on edistynyt alkuperäiseen varaumaan liittyvien kysymysten selvittämisessä eikä EMOTR-ohjausosaston menojen kohdalla ole enää voimassa yleistä varaumaa, mutta tiettyjen ohjelmien kohdalla vuoden 2004 menoja koskevan varmuuden antamiselle ei ole riittävää perustaa. Pääjohtajan kertomuksessa tuodaan selkeästi esille varauman kohteena oleva rahamäärä.

| 5.45. | Rakennetoimista vastaavat pääosastot eivät — vuoden 2003 tapaan –esittäneet ohjelmakautta 1994—1999 koskevia varaumia (60), vaikka esimerkiksi aluepolitiikan pääosaston kyseisen ohjelmakauden osalta toimittamat jälkitarkastukset toivat esille merkittävän virhemäärän yhdeksän jäsenvaltion kohdalla (kohta 5.34). |
| --- | --- |

5.45.

Rakennetoimista vastaavat pääosastot eivät — vuoden 2003 tapaan –esittäneet ohjelmakautta 1994—1999 koskevia varaumia (60), vaikka esimerkiksi aluepolitiikan pääosaston kyseisen ohjelmakauden osalta toimittamat jälkitarkastukset toivat esille merkittävän virhemäärän yhdeksän jäsenvaltion kohdalla (kohta 5.34).

| 5.45. | Komissio katsoo varauman puuttumisen olevan perusteltua pääosastojen soveltamien tiukkojen menettelyjen vuoksi ja lopputarkastusten vuoksi, joita on toteutettu ja toteutetaan loppulausumien luotettavuuden varmistamiseksi. Kun tarkastushavaintojen tarkastelussa jäsenvaltioiden kanssa todetaan merkittävä virhemäärä, kyseisiin ohjelmiin tehdään rahoitusoikaisuja. |
| --- | --- |

5.45.

Komissio katsoo varauman puuttumisen olevan perusteltua pääosastojen soveltamien tiukkojen menettelyjen vuoksi ja lopputarkastusten vuoksi, joita on toteutettu ja toteutetaan loppulausumien luotettavuuden varmistamiseksi. Kun tarkastushavaintojen tarkastelussa jäsenvaltioiden kanssa todetaan merkittävä virhemäärä, kyseisiin ohjelmiin tehdään rahoitusoikaisuja.

Aiemmissa tarkastuslausumissa esitettyjen huomautusten seuranta: komissiolta edellytettävät lisätoimet

| 5.46. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimenpiteet, jotka komissio oli toteuttanut viimeaikaisissa tarkastuslausumiin liittyvissä erityisarvioinneissa esitettyjen huomautusten perusteella.
  Liitteessä 2
  esitetään komissiolta tilintarkastustuomioistuimen keskeisten huomautusten osalta edellytettävät lisätoimet. Komissio on suorittanut yleisesti ottaen tyydyttävää seurantaa tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa hankkeiden testauksissa havaittujen erityisten ongelmien osalta, mutta joissakin tapauksissa lopullisen päätöksen esittämisessä tai mahdollisten perintämenettelyiden käynnistämisessä on ilmennyt huomattavia viiveitä (61). Kyseisistä tapauksista yksi liittyy tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1998 koskevassa tarkastuslausumassa esittämään havaintoon. |
| --- | --- |

5.46.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi toimenpiteet, jotka komissio oli toteuttanut viimeaikaisissa tarkastuslausumiin liittyvissä erityisarvioinneissa esitettyjen huomautusten perusteella.
  Liitteessä 2
  esitetään komissiolta tilintarkastustuomioistuimen keskeisten huomautusten osalta edellytettävät lisätoimet. Komissio on suorittanut yleisesti ottaen tyydyttävää seurantaa tilintarkastustuomioistuimen toimittamissa hankkeiden testauksissa havaittujen erityisten ongelmien osalta, mutta joissakin tapauksissa lopullisen päätöksen esittämisessä tai mahdollisten perintämenettelyiden käynnistämisessä on ilmennyt huomattavia viiveitä (61). Kyseisistä tapauksista yksi liittyy tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1998 koskevassa tarkastuslausumassa esittämään havaintoon.

| 5.46. | Komissio vastaa yksityiskohtaisesti tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin aiemmissa lausumissa esitettyjen huomautusten seurannasta liitteessä 2. |
| --- | --- |

5.46.

Komissio vastaa yksityiskohtaisesti tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin aiemmissa lausumissa esitettyjen huomautusten seurannasta liitteessä 2.

Tilintarkastustuomioistuimen aikaisempien vuosien tarkastuslausumissa havaittujen yksittäisten virhetapausten seurannan osalta tilanne on seuraava. Mainitussa tapauksessa varainhoitovuoden 1998 tarkastuslausumasta jäsenvaltio oli aikaisemmin ilmoittanut, että vaadittu toimenpide oli toteutettu, ja komissio vahvisti tämän päättäessään ohjelmaa lopullisesti vuonna 2004. Kolmen muun EAKR:ää koskevan tapauksen osalta komissio on ilmoittanut kantansa ja tapausten käsittelyn lopettaminen riippuu siitä, toteuttaako kyseinen jäsenvaltio asianmukaiset toimenpiteet, jonka perusteella voidaan päätellä, onko välttämätöntä tehdä päätös rahoitusoikaisusta.

Tapauksesta OP 94IT16002 – Italia (Sardinia) on käynnissä asetuksen (ETY) N:o 4253/88 24 artiklan mukainen menettely.

Päätelmät ja suositukset

Päätelmät

| 5.47. | Komissio on jatkanut toimiaan sisäisen valvontaympäristönsä parantamiseksi. Tietyt lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen sisäisen valvonnan standardien soveltamisen osalta (ks. kohdat 5.14—5.18). |
| --- | --- |

5.47.

Komissio on jatkanut toimiaan sisäisen valvontaympäristönsä parantamiseksi. Tietyt lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen sisäisen valvonnan standardien soveltamisen osalta (ks. kohdat 5.14—5.18).

| 5.47. | Komissio toteuttaa toimenpiteitä tehokkuuden parantamiseksi sen ollessa tarpeen. |
| --- | --- |

5.47.

Komissio toteuttaa toimenpiteitä tehokkuuden parantamiseksi sen ollessa tarpeen.

| 5.48. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi joitakin hallinto- ja valvontajärjestelmiin liittyviä puutteita kaikissa otokseen kuuluneissa ohjelmissa niin kaudella 1994—1999 kuin kaudella 2000—2006. Samoin kuin viime vuoden vuosikertomuksessa, tilintarkastustuomioistuimen havainnot osoittavat kauden 2000—2006 osalta tänäkin vuonna, että useimmat tarkastetut järjestelmät kaipaavat eriasteisia parannuksia, ennen kuin ne kaikilta osin vastaavat säännöksiin pohjautuvia perusvaatimuksia, jotka koskevat vaikuttavia toimiin kohdistettavia päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksia ja/tai riippumattomia otantatarkastuksia (62). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös lukuisia laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä virheitä menoissa, joita koskevien ilmoitusten perusteella komissio suoritti maksuja vuonna 2004 (ks. kohdat 5.19—5.27 ja 5.35—5.36). |
| --- | --- |

5.48.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi joitakin hallinto- ja valvontajärjestelmiin liittyviä puutteita kaikissa otokseen kuuluneissa ohjelmissa niin kaudella 1994—1999 kuin kaudella 2000—2006. Samoin kuin viime vuoden vuosikertomuksessa, tilintarkastustuomioistuimen havainnot osoittavat kauden 2000—2006 osalta tänäkin vuonna, että useimmat tarkastetut järjestelmät kaipaavat eriasteisia parannuksia, ennen kuin ne kaikilta osin vastaavat säännöksiin pohjautuvia perusvaatimuksia, jotka koskevat vaikuttavia toimiin kohdistettavia päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksia ja/tai riippumattomia otantatarkastuksia (62). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös lukuisia laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä virheitä menoissa, joita koskevien ilmoitusten perusteella komissio suoritti maksuja vuonna 2004 (ks. kohdat 5.19—5.27 ja 5.35—5.36).

| 5.48. | Rakennerahastoista vastaavat pääosastot ovat poistaneet riskin järjestelmään liittyvistä heikkouksista jäsenvaltioissa kaudella 1994–1999 ohjelmien päättämisessä soveltamillaan strategioilla ja erityisesti tavallaan käsitellä riippumattomien elinten antamia loppulausumia. Komission tarkastusstrategiassa kaudelle 2000–2006 keskitytään varmistamaan, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien keskeiset osat toimivat tehokkaasti. Joissakin ohjelmissa tai joillakin alueilla on myös havaittu puutteita päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksissa ja viivästyksiä riippumattomissa tarkastuksissa. Esimerkiksi 15 jäsenvaltion EU:ssa tarkastetuista 103 ESR-ohjelmasta 49:ssä on annettu suosituksia, jotka koskevat hallinnollisten tarkastusten toteuttamista. Näissä tapauksissa komissio on toteuttanut toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kansalliset viranomaiset panevat täytäntöön toimintasuunnitelmat ongelmien korjaamiseksi ja myös poistavat jo ilmoitetut sääntöjenvastaiset menot sen ollessa perusteltua. Komissio käyttää valtuuksiaan maksujen keskeyttämiseen ja oikaisujen tekemiseen sen ollessa tarpeen. Komissio antaa vuonna 2005 asiakirjan hyvästä hallinnon tarkastuksia koskevasta käytännöstä tarkastustyönsä perusteella parantaakseen entisestään tämän keskeisen valvonnan tehokkuutta. |
| --- | --- |

5.48.

Rakennerahastoista vastaavat pääosastot ovat poistaneet riskin järjestelmään liittyvistä heikkouksista jäsenvaltioissa kaudella 1994–1999 ohjelmien päättämisessä soveltamillaan strategioilla ja erityisesti tavallaan käsitellä riippumattomien elinten antamia loppulausumia. Komission tarkastusstrategiassa kaudelle 2000–2006 keskitytään varmistamaan, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien keskeiset osat toimivat tehokkaasti. Joissakin ohjelmissa tai joillakin alueilla on myös havaittu puutteita päivittäisen hallinnoinnin tarkastuksissa ja viivästyksiä riippumattomissa tarkastuksissa. Esimerkiksi 15 jäsenvaltion EU:ssa tarkastetuista 103 ESR-ohjelmasta 49:ssä on annettu suosituksia, jotka koskevat hallinnollisten tarkastusten toteuttamista. Näissä tapauksissa komissio on toteuttanut toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kansalliset viranomaiset panevat täytäntöön toimintasuunnitelmat ongelmien korjaamiseksi ja myös poistavat jo ilmoitetut sääntöjenvastaiset menot sen ollessa perusteltua. Komissio käyttää valtuuksiaan maksujen keskeyttämiseen ja oikaisujen tekemiseen sen ollessa tarpeen. Komissio antaa vuonna 2005 asiakirjan hyvästä hallinnon tarkastuksia koskevasta käytännöstä tarkastustyönsä perusteella parantaakseen entisestään tämän keskeisen valvonnan tehokkuutta.

| 5.49. | Ohjelmakauteen 1994—1999 liittyvien rakennerahastojen ohjelmien ja koheesiorahaston hankkeiden päättäminen on ollut hidas ja työläs prosessi, jota ei ollut saatu päätökseen vielä vuoden 2004 lopussa. Jäsenvaltiot vastasivat hitaasti komission kyselyihin, ja toisaalta myöskään komissio ei joissakin tapauksissa toiminut riittävän ripeästi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio päätti joitakin ohjelmia, vaikka jäsenvaltioiden toimittamat tukimuodon päättämistä koskevat lausumat eivät sisältäneet kaikkia tarvittavia tietoja (ks. kohdat 5.28—5.34). |
| --- | --- |

5.49.

Ohjelmakauteen 1994—1999 liittyvien rakennerahastojen ohjelmien ja koheesiorahaston hankkeiden päättäminen on ollut hidas ja työläs prosessi, jota ei ollut saatu päätökseen vielä vuoden 2004 lopussa. Jäsenvaltiot vastasivat hitaasti komission kyselyihin, ja toisaalta myöskään komissio ei joissakin tapauksissa toiminut riittävän ripeästi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio päätti joitakin ohjelmia, vaikka jäsenvaltioiden toimittamat tukimuodon päättämistä koskevat lausumat eivät sisältäneet kaikkia tarvittavia tietoja (ks. kohdat 5.28—5.34).

| 5.49. | Komissio katsoo, että ohjelmien päättäminen on yleensä ottaen tapahtunut tyydyttävästi joistakin viiveistä huolimatta. Ohjelmien päättämistä koskevien asiakirjojen perusteellinen tarkastelu ja muut päättämisstrategian osat ovat pienentäneet sääntöjenvastaisten loppumaksujen riskiä. Saadut kokemukset ovat komissiolle ja jäsenvaltioille suureksi hyödyksi käynnissä olevan ohjelmakauden ohjelmia päätettäessä. Puutteita on tarkasteltava ottaen huomioon päätettävien ohjelmien suuri määrä ja prosessin mutkikkuus. |
| --- | --- |

5.49.

Komissio katsoo, että ohjelmien päättäminen on yleensä ottaen tapahtunut tyydyttävästi joistakin viiveistä huolimatta. Ohjelmien päättämistä koskevien asiakirjojen perusteellinen tarkastelu ja muut päättämisstrategian osat ovat pienentäneet sääntöjenvastaisten loppumaksujen riskiä. Saadut kokemukset ovat komissiolle ja jäsenvaltioille suureksi hyödyksi käynnissä olevan ohjelmakauden ohjelmia päätettäessä. Puutteita on tarkasteltava ottaen huomioon päätettävien ohjelmien suuri määrä ja prosessin mutkikkuus.

| 5.50. | Rakennetoimista vastaavien pääosastojen pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sisältyvien tietojen osalta on tapahtunut joitakin parannuksia, mutta lisätoimet ovat tarpeen etenkin varaumien sisällön ja vaikutusten ilmentämisen osalta (ks. kohdat 5.39—5.45). |
| --- | --- |

5.50.

Rakennetoimista vastaavien pääosastojen pääjohtajien vuotuisiin toimintakertomuksiin ja lausumiin sisältyvien tietojen osalta on tapahtunut joitakin parannuksia, mutta lisätoimet ovat tarpeen etenkin varaumien sisällön ja vaikutusten ilmentämisen osalta (ks. kohdat 5.39—5.45).

| 5.50. | Kyseiset pääosastot pyrkivät yhdessä kehittämään johdonmukaisemman ja paremmin dokumentoidun lähestymistavan varaumiin. |
| --- | --- |

5.50.

Kyseiset pääosastot pyrkivät yhdessä kehittämään johdonmukaisemman ja paremmin dokumentoidun lähestymistavan varaumiin.

| 5.51. | Komissio on suorittanut yleisesti ottaen tyydyttävää seurantaa tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten osalta, vaikkakin havaittavissa oli joitakin viivästyksiä (ks. kohta 5.46). |
| --- | --- |

5.51.

Komissio on suorittanut yleisesti ottaen tyydyttävää seurantaa tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten osalta, vaikkakin havaittavissa oli joitakin viivästyksiä (ks. kohta 5.46).

Suositukset

| 5.52. | Rakennetoimet ovat yhteisen hallinnoinnin piiriin kuuluva ala, ja niiden osalta tarpeen olevat hallinnoinnin ja valvonnan parannukset edellyttävät komission ja jäsenvaltioiden yhteistä panosta. Komission tulisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistaa, että |
| --- | --- |

5.52.

Rakennetoimet ovat yhteisen hallinnoinnin piiriin kuuluva ala, ja niiden osalta tarpeen olevat hallinnoinnin ja valvonnan parannukset edellyttävät komission ja jäsenvaltioiden yhteistä panosta. Komission tulisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistaa, että

| 5.52. | Komissio hyväksyi 15. kesäkuuta 2005 tiedonannon ”suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi”, jonka tarkoituksena on määrittää nykyisten ja tulevien lainsäädännöllisten vaatimusten puutteet ja toimenpiteet, jotka on toteutettava erityisesti yhteisesti hallinnoitujen varojen hallinto- ja valvontajärjestelmien tehostamiseksi. Suunnitelmasta keskustellaan vastuuvapauden myöntämisestä vastaavan viranomaisen kanssa syksyllä 2005 yhteisymmärrykseen pääsemiseksi tarvittavista toimista. |
| --- | --- |

5.52.

Komissio hyväksyi 15. kesäkuuta 2005 tiedonannon ”suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi”, jonka tarkoituksena on määrittää nykyisten ja tulevien lainsäädännöllisten vaatimusten puutteet ja toimenpiteet, jotka on toteutettava erityisesti yhteisesti hallinnoitujen varojen hallinto- ja valvontajärjestelmien tehostamiseksi. Suunnitelmasta keskustellaan vastuuvapauden myöntämisestä vastaavan viranomaisen kanssa syksyllä 2005 yhteisymmärrykseen pääsemiseksi tarvittavista toimista.

| — | menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksiin sovelletaan aiempaa tiukempaa lähestymistapaa. On erittäin tärkeää, että ensivaiheen tarkastukset — päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset — toteutetaan tarkasti, |
| --- | --- |

—

menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksiin sovelletaan aiempaa tiukempaa lähestymistapaa. On erittäin tärkeää, että ensivaiheen tarkastukset — päivittäisen hallinnoinnin tarkastukset — toteutetaan tarkasti,

| — | Komissio keskittää tarkastustyönsä tähän kansallisten järjestelmien keskeiseen osaan. Se viittaa ehdotukseen koota yhteen tätä alaa koskevat hyvät käytännöt (ks. 5.48 kohta). |
| --- | --- |

—

Komissio keskittää tarkastustyönsä tähän kansallisten järjestelmien keskeiseen osaan. Se viittaa ehdotukseen koota yhteen tätä alaa koskevat hyvät käytännöt (ks. 5.48 kohta).

| — | ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmien päättämisestä saatuja kokemuksia hyödynnetään ohjelmakauden 2000—2006 sekä myöhempien ohjelmakausien kohdalla. Tämä edellyttää, että jäsenvaltiot varmistavat asianmukaisten päättämistä koskevien asiakirjojen toimittamisen ajoissa ja että rakennetoimista vastaavat pääosastot soveltavat yhtenäistä ja vaikuttavaa lähestymistapaa loppumaksujen suorituspyyntöjä tutkiessaan. |
| --- | --- |

—

ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmien päättämisestä saatuja kokemuksia hyödynnetään ohjelmakauden 2000—2006 sekä myöhempien ohjelmakausien kohdalla. Tämä edellyttää, että jäsenvaltiot varmistavat asianmukaisten päättämistä koskevien asiakirjojen toimittamisen ajoissa ja että rakennetoimista vastaavat pääosastot soveltavat yhtenäistä ja vaikuttavaa lähestymistapaa loppumaksujen suorituspyyntöjä tutkiessaan.

| — | Komissio on samaa mieltä siitä, että kokemuksista olisi opittava, ja antaa sen vuoksi ohjeita kauden 2000–2006 ohjelmien päättämisestä. Kauden 1994–1999 ohjelmien päättäminen koordinoitiin hyvin pääosastojen välillä. Komissio viittaa vastaukseensa 5.49 kohdassa. |
| --- | --- |

—

Komissio on samaa mieltä siitä, että kokemuksista olisi opittava, ja antaa sen vuoksi ohjeita kauden 2000–2006 ohjelmien päättämisestä. Kauden 1994–1999 ohjelmien päättäminen koordinoitiin hyvin pääosastojen välillä. Komissio viittaa vastaukseensa 5.49 kohdassa.

| 5.53. | Komission olisi tehostettava toimia valvontatehtäviensä vaikuttavan toteuttamisen vahvistamiseksi. Se pystyisi seuraamaan rakennetoimiin liittyviä menoja aiempaa paremmin, jos hallinnointia ja valvontaa koordinoitaisiin paremmin toimista vastaavien pääosastojen välillä. |
| --- | --- |

5.53.

Komission olisi tehostettava toimia valvontatehtäviensä vaikuttavan toteuttamisen vahvistamiseksi. Se pystyisi seuraamaan rakennetoimiin liittyviä menoja aiempaa paremmin, jos hallinnointia ja valvontaa koordinoitaisiin paremmin toimista vastaavien pääosastojen välillä.

| 5.53. | Komissio on viime vuosina edistynyt merkittävästi hallinto- ja valvonta-asioiden koordinoinnissa komission sisällä ja jäsenvaltioiden kanssa, ja se jatkaa tätä työtä. Esimerkiksi rakennerahastoista vastaavilla pääosastoilla on vuonna 2005 yhteinen tarkastusstrategia, uusissa jäsenvaltioissa suoritetaan yhteisiä tarkastuksia ja vuotuisten valvontakertomusten laatua ja ajankohtaisuutta on parannettu. Nämä toimenpiteet edistävät kaikki osaltaan yhtenäisen tarkastusmallin luomista. |
| --- | --- |

5.53.

Komissio on viime vuosina edistynyt merkittävästi hallinto- ja valvonta-asioiden koordinoinnissa komission sisällä ja jäsenvaltioiden kanssa, ja se jatkaa tätä työtä. Esimerkiksi rakennerahastoista vastaavilla pääosastoilla on vuonna 2005 yhteinen tarkastusstrategia, uusissa jäsenvaltioissa suoritetaan yhteisiä tarkastuksia ja vuotuisten valvontakertomusten laatua ja ajankohtaisuutta on parannettu. Nämä toimenpiteet edistävät kaikki osaltaan yhtenäisen tarkastusmallin luomista.

| 5.54. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on laatinut vuonna 2004 ehdotukset ohjelmakautta 2007—2013 koskevista puiteasetuksista. Tilintarkastustuomioistuin on antanut kyseisistä ehdotuksista lausunnon (63). Jos asetukset ja niiden soveltamista hallinto- ja valvontajärjestelmien osalta koskevat yksityiskohtaiset säännöt hyväksyttäisiin ennen ohjelmakauden alkua (mitä ei tapahtunut ohjelmakausien 1994—1999 ja 2000—2006 kohdalla), varmistettaisiin, että järjestelmät perustetaan ja tarkistetaan ennen ohjelmien hyväksymistä ja menojen sitomista. |
| --- | --- |

5.54.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio on laatinut vuonna 2004 ehdotukset ohjelmakautta 2007—2013 koskevista puiteasetuksista. Tilintarkastustuomioistuin on antanut kyseisistä ehdotuksista lausunnon (63). Jos asetukset ja niiden soveltamista hallinto- ja valvontajärjestelmien osalta koskevat yksityiskohtaiset säännöt hyväksyttäisiin ennen ohjelmakauden alkua (mitä ei tapahtunut ohjelmakausien 1994—1999 ja 2000—2006 kohdalla), varmistettaisiin, että järjestelmät perustetaan ja tarkistetaan ennen ohjelmien hyväksymistä ja menojen sitomista.

| 5.54. | Komissio esitti ehdotuksensa rakenne- ja koheesiorahastoja koskeviksi neuvoston asetuksiksi heinäkuussa 2004 varmistaakseen, että uudet puitteet ovat käytössä hyvissä ajoin ennen seuraava ohjelmakauden alkua. Komission asetusluonnos on jo esitetty jäsenvaltioille, mutta sitä ei voida hyväksyä ennen yleisen neuvoston asetuksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

5.54.

Komissio esitti ehdotuksensa rakenne- ja koheesiorahastoja koskeviksi neuvoston asetuksiksi heinäkuussa 2004 varmistaakseen, että uudet puitteet ovat käytössä hyvissä ajoin ennen seuraava ohjelmakauden alkua. Komission asetusluonnos on jo esitetty jäsenvaltioille, mutta sitä ei voida hyväksyä ennen yleisen neuvoston asetuksen hyväksymistä.

Liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen toteuttaminen: komissio havainnut puutteita hallinto- ja valvontajärjestelmissä

| 5.55. | Tilintarkastustuomioistuin suoritti liittymistä valmistelevan välineen (ISPA) tarkastuksen. Tarkastus toimitettiin komissiossa. Komission suorittamaa maksujen hallinnointia tutkittiin komission suorittaman tarkastusten arvioinnin perusteella; perustana käytettiin myös kahdeksan tarkastukseen valitun, hakijamaiden vuonna 2004 esittämiin menoilmoituksiin pohjautuvan maksun tarkastusta (viisi maksua koski Bulgariaa ja kolme Romaniaa). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella ei esitetty erityisiä huomautuksia. |
| --- | --- |

5.55.

Tilintarkastustuomioistuin suoritti liittymistä valmistelevan välineen (ISPA) tarkastuksen. Tarkastus toimitettiin komissiossa. Komission suorittamaa maksujen hallinnointia tutkittiin komission suorittaman tarkastusten arvioinnin perusteella; perustana käytettiin myös kahdeksan tarkastukseen valitun, hakijamaiden vuonna 2004 esittämiin menoilmoituksiin pohjautuvan maksun tarkastusta (viisi maksua koski Bulgariaa ja kolme Romaniaa). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella ei esitetty erityisiä huomautuksia.

| 5.56. | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio keskeytti maksut Romanialle useaan otteeseen vuonna 2004 ja että pääjohtaja ei poistanut vuonna 2003 Romanian osalta esittämäänsä varaumaa hallinto- ja valvontajärjestelmien perustamiseen ja toimintaan liittyvien huomattavien puutteiden takia. |
| --- | --- |

5.56.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että komissio keskeytti maksut Romanialle useaan otteeseen vuonna 2004 ja että pääjohtaja ei poistanut vuonna 2003 Romanian osalta esittämäänsä varaumaa hallinto- ja valvontajärjestelmien perustamiseen ja toimintaan liittyvien huomattavien puutteiden takia.

ERITYISKERTOMUS NRO 3/2002 EMPLOYMENT-INTEGRA-YHTEISÖALOITTEESTA: HUOMAUTUSTEN SEURANTA

| 5.57. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa tutkittiin hallinnointimenettelyjen vaikuttavuutta perehtymällä Integra-yhteisöaloitteeseen liittyvien hankkeiden kohdentamiseen ja valintaan sekä tietojen seurantaan, arviointiin ja levittämiseen. |
| --- | --- |

5.57.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa tutkittiin hallinnointimenettelyjen vaikuttavuutta perehtymällä Integra-yhteisöaloitteeseen liittyvien hankkeiden kohdentamiseen ja valintaan sekä tietojen seurantaan, arviointiin ja levittämiseen.

| 5.58. | Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen keskeinen päätelmä oli, että arvioinnissa ja seurannassa oli systemaattisia puutteita. Näin ollen ei ollut mahdollista yksilöidä, missä määrin Integra-yhteisöaloitteen avulla oli saatu uutta tietoa työmarkkinoilta syrjäytymisen torjumisesta ja oliko tietoa levitetty tehokkaasti poliittisille päätöksentekijöille. |
| --- | --- |

5.58.

Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen keskeinen päätelmä oli, että arvioinnissa ja seurannassa oli systemaattisia puutteita. Näin ollen ei ollut mahdollista yksilöidä, missä määrin Integra-yhteisöaloitteen avulla oli saatu uutta tietoa työmarkkinoilta syrjäytymisen torjumisesta ja oliko tietoa levitetty tehokkaasti poliittisille päätöksentekijöille.

| 5.58. | Komissio pyrkii varmistamaan, että Integran kaltaisten kokeellisten ohjelmien seuranta ja arviointi parantuu. Equal-ohjelmassa, joka on Integran seuraaja, on ohjelman tulosten validointia varten kehitetty yhdenmukaiset arviointi- ja seurantakriteerit, mukaan luettuna seuranta temaattisten verkkojen ja ryhmien kautta. Komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet selvästä ja realistisesta arviointiaikataulusta sen varmistamiseksi, että tarvittavat tulokset saadaan oikeaan aikaan ja että nämä tulokset toimitetaan henkilöille, jotka vastaavat politiikan laatimisesta kyseisillä aloilla. |
| --- | --- |

5.58.

Komissio pyrkii varmistamaan, että Integran kaltaisten kokeellisten ohjelmien seuranta ja arviointi parantuu. Equal-ohjelmassa, joka on Integran seuraaja, on ohjelman tulosten validointia varten kehitetty yhdenmukaiset arviointi- ja seurantakriteerit, mukaan luettuna seuranta temaattisten verkkojen ja ryhmien kautta. Komissio ja jäsenvaltiot ovat sopineet selvästä ja realistisesta arviointiaikataulusta sen varmistamiseksi, että tarvittavat tulokset saadaan oikeaan aikaan ja että nämä tulokset toimitetaan henkilöille, jotka vastaavat politiikan laatimisesta kyseisillä aloilla.

| 5.59. | Integra-yhteisöaloitetta koskeva loppuarviointi julkaistiin vuonna 2003, ja se vahvisti tilintarkastustuomioistuimen havainnot ohjelman arviointimenettelyihin liittyvistä puutteista ja riittävän palautemekanismin puuttumisesta. Mainitut puutteet johtivat arvioinnin mukaan todennäköisiin tiedonsiirtokatkoksiin täytäntöönpanosta vastaavien elinten välillä. |
| --- | --- |

5.59.

Integra-yhteisöaloitetta koskeva loppuarviointi julkaistiin vuonna 2003, ja se vahvisti tilintarkastustuomioistuimen havainnot ohjelman arviointimenettelyihin liittyvistä puutteista ja riittävän palautemekanismin puuttumisesta. Mainitut puutteet johtivat arvioinnin mukaan todennäköisiin tiedonsiirtokatkoksiin täytäntöönpanosta vastaavien elinten välillä.

| 5.59. | Rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanon jatkuvan seurannan ja arvioinnin ja sitä koskevan palautteen hankkimisen ansiosta komissio oli tietoinen Integran heikkouksista jo ennen sen soveltamisen päättymistä. Suunnitellessaan Equal-yhteisöaloitetta (2000—2006) komissio pyrki parantamaan niitä alueita, jotka aikaisemmissa ohjelmissa havaittiin heikoiksi. Equal-hankkeessa jäsenvaltioille on asetettu velvollisuus kuvailla Employment-ohjelmasta saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

5.59.

Rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanon jatkuvan seurannan ja arvioinnin ja sitä koskevan palautteen hankkimisen ansiosta komissio oli tietoinen Integran heikkouksista jo ennen sen soveltamisen päättymistä. Suunnitellessaan Equal-yhteisöaloitetta (2000—2006) komissio pyrki parantamaan niitä alueita, jotka aikaisemmissa ohjelmissa havaittiin heikoiksi. Equal-hankkeessa jäsenvaltioille on asetettu velvollisuus kuvailla Employment-ohjelmasta saatuja kokemuksia.

ERITYISKERTOMUS NRO 4/2002 PAIKALLISISTA TYÖLLISYYSTOIMISTA: HUOMAUTUSTEN SEURANTA

| 5.60. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa tutkittiin paikallisten työpaikkojen luomista koskevan EU:n politiikan hallinnointia sekä alaan liittyvien innovatiivisten hankkeiden varainhoitoa komissiossa. |
| --- | --- |

5.60.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa tutkittiin paikallisten työpaikkojen luomista koskevan EU:n politiikan hallinnointia sekä alaan liittyvien innovatiivisten hankkeiden varainhoitoa komissiossa.

| 5.61. | Tilintarkastustuomioistuin suositti erityisesti, että






  a) | paikallisesta työllisyyspolitiikasta todennäköisesti saatavasta lisäarvosta laadittaisiin kattava arvio kaikilla politiikan toteuttamistasoilla; |
| --- | --- | --- |

5.61.

Tilintarkastustuomioistuin suositti erityisesti, että

a)

paikallisesta työllisyyspolitiikasta todennäköisesti saatavasta lisäarvosta laadittaisiin kattava arvio kaikilla politiikan toteuttamistasoilla;

| b) | innovatiivisten hankkeiden alalla toteutettavia komission hallinnoimia toimia järkeistettäisiin ja varainhoitomenettelyjä tiukennettaisiin rahoituksen asianmukaisuuden ja kustannusvaikuttavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

b)

innovatiivisten hankkeiden alalla toteutettavia komission hallinnoimia toimia järkeistettäisiin ja varainhoitomenettelyjä tiukennettaisiin rahoituksen asianmukaisuuden ja kustannusvaikuttavuuden varmistamiseksi.

| 5.62. | Komissio suoritti useita kattavia arviointeja ja tutkimuksia EU:n paikalliseen työllisyyspolitiikkaan liittyen. Vuonna 2003 komissio laati kertomuksen tutkimuksesta, joka koski paikallisten työllisyystietojen saatavissaoloa; vuonna 2004 komissio puolestaan suoritti paikallisen työllisyyden kehitystä koskevan laaja-alaisen arvioinnin, jossa arvioitiin paikalliseen kehittämiseen liittyvän EU:n politiikan avulla saatavaa lisäarvoa. |
| --- | --- |

5.62.

Komissio suoritti useita kattavia arviointeja ja tutkimuksia EU:n paikalliseen työllisyyspolitiikkaan liittyen. Vuonna 2003 komissio laati kertomuksen tutkimuksesta, joka koski paikallisten työllisyystietojen saatavissaoloa; vuonna 2004 komissio puolestaan suoritti paikallisen työllisyyden kehitystä koskevan laaja-alaisen arvioinnin, jossa arvioitiin paikalliseen kehittämiseen liittyvän EU:n politiikan avulla saatavaa lisäarvoa.

| 5.63. | Edistystä tapahtui myös innovatiivisiin toimiin liittyvien varainhoitomenettelyiden tiukentamisen kohdalla. Komissio lisäsi vuonna 2003 paikan päällä toimitettavia hanketarkastuksia, ja alaa koskevaa rahoitusta järkeistettiin. |
| --- | --- |

5.63.

Edistystä tapahtui myös innovatiivisiin toimiin liittyvien varainhoitomenettelyiden tiukentamisen kohdalla. Komissio lisäsi vuonna 2003 paikan päällä toimitettavia hanketarkastuksia, ja alaa koskevaa rahoitusta järkeistettiin.

| 5.64. | Tilintarkastustuomioistuin pitää mainittuja toimia riittävinä jatkotoimenpiteinä tilintarkastustuomioistuimen suosituksille ja katsoo, että toimet vaikuttavat myönteisesti yhteisön rahoituksen kustannusvaikuttavuuteen paikalliseen työpaikkojen luomiseen liittyvän politiikan alalla. |
| --- | --- |

5.64.

Tilintarkastustuomioistuin pitää mainittuja toimia riittävinä jatkotoimenpiteinä tilintarkastustuomioistuimen suosituksille ja katsoo, että toimet vaikuttavat myönteisesti yhteisön rahoituksen kustannusvaikuttavuuteen paikalliseen työpaikkojen luomiseen liittyvän politiikan alalla.

| 5.64. | Komissio on mielissään tilintarkastustuomioistuimen myönteisistä huomautuksista, jotka koskevat paikallisista työllisyystoimista annetun erityiskertomuksen seurantaa. |
| --- | --- |

5.64.

Komissio on mielissään tilintarkastustuomioistuimen myönteisistä huomautuksista, jotka koskevat paikallisista työllisyystoimista annetun erityiskertomuksen seurantaa.

---

(1)  Ohjelmat voivat olla kansallisia tai alueellisia ja ne koostuvat useista toimista, joille mahdolliset edunsaajat voivat hakea rahoitusta.

(2)  EU15: Espanja, Irlanti (31.12.2003 saakka), Kreikka ja Portugali. 1. toukokuuta 2004 alkaen myös: Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekin tasavalta, Unkari ja Viro.

(3)  Vuonna 2004: Bulgaria ja Romania. Entiset ISPA-hankkeet siirrettiin uusien jäsenvaltioiden kohdalla koheesiorahastoon.

(4)  Bulgariassa ja Romaniassa.

(5)  ISPAa lukuun ottamatta.

(6)  ISPAa lukuun ottamatta.

(7)  Mainitusta määrästä 2 787 miljoonaa euroa (käypinä hintoina) koskee kahdeksalle uudelle jäsenvaltiolle vuosina 2000—2003 maksettua ISPA-rahoitusta; kyseisiä varoja hallinnoidaan nyt liittymissopimuksen mukaisesti koheesiorahaston määrärahoina.

(8)  Koheesiorahaston ja ISPAn kohdalla maksujärjestelmä perustuu kertaluontoiseen ennakkoon, toteutuneiden menojen perusteella maksettaviin välimaksuihin sekä loppumaksuun.

(9)  Toimiin osallistuu neljä komission pääosastoa: aluepolitiikan pääosasto EAKR:n, koheesiorahaston ja ISPAn osalta; työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto ESR:n osalta; maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto EMOTR-ohjausosaston osalta ja kalastus- ja meriasioiden pääosasto KOR:n osalta. Aluepolitiikan pääosastolla on koordinoiva rooli kaikkia rahastoja koskevissa asioissa, esimerkiksi hallinnollisten aloitteiden kehittämisessä tai jäsenvaltioille tarkoitettujen teknisten ohjeiden antamisessa.

(10)  Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus (EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1).

(11)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2081/93, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1993, rakennerahastojen päämääristä ja tehokkuudesta ja niiden toiminnan yhteensovittamisesta keskenään ja Euroopan investointipankin toiminnan sekä muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 2052/88 muuttamisesta (EYVL L 193, 31.7.1993, s. 5); neuvoston asetus (ETY) N:o 2082/93, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1993, asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta rakennerahastojen toiminnan yhteensovittamisen osalta toisaalta keskenään ja toisaalta Euroopan investointipankin toiminnan ja muiden rahoitusvälineiden kanssa annetun asetuksen (ETY) N:o 4253/88 muuttamisesta (EYVL L 193, 31.7.1993, s. 20).

(12)  Komission asetus (EY) N:o 2064/97, annettu 15 päivänä lokakuuta 1997, yksityiskohtaisista järjestelyistä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 soveltamiseksi jäsenvaltioiden suorittaman rakennerahastojen yhteisrahoittamien toimien varainhoidon valvonnan osalta (EYVL L 290, 23.10.1997, s. 1). Koheesiorahaston järjestelmiä säännellään koheesiorahastosta 16 päivänä toukokuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1164/94 (EYVL L 130, 25.5.1994, s. 1).

(13)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1).

(14)  Komission asetus (EY) N:o 438/2001, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista myönnettävän tuen hallinto- ja valvontajärjestelmien osalta (EYVL L 63, 3.3.2001, s. 21). ISPA-järjestelmistä on säädetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1267/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, liittymistä edeltävästä rakennepolitiikan välineestä (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73).

(15)  Komission asetus (EY) N:o 448/2001, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2001, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rakennerahastoista myönnettävään tukeen liittyvän varainhoitoa koskevan oikaisumenettelyn osalta (EYVL L 64, 6.3.2001, s. 13).

(16)  Asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 säädetään nimenomaisesti, että jäsenvaltioiden on nimettävä hallinto- ja maksuviranomaiset. Hallintoviranomainen on julkinen tai yksityinen taho tai kansallis-, alue- tai paikallistasolla toimiva elin, jonka jäsenvaltio on nimennyt ohjelman hallinnoijaksi (yleensä ministeriön tietty osasto tai alueellinen tai paikallistason viranomainen). Maksuviranomainen on kansallinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen tai elin, jonka jäsenvaltio on nimennyt laatimaan ja toimittamaan maksupyynnöt ja ottamaan maksuja vastaan komissiolta (esimerkiksi hallintoviranomaisesta erillinen kansallis-, alue- tai paikallistason virasto).

(17)  Hakijat voivat olla yksityishenkilöitä, yhteisöjä, yksityisiä tai julkisia yrityksiä tai paikallisia, alueellisia tai kansallisia elimiä.

(18)  Esimerkiksi varainhoidosta tai sisäisestä tarkastuksesta vastaava kansallisen, alueellisen tai paikallisen hallintoelimen yksikkö.

(19)  Standardi nro 11 ”riskien analyysi ja hallinta”, standardi nro 12 ”riittävät hallintotiedot”, standardi nro 14 ”säännönvastaisuuksista ilmoittaminen”, standardi nro 17 ”valvonta”, standardi nro 18 ”poikkeusten kirjaaminen”, standardi nro 20 ”sisäisten valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen”, standardi nro 21 ”tarkastuskertomukset” ja standardi nro 22 ”sisäinen tarkastusrakenne”.

(20)  2000—2006: Ruotsi (Södra Skogslän), ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002; Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009.

(21)  1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004.

(22)  1994—1999: Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002.

(23)  2000—2006: Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002.

(24)  2000—2006: Ruotsi (Södra Skogslän), ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002.

(25)  2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004.

(26)  1994—1999: Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019.

(27)  1994—1999: Suomi, ESR, ADAPT 956001FI8.

(28)  Espanja, ESR, 940112ES1.

(29)  2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Kreikka, EAKR, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013.

(30)  1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004;

2000—2006: Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006; Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009.

(31)  2000—2006: Italia (Sisilia), ESR, tavoite 1, 1999IT161PO011; Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002.

(32)  1994—1999: Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019; Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030;

2000—2006: Kreikka, EAKR, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009; Ranska (Réunion), EAKR, tavoite 1, 1999FR161DO001.

(33)  1994—1999: Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999).

(34)  2000—2006: Portugali (Norte), EAKR, tavoite 1, 1999PT161PO017; Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002.

(35)  1994—1999: Espanja, ESR, 940112ES1.

(36)  2000—2006: Italia (Sisilia), ESR, tavoite 1, 1999IT161PO011; Ruotsi (Södra Skogslän) ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002.

(37)  2000—2006: Kreikka, EAKR, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013.

(38)  2000—2006: Ranska (Réunion), EAKR, tavoite 1, 1999FR161DO001.

(39)  2000—2006: Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006.

(40)  EAKR 3, ESR 10, KOR 5, EMOTR-ohjausosasto 5.

(41)  Itävalta, ESR, 955501AT5; Italia, ESR, 940016I1; Espanja, ESR, 940127ES1; Espanja, ESR, 940112ES1; Yhdistynyt kuningaskunta, ESR, 98001UK4; Yhdistynyt kuningaskunta, ESR, 979203UK8; Alankomaat, ESR, 972005NL2; Alankomaat (Zuid-Limburg), EAKR, tavoite 2, 1997—1999, 970713006; Ranska (Lothringen), EAKR, tavoite 2, 1997—1999, 970313012.

(42)  Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 5.29—5.39 ja 5.67.

(43)  Kalastus- ja meriasioiden pääosasto: Espanja, 94ES14101; Italia, 94IT14101;Yhdistynyt kuningaskunta, tavoite 1, 94EU16002, 94UK16003; Ranska, tavoite 5a, 94FR14105. Aluepolitiikan pääosasto: Portugali, 94PT161PO007; rauhaa ja sovintoa koskeva erityinen tukiohjelma, 1995EU161PC005; Luxemburg, 97L162DO001. Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto: Yhdistynyt kuningaskunta, 972103UK2, 979203UK8; Ranska, 949701F8, 942601F1; Alankomaat, 972005NL2; Portugali, 942000P1.

(44)  Jos saman ohjelman rahoitukseen osallistuu useampi kuin yksi rahasto, jokaisen rahaston osuus ohjelmasta päätetään erikseen. Näin ollen luvut eivät ole yhtenevät kohdassa 5.4 esitettyjen ohjelmien kokonaismäärien kanssa.

(45)  Rakennetoimia koskevat tavoitteet on sittemmin ryhmitelty uudelleen ohjelmakauden 2000—2006 osalta.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

(46)  Rakennetoimia koskevat tavoitteet on sittemmin ryhmitelty uudelleen ohjelmakauden 2000—2006 osalta.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

(47)  Rakennetoimia koskevat tavoitteet on sittemmin ryhmitelty uudelleen ohjelmakauden 2000—2006 osalta.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

(48)  Rakennetoimia koskevat tavoitteet on sittemmin ryhmitelty uudelleen ohjelmakauden 2000—2006 osalta.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen komission toimittamien tietojen perusteella laatima taulukko.

(49)  Kalastus- ja meriasioiden pääosaston tarkastukset, jotka koskivat Suomea (95FI14105, 95FI16002), Ruotsia (96SE14115) ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa (94UK16002, 94UK16005, 95UK16005); aluepolitiikan pääosasto: Ranska (Haute Normandie), 97FR16010, yhtenäinen ohjelma-asiakirja, tavoite 2, 1997—1999; Espanja (Andalusia), 1994ES161PO001, 1994—1999; Alankomaat (Flevoland), 940713001, yhtenäinen ohjelma-asiakirja, tavoite 1, 1994—1999 ja Yhdistynyt kuningaskunta (Greater Manchester), 97UK16008, yhtenäinen ohjelma-asiakirja, tavoite 2, 1997—1999.

(50)  Belgia, ESR, 943010B3.

(51)  Tukeen oikeuttamattomia menoeriä ilmoitettu:

Ilmoitetut kustannukset eivät liittyneet kyseisiin ohjelmiin tai hankkeisiin:

| — | 1994—1999: Kreikka, koheesiorahasto, 970961015; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999); Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019; Espanja, ESR, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Kreikka, koheesiorahasto, 970961015; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999); Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019; Espanja, ESR, 940112ES1,

| — | 2000—2006: Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009; Italia (Sisilia), ESR, tavoite 1, 1999IT161PO011; Ruotsi (Södra Skogslän), ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002; Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002; Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009; Italia (Sisilia), ESR, tavoite 1, 1999IT161PO011; Ruotsi (Södra Skogslän), ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002; Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002; Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006.

Ilmoitetut menot olivat aiheutuneet tukikelpoisen kauden ulkopuolella:

| — | 1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030,

| — | 2000—2006: Portugali (Norte), EAKR, tavoite 1, 1999PT161PO017; Ranska (Réunion), EAKR, tavoite 1, 1999FR161DO001. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Portugali (Norte), EAKR, tavoite 1, 1999PT161PO017; Ranska (Réunion), EAKR, tavoite 1, 1999FR161DO001.

Perittävissä olevien arvonlisäverojen ilmoittaminen:

| — | 1994—1999: Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019,

| — | 2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004.

Menot ilmoitettiin, vaikka lopulliset edunsaajat eivät olleet suorittaneet varoja hankkeisiin:

| — | 1994—1999: Yhdistyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Yhdistyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030,

| — | 2000—2006: Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006.

Mahdollisten tulojen tai muun tuoton kertymisen huomioon ottamatta jättäminen:

| — | 1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999); Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019; Espanja, ESR, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999); Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019; Espanja, ESR, 940112ES1,

| — | 2000—2006: Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009; Portugali (Norte), EAKR, tavoite 1, 1999PT161PO017; Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009; Portugali (Norte), EAKR, tavoite 1, 1999PT161PO017; Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004.

(52)  Menot ilmoitettiin kahdesti:

| — | 1994—1999: Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030; Espanja, ESR, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030; Espanja, ESR, 940112ES1,

| — | 2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009.

(53)  Valtion tukiohjelmiin liittyvien sääntöjen noudattamatta jättäminen:

| — | 1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; |
| --- | --- |

—

1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004;

| — | 2000—2006: Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 1999IT161PO009.

(54)  Julkisia hankintoja koskevia yhteisön sääntöjä ei noudatettu:

| — | 1994—1999: Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Kreikka, koheesiorahasto, 970961015, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Kreikka, koheesiorahasto, 970961015,

| — | 2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Kreikka, EAKR, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Kreikka, EAKR, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006.

(55)  Hankkeisiin liittyvät todentavat aineistot riittämättömiä:

| — | 1994—1999: Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019; Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030; Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999); Espanja, ESR, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Espanja (Valencia), EMOTR-ohjausosasto, tavoite 1, 94ES06019; Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Espanja (Asturia), EAKR, tavoite 1, 94ES16002; Italia (Industria e Servizi), EAKR, tavoite 1, 94IT16030; Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999); Espanja, ESR, 940112ES1,

| — | 2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Kreikka, EAKR, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Italia (Sisilia), ESR, tavoite 1, 1999IT161PO011; Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006; Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002; Portugali (Norte), EAKR, tavoite 1, 1999PT161PO017; Ruotsi (Södra Skogslän), ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Kreikka, EAKR, Interreg IIIA, 2000CB16OPC013; Italia (Sisilia), ESR, tavoite 1, 1999IT161PO011; Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006; Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002; Portugali (Norte), EAKR, tavoite 1, 1999PT161PO017; Ruotsi (Södra Skogslän), ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002.

(56)  Yleiskulujen kohdentamiseen eri hankkeisiin ei ollut käytössä asianmukaisesti perusteltua ja oikeudenmukaista menetelmää:

| — | 1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999); Espanja, ESR, 940112ES1, |
| --- | --- |

—

1994—1999: Yhdistynyt kuningaskunta (Länsi-Skotlanti), EAKR, tavoite 2, 97UK16004; Suomi, ESR, 956001FI8 (ADAPT 1995—1999); Espanja, ESR, 940112ES1,

| — | 2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Italia (Sisilia), ESR, tavoite 1, 1999IT161PO011; Ruotsi (Södra Skogslän), ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002; Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006; Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002. |
| --- | --- |

—

2000—2006: Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR, tavoite 2, 2000GB162DO004; Italia (Sisilia), ESR, tavoite 1, 1999IT161PO011; Ruotsi (Södra Skogslän), ESR, tavoite 1, 1999SE161DO002; Saksa (Saksin alue), EAKR, tavoite 1, 1999DE161PO006; Belgia, ESR, tavoite 3, 1999BE053DO002.

(57)  Raportti on julkaistu laadintaan osallistuneiden jäsenvaltioiden ylimpien kansallisten tarkastuselinten internet-sivustoilla.

(58)  Tanska, Saksa, Espanja, Italia, Alankomaat, Portugali, Suomi, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(59)  Komission asetus (EY) N:o 438/2001, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2001.

(60)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 5.62.

(61)  EAKR: Saksa (Baijeri), tavoite 5b, 1994—1999 (DAS 1998); Italia (Piemonte), yhtenäinen ohjelma-asiakirja, 1994—1996 (DAS 2000), toimenpideohjelma, Algarve (DAS 2001); Kreikka, kilpailukykyä koskeva toimenpideohjelma 2000—2006 (DAS 2001); EMOTR-ohjausosasto: Italia (Sardinia), 94IT16002 (DAS 2000).

(62)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 5.14—5.27, 5.47—5.56 ja 5.67—5.69.

(63)  Tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 2/2005.

LIITE 1

Rakennetoimet

Hallinto- ja valvontajärjestelmät

| Tilintarkastustuomioistuimen arvio hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan komission asetuksen (EY) N:o 438/2001 soveltamisesta tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltiossa |
| --- |
| Tarkastuksen keskeiset alueet | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| Jäsenvaltio/alue/rahasto | Tehtävien selkeä määrittely, jako ja erottelu
  (3 artikla) | Riittävät päivittäiset menettelyt, joilla todennetaan yhteisrahoitettujen toimien laillisuus ja asianmukaisuus
  (4 artikla) | Riittävä jäljitysketju
  (7 artikla) | Riittävät perintämenettelyt
  (8 artikla) | Menotodistusten luotettavuuden varmistaminen
  (9 artikla) | Vähintään 5 prosenttia tukeen oikeuttavien menojen kokonaismäärästä kattavien tarkastusten eteneminen
  (10 artikla) | 5 prosenttia kattavien tarkastusten asianmukainen organisointi
  (10—12 artikla) | Ohjelman päättyessä lausuman laativan elimen riippumattomuus ja tarkastussäännöt
  (15 artikla) | Ohjelman päättämistä koskevan lausuman valmisteluun kuuluva hallinto- ja valvonta-järjestelmien tarkastus
  (16 artikla) |
| Belgia, ESR | | | | | | | | | |
| Italia (Sisilia), ESR | | | | | | | | | |
| Ruotsi, ESR | | | | | | | | | |
| Saksa (Saksi), EAKR | | | | | | | | | |
| Ranska (Réunion), EAKR | | | | | | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR | | | | | | | | | |
| Portugali (Norte), EAKR | | | | | | | | | |
| Kreikka, EAKR-Interreg | | | | (1) | | | | | |
| Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto | | | | | | | | | (e/t) |

Tilintarkastustuomioistuimen arvio hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan komission asetuksen (EY) N:o 438/2001 soveltamisesta tarkastuksen kohteena olleissa jäsenvaltiossa

Tarkastuksen keskeiset alueet

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Jäsenvaltio/alue/rahasto

Tehtävien selkeä määrittely, jako ja erottelu

(3 artikla)

Riittävät päivittäiset menettelyt, joilla todennetaan yhteisrahoitettujen toimien laillisuus ja asianmukaisuus

(4 artikla)

Riittävä jäljitysketju

(7 artikla)

Riittävät perintämenettelyt

(8 artikla)

Menotodistusten luotettavuuden varmistaminen

(9 artikla)

Vähintään 5 prosenttia tukeen oikeuttavien menojen kokonaismäärästä kattavien tarkastusten eteneminen

(10 artikla)

5 prosenttia kattavien tarkastusten asianmukainen organisointi

(10—12 artikla)

Ohjelman päättyessä lausuman laativan elimen riippumattomuus ja tarkastussäännöt

(15 artikla)

Ohjelman päättämistä koskevan lausuman valmisteluun kuuluva hallinto- ja valvonta-järjestelmien tarkastus

(16 artikla)

Belgia, ESR

Italia (Sisilia), ESR

Ruotsi, ESR

Saksa (Saksi), EAKR

Ranska (Réunion), EAKR

Yhdistynyt kuningaskunta (Koillis-Englanti), EAKR

Portugali (Norte), EAKR

Kreikka, EAKR-Interreg

(1)

Italia (Apulia), EMOTR-ohjausosasto

(e/t)

| a) | | Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia |
| --- | --- | --- |
| b) | | Toimii, mutta parannukset välttämättömiä |
| c) | | Ei toimi tarkoitetulla tavalla |
| Yksityiskohtaiset tiedot kohdissa 5.19—5.27. |
| (1) | Menettelyjä ei ole tarkastettu, sillä niiden käyttöä ei ole edellytetty. |
| (e/t) | Ei testattu. |

a)

Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia

b)

Toimii, mutta parannukset välttämättömiä

c)

Ei toimi tarkoitetulla tavalla

Yksityiskohtaiset tiedot kohdissa 5.19—5.27.

(1)

Menettelyjä ei ole tarkastettu, sillä niiden käyttöä ei ole edellytetty.

(e/t)

Ei testattu.

LIITE 2

Viimeaikaisissa tarkastuslausumissa esitettyjen keskeisten huomautusten seuranta

| Tilintarkastustuomioistuimen keskeinen huomautus | Tilintarkastustuomioistuimen tiivistelmä komission toteuttamista toimista | Tilintarkastustuomioistuimen kommentit | Komission vastaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteet, virheet maksuissa |
| Hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteet vaikuttavat edelleen menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Järjestelmien keskeiset osa-alueet eivät ole asetettujen standardien mukaisia (riittävä tehtävien erottelu, vaikuttavien päivittäistä hallinnointia koskevien tarkastusten suorittaminen ja riippumattomien otantatarkastusten järjestäminen järjestelmien vaikuttavuuden ja menoilmoitusten oikeellisuuden tarkistamiseksi). Yksittäisissä hankkeissa havaitut virheet vahvistavat mainitut järjestelmäpuutteet sekä ohjelmakauden 1994—1999 että ohjelmakauden 2000—2006 osalta.
  (Vuosikertomus 2001, kohdat 3.56—3.64; vuosikertomus 2002, kohdat 5.22—5.32; vuosikertomus 2003, kohdat 5.12—5.27 ja 5.41—5.56) | Komissio tarkastaa hallinto- ja valvontajärjestelmien täytäntöönpanon jäsenvaltioissa; tarkastusten yhteydessä tarkastetaan vähäinen määrä ohjelmia. Komissio on antanut jonkin verran ohjausta ja käyttänyt valtaansa lykätä maksuja tapauksissa, joissa järjestelmäpuutteet voivat aiheuttaa riskin yhteisön varojen epäasianmukaisesta käytöstä. | Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava vankempien hallinto- ja valvontajärjestelmien kehittäminen. Varsinkin menojen tarkastamiseen on sovellettava tiukempaa lähestymistapaa. | Ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmien osalta ohjelmien päättämistä koskeva strategia poistaa järjestelmään liittyvät heikkoudet (ks. jäljempänä). Kuluvan ohjelmakauden osalta komissio jatkaa pyrkimyksiään saada aikaan tarvittavat parannukset omalla tarkastustyöllään, joka on koordinoitu jäsenvaltioiden tarkastusten kanssa, ja toimintasuunnitelmilla, joita tukee sen toimivalta keskeyttää maksut ja tehdä rahoitusoikaisuja. Komissio myös levittää hyviä käytäntöjä, esimerkiksi tilintarkastus-tuomioistuimen mainitsemien, erittäin tärkeiden hallinnointia koskevien tarkastusten alalla. Sen tarkoituksena on antaa esimerkkejä tämän alan hyvistä käytännöistä vuonna 2005. |
| Kauden 1994-1999 ohjelmien päättämisviiveet ja -vaikeudet |
| Edeltävän kauden ohjelmien päättäminen on ollut pitkä ja työläs prosessi. Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien päättämistä koskevien aineistojen laatu vaihteli, ja lisäkyselyt olivat useissa tapauksissa tarpeen. Komissio on suorittanut loppumaksuja, vaikka kaikkia säännöksiin perustuvia vaatimuksia ei ollut noudatettu.
  (Vuosikertomus 2002, kohdat 5.36—5.38, ja vuosikertomus 2003, kohdat 5.28—5.39). | Komissio on tarkistanut päättämistä koskevat asiakirjat ja suorittanut joissakin tapauksissa tarkastuksia, joiden perusteella on esitetty rahoituskorjauksia. Huomattava määrä ohjelmia oli päättämättä vuoden 2004 lopussa. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että komission suorittamat tarkastukset eivät poista riskiä siitä, että yhteisön varoista rahoitetaan tukeen oikeuttamattomia menoja. Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden toimittamat aineistot tutkitaan ajoissa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä kauden 1994—1999 ohjelmien päättämisprosessista saatuja kokemuksia kauden 2000—2006 ohjelmia päätettäessä. | Ohjelmien päättämistä koskeva komission strategia, johon sisältyvät sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset ennen ohjelman päättämistä, loppumaksupyyntöjen mukana olevien riippumattoman elimen antamien lausumien tarkastus ja päätettyjen ohjelmien jälkitarkastukset ja niiden jälkeiset rahoitusoikaisut, on pienentänyt huomattavasti aiheettomien maksujen riskiä. Ohjelmien päättäminen on toteutettu tyydyttävästi ja yleensä kohtuullisessa ajassa ottaen huomioon ohjelmien lukumäärä ja tarkastettujen seikkojen monimutkaisuus. Kokemuksesta voidaan kuitenkin ottaa oppia, jota hyödynnetään päätettäessä seuraavia ohjelmia. Toimintaohjeita valmistellaan parhaillaan. |
| Komissiolla ei täyttä varmuutta hallinto- ja valvontajärjestelmistä |
| Rakennetoimista vastaavat pääjohtajat vahvistavat, että komission sisäiset järjestelmät antavat kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, mutta heillä ei ole täyttä varmuutta hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta jäsenvaltioissa.
  Pääjohtajat eivät esittäneet varaumaa neljän rakennerahaston osalta kauteen 1994—1999 liittyen. Tämä on epäyhtenäistä tilintarkastustuomioistuimen esittämiin ja komission vahvistamiin huomautuksiin nähden, joissa osoitettiin lukuisia järjestelmäpuutteita.
  Komissio on vastannut tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin useasti, että riittäviä tarkastuksia suoritettaisiin kauden 1994—1999 ohjelmia päätettäessä. Komissio kuitenkin suunnittelee suorittavansa toimien perustana olevien menojen tarkastuksia loppumaksujen suorittamisen jälkeen. Ainoastaan poikkeustapauksissa komissio toimittaa jäsenvaltiossa tarkastuksia ennen maksun suorittamista.
  (Vuosikertomus 2002, kohdat 5.10—5.14 ja 5.21, sekä vuosikertomus 2003, kohdat 5.40 ja 5.57—5.62). | Komissio on jatkanut järjestelmien arviointia ja tarkastusohjelmaa jäsenvaltioissa. | Komission varmuus on aiempaa laajempi, mutta hallinto- ja valvontajärjestelmien avulla ei saada riittävää varmuutta menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. | Rakennerahastoista vastaavat pääosastot pyrkivät luomaan varmuuden tarkastusstrategiansa mukaisesti toteutettujen tarkastusten avulla ja lisäämällä yhteistyötä kansallisten tarkastuselinten kanssa. On olemassa menettelyjä, joita sovelletaan puutteiden tai sääntöjenvastaisten menojen korjaamiseksi.


  Komission ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmia koskeva lausuma perustuu edellä mainittuun perusteelliseen päättämisstrategiaan. Komissio suorittaa tarkastuksia ohjelmien päättämisen jälkeen ja tekee rahoitusoikaisuja ohjelmiin, joissa havaitaan tukeen oikeuttamattomia menoja. Ei olisi ollut komission maksuvelvoitteen mukaista tarkastaa ohjelmia järjestelmällisesti ennen maksujen suorittamista. Ohjelmien päättämistä koskevien asiakirjojen tarkastuksia suoritettiin kuitenkin kaikissa tapauksissa. |
| Komission vähäinen seuranta tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen perusteella |
| Parannuksia on havaittu, mutta komission tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen perusteella suorittama seuranta ei ole aina oikea-aikaista, asianmukaista ja kattavaa. Komissio laajentaa vain harvoin tutkimuksiaan tilintarkastustuomioistuimen tutkimien otosten ulkopuolelle, vaikka olisi näyttöä siitä, että havaitut virheet ovat vaikutuksiltaan systemaattisia.
  (Vuosikertomus 2002, kohdat 5.44—5.52, ja vuosikertomus 2003, kohdat 5.63—5.65). | Komission suorittama seuranta on parantunut, vaikka viiveitä on yhä havaittavissa. | Komission olisi varmistettava kattava seuranta ja pyrittävä välttämään aiheettomia viivästyksiä. | Komissio on ottanut käyttöön tietokonesovelluksia seurannan valvomiseksi ja sen kattavuuden ja oikea-aikaisuuden varmistamiseksi. |

Tilintarkastustuomioistuimen keskeinen huomautus

Tilintarkastustuomioistuimen tiivistelmä komission toteuttamista toimista

Tilintarkastustuomioistuimen kommentit

Komission vastaukset

Hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteet, virheet maksuissa

Hallinto- ja valvontajärjestelmien puutteet vaikuttavat edelleen menojen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Järjestelmien keskeiset osa-alueet eivät ole asetettujen standardien mukaisia (riittävä tehtävien erottelu, vaikuttavien päivittäistä hallinnointia koskevien tarkastusten suorittaminen ja riippumattomien otantatarkastusten järjestäminen järjestelmien vaikuttavuuden ja menoilmoitusten oikeellisuuden tarkistamiseksi). Yksittäisissä hankkeissa havaitut virheet vahvistavat mainitut järjestelmäpuutteet sekä ohjelmakauden 1994—1999 että ohjelmakauden 2000—2006 osalta.

(Vuosikertomus 2001, kohdat 3.56—3.64; vuosikertomus 2002, kohdat 5.22—5.32; vuosikertomus 2003, kohdat 5.12—5.27 ja 5.41—5.56)

Komissio tarkastaa hallinto- ja valvontajärjestelmien täytäntöönpanon jäsenvaltioissa; tarkastusten yhteydessä tarkastetaan vähäinen määrä ohjelmia. Komissio on antanut jonkin verran ohjausta ja käyttänyt valtaansa lykätä maksuja tapauksissa, joissa järjestelmäpuutteet voivat aiheuttaa riskin yhteisön varojen epäasianmukaisesta käytöstä.

Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava vankempien hallinto- ja valvontajärjestelmien kehittäminen. Varsinkin menojen tarkastamiseen on sovellettava tiukempaa lähestymistapaa.

Ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmien osalta ohjelmien päättämistä koskeva strategia poistaa järjestelmään liittyvät heikkoudet (ks. jäljempänä). Kuluvan ohjelmakauden osalta komissio jatkaa pyrkimyksiään saada aikaan tarvittavat parannukset omalla tarkastustyöllään, joka on koordinoitu jäsenvaltioiden tarkastusten kanssa, ja toimintasuunnitelmilla, joita tukee sen toimivalta keskeyttää maksut ja tehdä rahoitusoikaisuja. Komissio myös levittää hyviä käytäntöjä, esimerkiksi tilintarkastus-tuomioistuimen mainitsemien, erittäin tärkeiden hallinnointia koskevien tarkastusten alalla. Sen tarkoituksena on antaa esimerkkejä tämän alan hyvistä käytännöistä vuonna 2005.

Kauden 1994-1999 ohjelmien päättämisviiveet ja -vaikeudet

Edeltävän kauden ohjelmien päättäminen on ollut pitkä ja työläs prosessi. Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien päättämistä koskevien aineistojen laatu vaihteli, ja lisäkyselyt olivat useissa tapauksissa tarpeen. Komissio on suorittanut loppumaksuja, vaikka kaikkia säännöksiin perustuvia vaatimuksia ei ollut noudatettu.

(Vuosikertomus 2002, kohdat 5.36—5.38, ja vuosikertomus 2003, kohdat 5.28—5.39).

Komissio on tarkistanut päättämistä koskevat asiakirjat ja suorittanut joissakin tapauksissa tarkastuksia, joiden perusteella on esitetty rahoituskorjauksia. Huomattava määrä ohjelmia oli päättämättä vuoden 2004 lopussa.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että komission suorittamat tarkastukset eivät poista riskiä siitä, että yhteisön varoista rahoitetaan tukeen oikeuttamattomia menoja. Komission olisi varmistettava, että jäsenvaltioiden toimittamat aineistot tutkitaan ajoissa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä kauden 1994—1999 ohjelmien päättämisprosessista saatuja kokemuksia kauden 2000—2006 ohjelmia päätettäessä.

Ohjelmien päättämistä koskeva komission strategia, johon sisältyvät sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset ennen ohjelman päättämistä, loppumaksupyyntöjen mukana olevien riippumattoman elimen antamien lausumien tarkastus ja päätettyjen ohjelmien jälkitarkastukset ja niiden jälkeiset rahoitusoikaisut, on pienentänyt huomattavasti aiheettomien maksujen riskiä. Ohjelmien päättäminen on toteutettu tyydyttävästi ja yleensä kohtuullisessa ajassa ottaen huomioon ohjelmien lukumäärä ja tarkastettujen seikkojen monimutkaisuus. Kokemuksesta voidaan kuitenkin ottaa oppia, jota hyödynnetään päätettäessä seuraavia ohjelmia. Toimintaohjeita valmistellaan parhaillaan.

Komissiolla ei täyttä varmuutta hallinto- ja valvontajärjestelmistä

Rakennetoimista vastaavat pääjohtajat vahvistavat, että komission sisäiset järjestelmät antavat kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta, mutta heillä ei ole täyttä varmuutta hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminnasta jäsenvaltioissa.

Pääjohtajat eivät esittäneet varaumaa neljän rakennerahaston osalta kauteen 1994—1999 liittyen. Tämä on epäyhtenäistä tilintarkastustuomioistuimen esittämiin ja komission vahvistamiin huomautuksiin nähden, joissa osoitettiin lukuisia järjestelmäpuutteita.

Komissio on vastannut tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin useasti, että riittäviä tarkastuksia suoritettaisiin kauden 1994—1999 ohjelmia päätettäessä. Komissio kuitenkin suunnittelee suorittavansa toimien perustana olevien menojen tarkastuksia loppumaksujen suorittamisen jälkeen. Ainoastaan poikkeustapauksissa komissio toimittaa jäsenvaltiossa tarkastuksia ennen maksun suorittamista.

(Vuosikertomus 2002, kohdat 5.10—5.14 ja 5.21, sekä vuosikertomus 2003, kohdat 5.40 ja 5.57—5.62).

Komissio on jatkanut järjestelmien arviointia ja tarkastusohjelmaa jäsenvaltioissa.

Komission varmuus on aiempaa laajempi, mutta hallinto- ja valvontajärjestelmien avulla ei saada riittävää varmuutta menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Rakennerahastoista vastaavat pääosastot pyrkivät luomaan varmuuden tarkastusstrategiansa mukaisesti toteutettujen tarkastusten avulla ja lisäämällä yhteistyötä kansallisten tarkastuselinten kanssa. On olemassa menettelyjä, joita sovelletaan puutteiden tai sääntöjenvastaisten menojen korjaamiseksi.

Komission ohjelmakauden 1994—1999 ohjelmia koskeva lausuma perustuu edellä mainittuun perusteelliseen päättämisstrategiaan. Komissio suorittaa tarkastuksia ohjelmien päättämisen jälkeen ja tekee rahoitusoikaisuja ohjelmiin, joissa havaitaan tukeen oikeuttamattomia menoja. Ei olisi ollut komission maksuvelvoitteen mukaista tarkastaa ohjelmia järjestelmällisesti ennen maksujen suorittamista. Ohjelmien päättämistä koskevien asiakirjojen tarkastuksia suoritettiin kuitenkin kaikissa tapauksissa.

Komission vähäinen seuranta tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen perusteella

Parannuksia on havaittu, mutta komission tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavaintojen perusteella suorittama seuranta ei ole aina oikea-aikaista, asianmukaista ja kattavaa. Komissio laajentaa vain harvoin tutkimuksiaan tilintarkastustuomioistuimen tutkimien otosten ulkopuolelle, vaikka olisi näyttöä siitä, että havaitut virheet ovat vaikutuksiltaan systemaattisia.

(Vuosikertomus 2002, kohdat 5.44—5.52, ja vuosikertomus 2003, kohdat 5.63—5.65).

Komission suorittama seuranta on parantunut, vaikka viiveitä on yhä havaittavissa.

Komission olisi varmistettava kattava seuranta ja pyrittävä välttämään aiheettomia viivästyksiä.

Komissio on ottanut käyttöön tietokonesovelluksia seurannan valvomiseksi ja sen kattavuuden ja oikea-aikaisuuden varmistamiseksi.

---

KUUDES LUKU

Sisäiset politiikat ja tutkimus

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen tavoitteet ja sisältö

Valvontajärjestelmien arviointi

Riskianalyysit

Komission sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano

Tarkastuksen kohteeksi valittujen toiminta-alojen arviointi

Komission toimittamien sisäisten politiikkojen alan jälkitarkastusten analyysi

Sisäisten politiikkojen alan tilien perustana olevien toimien testauksessa saadut tulokset

Vuotuisten toimintakertomusten ja pääjohtajien lausumien arviointi

Tarkastuslausuman yhteydessä aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

Päätelmät ja suositukset

Ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) annetun erityiskertomuksen nro 11/2003 seuranta

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 6.1. | Sisäisten politiikkojen ja tutkimuksen talousarvioala kattaa moninaisia yhtenäismarkkinoiden kehittämistä edistäviä toimia; vuonna 2004 maksusitoumusten määrä oli 9 010 miljoonaa euroa (ks.
  kaavio 6.1
  ) ja maksujen määrä 7 255 miljoonaa euroa (ks.
  kaavio 6.2
  ). Yli puolet näistä määrärahoista liittyy tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

6.1.

Sisäisten politiikkojen ja tutkimuksen talousarvioala kattaa moninaisia yhtenäismarkkinoiden kehittämistä edistäviä toimia; vuonna 2004 maksusitoumusten määrä oli 9 010 miljoonaa euroa (ks.
  kaavio 6.1
  ) ja maksujen määrä 7 255 miljoonaa euroa (ks.
  kaavio 6.2
  ). Yli puolet näistä määrärahoista liittyy tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen.

| 6.2. | Komissio hallinnoi suoraan valtaosaa sisäisiin politiikkoihin liittyvistä toimista (1). Sisäisiä politiikkoja toteutetaan pääsääntöisesti erilaisten monivuotisten ohjelmien kautta antamalla julkisen ja yksityisen sektorin edunsaajille erityisten toimien toteuttamiseen kohdistettua tukea. Joillekin toimille, kuten tutkimukselle, on ominaista monimutkaisuus. Tukea maksetaan yleensä ennakkomaksuina, välimaksuina ja loppumaksuina. |
| --- | --- |

6.2.

Komissio hallinnoi suoraan valtaosaa sisäisiin politiikkoihin liittyvistä toimista (1). Sisäisiä politiikkoja toteutetaan pääsääntöisesti erilaisten monivuotisten ohjelmien kautta antamalla julkisen ja yksityisen sektorin edunsaajille erityisten toimien toteuttamiseen kohdistettua tukea. Joillekin toimille, kuten tutkimukselle, on ominaista monimutkaisuus. Tukea maksetaan yleensä ennakkomaksuina, välimaksuina ja loppumaksuina.

Image

Image

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen tavoitteet ja sisältö

| 6.3. | Tarkastuksessa arvioitiin yleisestä talousarviosta annettavaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaa varten, missä määrin komission sisäinen valvonta antaa varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin seikkoihin (2):






  a) | tarkastuksen kohteeksi valittujen valvontajärjestelmien toiminta






  — | kahdeksan 24:stä komission sisäisen valvonnan standardista kolmessa pääosastossa: tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastoissa, |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.

Tarkastuksessa arvioitiin yleisestä talousarviosta annettavaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausumaa varten, missä määrin komission sisäinen valvonta antaa varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastuksessa keskityttiin seuraaviin seikkoihin (2):

a)

tarkastuksen kohteeksi valittujen valvontajärjestelmien toiminta

—

kahdeksan 24:stä komission sisäisen valvonnan standardista kolmessa pääosastossa: tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastoissa,

| — | kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvien tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alan toimien (TTK-toimien) (3), vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaan kuuluvan Euroopan pakolaisrahaston (4) sekä terveyden ja kuluttajansuoja-asioiden (5) alaan liittyvien yhteisön toimien hallinto- ja valvontajärjestelmät, |
| --- | --- |

—

kuudenteen puiteohjelmaan kuuluvien tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alan toimien (TTK-toimien) (3), vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaan kuuluvan Euroopan pakolaisrahaston (4) sekä terveyden ja kuluttajansuoja-asioiden (5) alaan liittyvien yhteisön toimien hallinto- ja valvontajärjestelmät,

| — | komission jälkitarkastuksia koskevat kertomukset; |
| --- | --- |

—

komission jälkitarkastuksia koskevat kertomukset;

| b) | vuonna 2004 hyväksytyistä maksusitoumuksista ja maksuista poimitun otoksen testaus; |
| --- | --- |

b)

vuonna 2004 hyväksytyistä maksusitoumuksista ja maksuista poimitun otoksen testaus;

| c) | pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat (6). |
| --- | --- |

c)

pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat (6).

Valvontajärjestelmien arviointi

Riskianalyysit

| 6.4. | Sisäisten politiikkojen alan maksuissa on pääasiassa kyse edunsaajan ilmoittamien menojen korvaamisesta. Kyseisessä järjestelmässä keskeisenä riskinä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta on, että edunsaajat ilmoittavat menonsa liian suurina. Mikäli tätä ei komission sisäisessä valvonnassa huomata, myös maksut suoritetaan mahdollisesti liian suurina. Riskiä lisää sopimusmääräysten suuri määrä, epäselvät tukikelpoisten menojen määritelmät ja seuraamusmenettelyjen puuttuminen. |
| --- | --- |

6.4.

Sisäisten politiikkojen alan maksuissa on pääasiassa kyse edunsaajan ilmoittamien menojen korvaamisesta. Kyseisessä järjestelmässä keskeisenä riskinä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden kannalta on, että edunsaajat ilmoittavat menonsa liian suurina. Mikäli tätä ei komission sisäisessä valvonnassa huomata, myös maksut suoritetaan mahdollisesti liian suurina. Riskiä lisää sopimusmääräysten suuri määrä, epäselvät tukikelpoisten menojen määritelmät ja seuraamusmenettelyjen puuttuminen.

| 6.4. | Pääjohtajien vuotuisissa toimintakertomuksissa vahvistetaan, että edunsaajien ilmoituksissa esiintyy ongelmallisen paljon virheitä. Virheet liittyvät toisinaan liian suuriksi, toisinaan liian pieniksi ilmoitettuihin menoihin. Asian johdosta toteutetaan edelleen erityisiä toimenpiteitä.
  Kuudennen puiteohjelman tilanteen uskotaan parantuvan tulevaisuudessa myös määräysten yksinkertaistusten ansiosta (ks. 6.44 kohta). |
| --- | --- |

6.4.

Pääjohtajien vuotuisissa toimintakertomuksissa vahvistetaan, että edunsaajien ilmoituksissa esiintyy ongelmallisen paljon virheitä. Virheet liittyvät toisinaan liian suuriksi, toisinaan liian pieniksi ilmoitettuihin menoihin. Asian johdosta toteutetaan edelleen erityisiä toimenpiteitä.

Kuudennen puiteohjelman tilanteen uskotaan parantuvan tulevaisuudessa myös määräysten yksinkertaistusten ansiosta (ks. 6.44 kohta).

| 6.5. | Komission suorittama valvonta käsittää lähinnä ennen maksamista toimitettavat menoilmoitusten tarkastukset (ennakkotarkastukset) ja maksamisen jälkeen toimitettavat tilintarkastukset lopullisten edunsaajien tasolla (jälkitarkastukset). Liian suuriin maksuihin liittyvää riskiä voitaisiin vähentää perusteellisilla ennakkotarkastuksilla. Virheiden huomaamatta jäämiseen liittyvä riski on edelleen huomattava, sillä tietyntyyppiset virheet voidaan havaita ainoastaan jälkitarkastuksissa. |
| --- | --- |

6.5.

Komission suorittama valvonta käsittää lähinnä ennen maksamista toimitettavat menoilmoitusten tarkastukset (ennakkotarkastukset) ja maksamisen jälkeen toimitettavat tilintarkastukset lopullisten edunsaajien tasolla (jälkitarkastukset). Liian suuriin maksuihin liittyvää riskiä voitaisiin vähentää perusteellisilla ennakkotarkastuksilla. Virheiden huomaamatta jäämiseen liittyvä riski on edelleen huomattava, sillä tietyntyyppiset virheet voidaan havaita ainoastaan jälkitarkastuksissa.

| 6.5. | Ennakkovalvontaa on tehostettu vuotta 2001 koskevaan komission yhteenvetoasiakirjaan sisältyvän toimen 1 perusteella. Edunsaajaa voidaan vaatia erityisesti riskianalyysin perusteella esittämään menoilmoitustaan tukevia todistusasiakirjoja. Saman toimintasuunnitelman perusteella toteutettu jälkitarkastusten tehostaminen pienentää ilmoituksissa esiintyvien virheiden riskiä, ja sillä on myös ennaltaehkäisevä vaikutus. Huomattavaa on myös tarkastustodistusten käyttöönotto. |
| --- | --- |

6.5.

Ennakkovalvontaa on tehostettu vuotta 2001 koskevaan komission yhteenvetoasiakirjaan sisältyvän toimen 1 perusteella. Edunsaajaa voidaan vaatia erityisesti riskianalyysin perusteella esittämään menoilmoitustaan tukevia todistusasiakirjoja. Saman toimintasuunnitelman perusteella toteutettu jälkitarkastusten tehostaminen pienentää ilmoituksissa esiintyvien virheiden riskiä, ja sillä on myös ennaltaehkäisevä vaikutus. Huomattavaa on myös tarkastustodistusten käyttöönotto.

Komission sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano

Tarkastuksen sisältö

| 6.6. | Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanolla ja toimivuudella on sisäisten politiikkojen alalla erittäin paljon merkitystä, koska komissio hallinnoi suoraan valtaosaa asianomaisista varoista. |
| --- | --- |

6.6.

Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanolla ja toimivuudella on sisäisten politiikkojen alalla erittäin paljon merkitystä, koska komissio hallinnoi suoraan valtaosaa asianomaisista varoista.

| 6.7. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti yhteensä 24:stä sisäisen valvonnan standardista 8 standardin täytäntöönpanon (7) tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastoissa. Tarkoituksena oli tarkastaa, noudatettiinko sisäisen valvonnan standardien vähimmäisvaatimuksia (perusvaatimuksia). |
| --- | --- |

6.7.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti yhteensä 24:stä sisäisen valvonnan standardista 8 standardin täytäntöönpanon (7) tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastoissa. Tarkoituksena oli tarkastaa, noudatettiinko sisäisen valvonnan standardien vähimmäisvaatimuksia (perusvaatimuksia).

Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanoa on edelleen kehitettävä

| 6.8. | Yleisesti ottaen tarkastuksen kohteeksi valittujen kahdeksan standardin perusvaatimuksia noudatettiin tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä terveys- ja kuluttajansuoja-asioista vastaavissa pääosastoissa, mutta lisäparannukset ovat tarpeen erityisesti seuraavissa tapauksissa: |
| --- | --- |

6.8.

Yleisesti ottaen tarkastuksen kohteeksi valittujen kahdeksan standardin perusvaatimuksia noudatettiin tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä terveys- ja kuluttajansuoja-asioista vastaavissa pääosastoissa, mutta lisäparannukset ovat tarpeen erityisesti seuraavissa tapauksissa:

| 6.8. | |
| --- | --- |

6.8.

| — | Tutkimuksen pääosastossa toimitetussa tarkastuksessa kävi ilmi, että standardia 11 ”Riskien hallinta” ei vielä vuonna 2004 noudatettu täysimääräisesti. Pääosastossa on kuitenkin ryhdytty toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on helpottaa kyseisen standardin noudattamista vuonna 2005. |
| --- | --- |

—

Tutkimuksen pääosastossa toimitetussa tarkastuksessa kävi ilmi, että standardia 11 ”Riskien hallinta” ei vielä vuonna 2004 noudatettu täysimääräisesti. Pääosastossa on kuitenkin ryhdytty toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on helpottaa kyseisen standardin noudattamista vuonna 2005.

| — | Tutkimuksen pääosasto on vuonna 2004 toteuttanut toimintaansa liittyvän riskianalyysin sisäisen valvonnan standardin 11 mukaisesti. Siihen sisältyi tarkastajien jälkikäteen suorittama hallintoon liittyvien riskien analyysi kunkin linjan tasolla sekä kunkin sisäisen tarkastuksen suorittama riskianalyysi, jonka tarkoituksena oli laatia pääosastolle vuotuinen tarkastussuunnitelma. Näiden kahden analyysin lisäksi vuonna 2005 suoritetaan strategisten riskien analyysi, joka aloitettiin vuonna 2004. |
| --- | --- |

—

Tutkimuksen pääosasto on vuonna 2004 toteuttanut toimintaansa liittyvän riskianalyysin sisäisen valvonnan standardin 11 mukaisesti. Siihen sisältyi tarkastajien jälkikäteen suorittama hallintoon liittyvien riskien analyysi kunkin linjan tasolla sekä kunkin sisäisen tarkastuksen suorittama riskianalyysi, jonka tarkoituksena oli laatia pääosastolle vuotuinen tarkastussuunnitelma. Näiden kahden analyysin lisäksi vuonna 2005 suoritetaan strategisten riskien analyysi, joka aloitettiin vuonna 2004.

| — | Tarkastuksessa saatiin lisäksi vahvistus tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003 tehdylle huomiolle standardin 12 (riittävät hallintotiedot) riittämättömästä noudattamisesta (8). Tutkimuksesta vastaavassa pääosastossa saatavilla olevista hallintotiedoista ei käy ilmi tiettyjä kuudetta puiteohjelmaa koskevia tietoja (esim. perustietoja sopimusten hallinnoinnista), joita tilintarkastustuomioistuin pitää erittäin merkittävinä kyseisen ohjelman asianmukaisen valvonnan varmistamisen kannalta (9). |
| --- | --- |

—

Tarkastuksessa saatiin lisäksi vahvistus tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003 tehdylle huomiolle standardin 12 (riittävät hallintotiedot) riittämättömästä noudattamisesta (8). Tutkimuksesta vastaavassa pääosastossa saatavilla olevista hallintotiedoista ei käy ilmi tiettyjä kuudetta puiteohjelmaa koskevia tietoja (esim. perustietoja sopimusten hallinnoinnista), joita tilintarkastustuomioistuin pitää erittäin merkittävinä kyseisen ohjelman asianmukaisen valvonnan varmistamisen kannalta (9).

| — | Tutkimuksen pääosasto on ryhtynyt toimiin tilanteen parantamiseksi vuonna 2005 perustamalla työryhmän, jonka tavoitteena on laatia luettelo pääosastojen ja linjojen tasolla kehitetyistä tulostauluista sekä antaa suosituksia olemassa olevien työvälineiden kehittämiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. Lisäksi kuukausittaiseen tulostaulua koskevaan kertomukseen on maaliskuusta 2005 lähtien sisällytetty kuudenteen puiteohjelmaan liittyvät sopimustiedot. |
| --- | --- |

—

Tutkimuksen pääosasto on ryhtynyt toimiin tilanteen parantamiseksi vuonna 2005 perustamalla työryhmän, jonka tavoitteena on laatia luettelo pääosastojen ja linjojen tasolla kehitetyistä tulostauluista sekä antaa suosituksia olemassa olevien työvälineiden kehittämiseksi ja yhdenmukaistamiseksi. Lisäksi kuukausittaiseen tulostaulua koskevaan kertomukseen on maaliskuusta 2005 lähtien sisällytetty kuudenteen puiteohjelmaan liittyvät sopimustiedot.

| — | Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastossa ei noudatettu standardia 22 ”sisäinen tarkastusrakenne”. Sisäisen tarkastuksen yksikössä olevasta kolmesta virasta kaksi oli osan vuotta 2004 avoinna, mikä haittasi vuotuisen tarkastussuunnitelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

—

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastossa ei noudatettu standardia 22 ”sisäinen tarkastusrakenne”. Sisäisen tarkastuksen yksikössä olevasta kolmesta virasta kaksi oli osan vuotta 2004 avoinna, mikä haittasi vuotuisen tarkastussuunnitelman täytäntöönpanoa.

| — | Henkilökunnan puutteella oli todellakin vaikutusta suunniteltuihin tarkastusaikatauluihin. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto on ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin supistaakseen vajauksen vaikutukset mahdollisimman vähäisiksi, mutta tarkastusohjelman muutoksia ei ole voitu täysin välttää. |
| --- | --- |

—

Henkilökunnan puutteella oli todellakin vaikutusta suunniteltuihin tarkastusaikatauluihin. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto on ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin supistaakseen vajauksen vaikutukset mahdollisimman vähäisiksi, mutta tarkastusohjelman muutoksia ei ole voitu täysin välttää.

| — | Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastossa noudatettiin standardia 18 ”poikkeusten kirjaaminen” vain osittain, koska käytössä oleva menettely rajoittui ainoastaan taloudellisiin ja sopimusmenettelyihin liittyviin poikkeuksiin. |
| --- | --- |

—

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastossa noudatettiin standardia 18 ”poikkeusten kirjaaminen” vain osittain, koska käytössä oleva menettely rajoittui ainoastaan taloudellisiin ja sopimusmenettelyihin liittyviin poikkeuksiin.

| — | Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto aikoo laatia lisää suuntaviivoja muiden kuin taloudellisiin menettelyihin liittyvien poikkeusten käsittelyyn, erityisesti valtuutuksen tason, kirjaamisen muodollisten vaatimusten ja seurantatoimien osalta. |
| --- | --- |

—

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto aikoo laatia lisää suuntaviivoja muiden kuin taloudellisiin menettelyihin liittyvien poikkeusten käsittelyyn, erityisesti valtuutuksen tason, kirjaamisen muodollisten vaatimusten ja seurantatoimien osalta.

Tarkastuksen kohteeksi valittujen toiminta-alojen arviointi

| 6.9. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan kuudennen puiteohjelman, Euroopan pakolaisrahaston ja terveyden ja kuluttajansuoja-asioiden alaan liittyvien yhteisön toimien hallinto- ja valvontamenettelyt (ks.
  liite 2
  ). Tärkeimpien valvontamenettelyjen toimivuus tarkastettiin tapahtumista poimitun otoksen perusteella (10) (ks. kohdat 6.25—6.35). |
| --- | --- |

6.9.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan kuudennen puiteohjelman, Euroopan pakolaisrahaston ja terveyden ja kuluttajansuoja-asioiden alaan liittyvien yhteisön toimien hallinto- ja valvontamenettelyt (ks.
  liite 2
  ). Tärkeimpien valvontamenettelyjen toimivuus tarkastettiin tapahtumista poimitun otoksen perusteella (10) (ks. kohdat 6.25—6.35).

Kuudes tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva puiteohjelma

Yhteinen tietotekniikkajärjestelmä ei ole vieläkään täysin toimintakunnossa

| 6.10. | Yhteisen tietotekniikkajärjestelmän käytöllä on keskeinen merkitys komission sisäisen valvonnan tehokkuuden kannalta (11). Komissio aloitti vuonna 2002 kehittämään yhteistä tietotekniikkajärjestelmää epäsuorien TTK-toimien (ehdotusten arviointi, neuvottelu ja valinta sekä sopimusten ja hankkeiden hallinnointi) hallinnoinnin eri vaiheita varten. Vuonna 2004 eli kaksi vuotta ennen kuudennen puiteohjelman ohjelmakauden päättymistä ei yhteinen eikä yhdennetty tietotekniikkajärjestelmäkään ollut komission esille tuomista pyrkimyksistä huolimatta täysin toimintakunnossa (12). Tilanne (joka havaittiin jo vuonna 2003 (13)) heikentää sisäisen valvonnan toiminnan tehokkuutta kaikilla kuudennen puiteohjelman hallinnoinnin aloilla ja erityisesti maksusitoumusten ja maksujen hyväksynnän ja sisäisen valvonnan standardiin 12 liittyvien hallinnointi-indikaattorien laadinnan osalta. Asialle saatiin vahvistus huomautuksessa, joka esitettiin yhdessä tulojen ja menojen hyväksyjien tietotekniikkajärjestelmästä antamista lausumista ja se ilmeni käytännössä komission vaikeuksina toimittaa yksityiskohtaisia tietoja kuudenteen puiteohjelmaan liittyvistä toimista. |
| --- | --- |

6.10.

Yhteisen tietotekniikkajärjestelmän käytöllä on keskeinen merkitys komission sisäisen valvonnan tehokkuuden kannalta (11). Komissio aloitti vuonna 2002 kehittämään yhteistä tietotekniikkajärjestelmää epäsuorien TTK-toimien (ehdotusten arviointi, neuvottelu ja valinta sekä sopimusten ja hankkeiden hallinnointi) hallinnoinnin eri vaiheita varten. Vuonna 2004 eli kaksi vuotta ennen kuudennen puiteohjelman ohjelmakauden päättymistä ei yhteinen eikä yhdennetty tietotekniikkajärjestelmäkään ollut komission esille tuomista pyrkimyksistä huolimatta täysin toimintakunnossa (12). Tilanne (joka havaittiin jo vuonna 2003 (13)) heikentää sisäisen valvonnan toiminnan tehokkuutta kaikilla kuudennen puiteohjelman hallinnoinnin aloilla ja erityisesti maksusitoumusten ja maksujen hyväksynnän ja sisäisen valvonnan standardiin 12 liittyvien hallinnointi-indikaattorien laadinnan osalta. Asialle saatiin vahvistus huomautuksessa, joka esitettiin yhdessä tulojen ja menojen hyväksyjien tietotekniikkajärjestelmästä antamista lausumista ja se ilmeni käytännössä komission vaikeuksina toimittaa yksityiskohtaisia tietoja kuudenteen puiteohjelmaan liittyvistä toimista.

| 6.10. | Kuudennen puiteohjelman tietotekniikkajärjestelmää kehitettäessä on otettava huomioon toimintamenettelyjen sisäisen yhdentymisen erilaiset tarpeet kussakin pääosastossa suhteessa ulkoisen yhdentymisen tarpeisiin pääosastojen välillä. Kaikki tutkimusalan pääosastot sopivat kesällä 2004 yhteisestä hallintojärjestelmästä, jolla valvotaan kuudennen puiteohjelman tietotekniikkajärjestelmän kehittämistä.
  Tutkimusalan pääosastojen erilaiset tarpeet ja toimintamenettelyt ovat kuitenkin toistaiseksi johtaneet pikemminkin yhdistettyyn kuin yhteiseen järjestelmään.
  Komissio katsoo, että integroidun tietotekniikkajärjestelmän kehittäminen on tärkeää epäsuorien TTK-toimien hallinnon kannalta, ja aikoo jatkaa työtä tällä alalla, erityisesti sellaisten prosessien osalta, jotka vaikuttavat suhteisiin hakijoiden ja sopimuspuolten kanssa ja jotka ovat olennaisia raportoinnin ja hallinnollisen tiedonkulun kannalta. |
| --- | --- |

6.10.

Kuudennen puiteohjelman tietotekniikkajärjestelmää kehitettäessä on otettava huomioon toimintamenettelyjen sisäisen yhdentymisen erilaiset tarpeet kussakin pääosastossa suhteessa ulkoisen yhdentymisen tarpeisiin pääosastojen välillä. Kaikki tutkimusalan pääosastot sopivat kesällä 2004 yhteisestä hallintojärjestelmästä, jolla valvotaan kuudennen puiteohjelman tietotekniikkajärjestelmän kehittämistä.

Tutkimusalan pääosastojen erilaiset tarpeet ja toimintamenettelyt ovat kuitenkin toistaiseksi johtaneet pikemminkin yhdistettyyn kuin yhteiseen järjestelmään.

Komissio katsoo, että integroidun tietotekniikkajärjestelmän kehittäminen on tärkeää epäsuorien TTK-toimien hallinnon kannalta, ja aikoo jatkaa työtä tällä alalla, erityisesti sellaisten prosessien osalta, jotka vaikuttavat suhteisiin hakijoiden ja sopimuspuolten kanssa ja jotka ovat olennaisia raportoinnin ja hallinnollisen tiedonkulun kannalta.

Kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien maksusitoumusten ja maksujen hyväksymisessä käytetään joko keskitettyä tai paikallista työnkulunseurantaa, joilla varmistetaan, että asianmukaiset hyväksynnät tulevat annetuiksi.

Standardiin 12 liittyvä kysymys koskee tutkimuksen pääosastoa ja sitä käsitellään 6.8 kohdassa.

Tarkastustodistuksen antamista koskeva velvoite

| 6.11. | Yksi keskeisistä kuudennen puiteohjelman myötä tulleista muutoksista, joka tähtää virhemahdollisuuksien vähentämiseen lopullisten edunsaajien tasolla, on, että ulkopuolisen tilintarkastajan on todennettava komissiolle ilmoitetut menot (14). Kyseiset todistukset ovat osa komission valvontajärjestelmää. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaittiin tukeen oikeuttamattomia menoja (15), joita ei ollut yksilöity vastaavissa komissiolle toimitetuissa maksupyyntöjen perusteiksi esitettävissä tarkastustodistuksissa. |
| --- | --- |

6.11.

Yksi keskeisistä kuudennen puiteohjelman myötä tulleista muutoksista, joka tähtää virhemahdollisuuksien vähentämiseen lopullisten edunsaajien tasolla, on, että ulkopuolisen tilintarkastajan on todennettava komissiolle ilmoitetut menot (14). Kyseiset todistukset ovat osa komission valvontajärjestelmää. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaittiin tukeen oikeuttamattomia menoja (15), joita ei ollut yksilöity vastaavissa komissiolle toimitetuissa maksupyyntöjen perusteiksi esitettävissä tarkastustodistuksissa.

| 6.11. | Tarkastustodistusten päätehtävä on lisätä komission varmuutta ilmoitettujen menojen todenmukaisuudesta ja tarkkuudesta. Niiden ei kuitenkaan voida realistisesti odottaa poistavan kaikkia mahdollisia virheitä. Tarkastustodistusten käytön tehokkuus virheiden havaitsemisessa parantuu todennäköisesti kokemuksen myötä. Komissio aikoo edistää tätä kehitysprosessia edunsaajille ja tarkastajille kohdistetulla tiedotuksella sekä arvioimalla jatkuvasti tarkastustodistusten merkitystä yleisen valvontajärjestelmän kannalta. |
| --- | --- |

6.11.

Tarkastustodistusten päätehtävä on lisätä komission varmuutta ilmoitettujen menojen todenmukaisuudesta ja tarkkuudesta. Niiden ei kuitenkaan voida realistisesti odottaa poistavan kaikkia mahdollisia virheitä. Tarkastustodistusten käytön tehokkuus virheiden havaitsemisessa parantuu todennäköisesti kokemuksen myötä. Komissio aikoo edistää tätä kehitysprosessia edunsaajille ja tarkastajille kohdistetulla tiedotuksella sekä arvioimalla jatkuvasti tarkastustodistusten merkitystä yleisen valvontajärjestelmän kannalta.

Euroopan pakolaisrahasto

Jäsenvaltiot eivät toimittaneet toimia koskevia pakollisia tarkastuksia

| 6.12. | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava tarkastamalla vähintään 20 prosenttia kaikista tukikelpoisista menoista, että toimenpidettä hallinnoidaan yhteisön säädösten mukaisesti ja että varat on annettu jäsenvaltion käyttöön moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti (16). Yhdessä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa toimenpiteitä ei todentavan aineiston tarkastusten jälkeen tarkasteta paikalla, mikä on perustana olevien säädösten vastaista. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003 (17) esitetyt huomautukset ”jäsenvaltioiden puutteellisesta valvontaympäristöstä” saavat näin ollen vahvistuksen. |
| --- | --- |

6.12.

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava tarkastamalla vähintään 20 prosenttia kaikista tukikelpoisista menoista, että toimenpidettä hallinnoidaan yhteisön säädösten mukaisesti ja että varat on annettu jäsenvaltion käyttöön moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti (16). Yhdessä tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa toimenpiteitä ei todentavan aineiston tarkastusten jälkeen tarkasteta paikalla, mikä on perustana olevien säädösten vastaista. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2003 (17) esitetyt huomautukset ”jäsenvaltioiden puutteellisesta valvontaympäristöstä” saavat näin ollen vahvistuksen.

| 6.12. | Komissio avustaa jäsenvaltioita Euroopan pakolaisrahaston valvontajärjestelmien kehittämisessä, erityisesti paikan päällä tehtävien seuranta- ja tarkastuskäyntien aikana. Lisäksi komissio järjestää työkokouksia, joissa käsitellään valvontajärjestelmiä ja hyviä hallintokäytäntöjä: toimien ohjelmointia, hankkeiden seurantaa, menojen valvontaa jne.
  Komission näkemyksen mukaan tarkastuskäyntien järjestäminen on hyvä käytäntö, vaikka niitä ei mainitakaan erikseen Euroopan pakolaisrahastoa koskevissa määräyksissä. Vuoden 2004 ohjelmasta lähtien asianomainen jäsenvaltio on tarkastanut kaikki hankkeet paikan päällä. |
| --- | --- |

6.12.

Komissio avustaa jäsenvaltioita Euroopan pakolaisrahaston valvontajärjestelmien kehittämisessä, erityisesti paikan päällä tehtävien seuranta- ja tarkastuskäyntien aikana. Lisäksi komissio järjestää työkokouksia, joissa käsitellään valvontajärjestelmiä ja hyviä hallintokäytäntöjä: toimien ohjelmointia, hankkeiden seurantaa, menojen valvontaa jne.

Komission näkemyksen mukaan tarkastuskäyntien järjestäminen on hyvä käytäntö, vaikka niitä ei mainitakaan erikseen Euroopan pakolaisrahastoa koskevissa määräyksissä. Vuoden 2004 ohjelmasta lähtien asianomainen jäsenvaltio on tarkastanut kaikki hankkeet paikan päällä.

Eräässä jäsenvaltiossa tehtäväjako ei ole varainhoitoasetuksen mukainen

| 6.13. | Kuten komissio oli havainnut jo aiemmin erääseen jäsenvaltioon tekemänsä seurantakäynnin aikana, kansallinen viranomainen oli uskonut tietyt keskeiset Euroopan pakolaisrahaston toimien hallinnointitehtävät yksityiselle yritykselle (18). Näin ollen kolmansille osapuolille uskottuja tehtäviä koskevia varainhoitoasetuksen säännöksiä ei noudatettu. Komission suositusten mukaiset korjaavat toimet pantiin täytäntöön myöhässä. |
| --- | --- |

6.13.

Kuten komissio oli havainnut jo aiemmin erääseen jäsenvaltioon tekemänsä seurantakäynnin aikana, kansallinen viranomainen oli uskonut tietyt keskeiset Euroopan pakolaisrahaston toimien hallinnointitehtävät yksityiselle yritykselle (18). Näin ollen kolmansille osapuolille uskottuja tehtäviä koskevia varainhoitoasetuksen säännöksiä ei noudatettu. Komission suositusten mukaiset korjaavat toimet pantiin täytäntöön myöhässä.

| 6.13. | Komissio havaitsi liian laajamittaisen tehtävien siirron erään tarkastuskäynnin yhteydessä ja ilmoitti asiasta jäsenvaltion viranomaisille välittömästi. Siirrettävissä olevien tehtävien luonnetta on muutettu uudessa hankintamenettelyssä, joka otettiin käyttöön palvelujen uusimisen yhteydessä. |
| --- | --- |

6.13.

Komissio havaitsi liian laajamittaisen tehtävien siirron erään tarkastuskäynnin yhteydessä ja ilmoitti asiasta jäsenvaltion viranomaisille välittömästi. Siirrettävissä olevien tehtävien luonnetta on muutettu uudessa hankintamenettelyssä, joka otettiin käyttöön palvelujen uusimisen yhteydessä.

Menojen tukikelpoisuusperusteita ei noudatettu

| 6.14. | Edellisenä vuonna (19) tilintarkastustuomioistuin yksilöi kotiuttamistoimenpiteiden hallinnoinnissa puutteita, jotka liittyivät siihen, että tukikelpoisuusperusteita ei ollut noudatettu. Tänä vuonna kohderyhmien tukikelpoisuusperusteiden noudattamatta jättäminen aiheutti lisäongelmia, jotka voidaan ratkaista ainoastaan muuttamalla lainsäädäntökehystä (ks. kohta 6.34). |
| --- | --- |

6.14.

Edellisenä vuonna (19) tilintarkastustuomioistuin yksilöi kotiuttamistoimenpiteiden hallinnoinnissa puutteita, jotka liittyivät siihen, että tukikelpoisuusperusteita ei ollut noudatettu. Tänä vuonna kohderyhmien tukikelpoisuusperusteiden noudattamatta jättäminen aiheutti lisäongelmia, jotka voidaan ratkaista ainoastaan muuttamalla lainsäädäntökehystä (ks. kohta 6.34).

| 6.14. | Komissio on pyrkinyt auttamaan jäsenvaltioita soveltamaan täsmällisesti nykyistä lainsäädäntöä, joka koskee kohderyhmien tukikelpoisuutta, ja aikoo jatkossakin analysoida menoilmoitukset tarkasti. Niinpä eräässä jäsenvaltiossa jälkikäteen suoritetun tarkastuksen pohjalta tehtiin rahoitusoikaisu erityisesti menoihin, jotka mainitunlaisesta syystä eivät olleet tukikelpoisia.
  Komissio katsoo, että tukikelpoisuusehtoja on noudatettu niiden turvapaikanhakijoiden kohdalla, joiden hakemus on hylätty (ks. vastaus 6.34 kohtaan).
  Lisäksi neuvoston direktiivissä 2004/83/EY ja uudessa, joulukuussa 2004 hyväksytyssä Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen oikeusperustassa on selvennetty alkuperämaan käsitteen oikeudellisia rajoja. |
| --- | --- |

6.14.

Komissio on pyrkinyt auttamaan jäsenvaltioita soveltamaan täsmällisesti nykyistä lainsäädäntöä, joka koskee kohderyhmien tukikelpoisuutta, ja aikoo jatkossakin analysoida menoilmoitukset tarkasti. Niinpä eräässä jäsenvaltiossa jälkikäteen suoritetun tarkastuksen pohjalta tehtiin rahoitusoikaisu erityisesti menoihin, jotka mainitunlaisesta syystä eivät olleet tukikelpoisia.

Komissio katsoo, että tukikelpoisuusehtoja on noudatettu niiden turvapaikanhakijoiden kohdalla, joiden hakemus on hylätty (ks. vastaus 6.34 kohtaan).

Lisäksi neuvoston direktiivissä 2004/83/EY ja uudessa, joulukuussa 2004 hyväksytyssä Euroopan pakolaisrahaston toisen vaiheen oikeusperustassa on selvennetty alkuperämaan käsitteen oikeudellisia rajoja.

Terveyteen ja kuluttajansuoja-asioihin liittyvät yhteisön toimet

| 6.15. | Suuri osa kansanterveysalan toimintaohjelman (20) talousarviosta käytetään vuotuisten tarjouspyyntöjen perusteella valittuihin yhteisrahoitettuihin hankkeisiin. Kuluttajansuoja-asioiden alalla (21) on julkaistu vuotuinen erityishankkeita koskeva tarjouspyyntö. Kuitenkin suurin osa vuotuisesta talousarviosta toteutetaan tekemällä suoraan tutkimuksia ja palveluja koskevia sopimuksia, ja toimet pannaan täytäntöön yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Molemmat alat kuuluvat terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosaston vastuualueeseen. |
| --- | --- |

6.15.

Suuri osa kansanterveysalan toimintaohjelman (20) talousarviosta käytetään vuotuisten tarjouspyyntöjen perusteella valittuihin yhteisrahoitettuihin hankkeisiin. Kuluttajansuoja-asioiden alalla (21) on julkaistu vuotuinen erityishankkeita koskeva tarjouspyyntö. Kuitenkin suurin osa vuotuisesta talousarviosta toteutetaan tekemällä suoraan tutkimuksia ja palveluja koskevia sopimuksia, ja toimet pannaan täytäntöön yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Molemmat alat kuuluvat terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosaston vastuualueeseen.

Menettelyjä koskeva analyysi

| 6.16. | Kyseisten toimien täytäntöönpanon hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat pääasiassa yksittäiset osastot. Kuitenkin keskustasolla pääosastossa toimitetaan lisäksi otokseen perustuva rahoitustoimien ennakkotarkastus, ”julkisia hankintoja käsittelevä komitea” antaa lausuntoja tarjouskilpailumenettelyjä koskevien menettelyjen noudattamisesta ja jälkitarkastuksesta vastaava yksikkö toimittaa tarkastuksia lopullisen edunsaajan tasolla. Sisäisestä tarkastuksesta vastaava yksikkö antaa pääjohtajalle lausuntoja sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta. |
| --- | --- |

6.16.

Kyseisten toimien täytäntöönpanon hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat pääasiassa yksittäiset osastot. Kuitenkin keskustasolla pääosastossa toimitetaan lisäksi otokseen perustuva rahoitustoimien ennakkotarkastus, ”julkisia hankintoja käsittelevä komitea” antaa lausuntoja tarjouskilpailumenettelyjä koskevien menettelyjen noudattamisesta ja jälkitarkastuksesta vastaava yksikkö toimittaa tarkastuksia lopullisen edunsaajan tasolla. Sisäisestä tarkastuksesta vastaava yksikkö antaa pääjohtajalle lausuntoja sisäisten hallinnointi- ja valvontajärjestelmien laadusta.

| 6.17. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi vuonna 2004 käyttöönotettuja menettelyjä ja totesi ne asianmukaisiksi. Tästä huolimatta tilien perustana olevien toimien testauksessa havaitut virheet (ks. kohta 6.29) osoittavat, että menettelyjen soveltaminen ei aiemmin ole ollut säännöllistä eikä johdonmukaista. Varainhoitoasetusta ei noudatettu täysimääräisesti erityisesti seuraavilta osin: |
| --- | --- |

6.17.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi vuonna 2004 käyttöönotettuja menettelyjä ja totesi ne asianmukaisiksi. Tästä huolimatta tilien perustana olevien toimien testauksessa havaitut virheet (ks. kohta 6.29) osoittavat, että menettelyjen soveltaminen ei aiemmin ole ollut säännöllistä eikä johdonmukaista. Varainhoitoasetusta ei noudatettu täysimääräisesti erityisesti seuraavilta osin:

| 6.17. | Katso 6.29 kohta. |
| --- | --- |

6.17.

Katso 6.29 kohta.

| — | Varainhoitoasetuksen mukaisesti kaikki maksut on tarkastettava. Ennakkomaksujen osalta ei ollut näyttöä siitä, että tulojen ja menojen hyväksyjä olisi tarkastanut ne järjestelmällisesti etukäteen. |
| --- | --- |

—

Varainhoitoasetuksen mukaisesti kaikki maksut on tarkastettava. Ennakkomaksujen osalta ei ollut näyttöä siitä, että tulojen ja menojen hyväksyjä olisi tarkastanut ne järjestelmällisesti etukäteen.

| — | Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosaston rahoitusjärjestelyt on laadittu varainhoitoasetuksen mukaisesti, ja niiden yhteydessä otetaan huomioon eri rahoitustoimiin liittyvät riskit. Ennen ennakkomaksun hyväksymistä vastuullinen tulojen ja menojen hyväksyjä tekee tarpeelliset tarkistukset henkilökohtaisesti. Niistä laaditaan jatkossa kattavammat asiakirjat. |
| --- | --- |

—

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosaston rahoitusjärjestelyt on laadittu varainhoitoasetuksen mukaisesti, ja niiden yhteydessä otetaan huomioon eri rahoitustoimiin liittyvät riskit. Ennen ennakkomaksun hyväksymistä vastuullinen tulojen ja menojen hyväksyjä tekee tarpeelliset tarkistukset henkilökohtaisesti. Niistä laaditaan jatkossa kattavammat asiakirjat.

| — | Menettelyjen mukaan ennakkorahoituksesta saatavista korkotuotoista ei tarvitse laatia arviota, vaikka varainhoitoasetuksessa sitä edellytetään (ks. kohta 6.28). |
| --- | --- |

—

Menettelyjen mukaan ennakkorahoituksesta saatavista korkotuotoista ei tarvitse laatia arviota, vaikka varainhoitoasetuksessa sitä edellytetään (ks. kohta 6.28).

| — | Komissio on havainnut oikeasuhteisuutta koskevan ongelman ja ehdottaa nykyisen varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanoasetuksen muuttamista siten, että otetaan käyttöön ennakkomaksuja koskevat kynnykset, joiden alle jäävistä saamisista ei tarvitse laatia arviota eikä todellisuudessa kertyneitä korkoja periä takaisin. Tällä välin terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto muuttaa korkotuottojen arviointia koskevat menettelyt varainhoitoasetuksen mukaisiksi. |
| --- | --- |

—

Komissio on havainnut oikeasuhteisuutta koskevan ongelman ja ehdottaa nykyisen varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanoasetuksen muuttamista siten, että otetaan käyttöön ennakkomaksuja koskevat kynnykset, joiden alle jäävistä saamisista ei tarvitse laatia arviota eikä todellisuudessa kertyneitä korkoja periä takaisin. Tällä välin terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto muuttaa korkotuottojen arviointia koskevat menettelyt varainhoitoasetuksen mukaisiksi.

Komission toimittamien sisäisten politiikkojen alan jälkitarkastusten analyysi

| 6.18. | Sisäisten politiikkojen alan ohjelmissa suurin osa tuesta maksetaan suoraan lopulliselle edunsaajalle eikä ohjelmiin liity muuta julkista yhteisrahoitusta. Täten varmuus saadaan toimittamalla jälkitarkastuksia edunsaajan tasolla. Näissä eri pääosastojen tarkastusyksiköiden tai ulkopuolisten tilintarkastusyritysten komission puolesta toimittamissa tarkastuksissa keskitytään edunsaajien korvattavaksi toimittamiin menoilmoituksiin. Lisäksi joillakin talousarvioaloilla komissio vaati edunsaajia toimittamaan riippumattoman tarkastajan laatiman todistuksen (ks. kohta 6.11) menoilmoitustensa tueksi (22). |
| --- | --- |

6.18.

Sisäisten politiikkojen alan ohjelmissa suurin osa tuesta maksetaan suoraan lopulliselle edunsaajalle eikä ohjelmiin liity muuta julkista yhteisrahoitusta. Täten varmuus saadaan toimittamalla jälkitarkastuksia edunsaajan tasolla. Näissä eri pääosastojen tarkastusyksiköiden tai ulkopuolisten tilintarkastusyritysten komission puolesta toimittamissa tarkastuksissa keskitytään edunsaajien korvattavaksi toimittamiin menoilmoituksiin. Lisäksi joillakin talousarvioaloilla komissio vaati edunsaajia toimittamaan riippumattoman tarkastajan laatiman todistuksen (ks. kohta 6.11) menoilmoitustensa tueksi (22).

| 6.19. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa






  — | analysoitiin tarkastusten määrässä, tuloksissa ja sisällössä tapahtunutta kehitystä edellisiin vuosiin nähden, |
| --- | --- | --- |

6.19.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa

—

analysoitiin tarkastusten määrässä, tuloksissa ja sisällössä tapahtunutta kehitystä edellisiin vuosiin nähden,

| — | analysoitiin tarkastustuloksia ulkopuolisten tilintarkastusyritysten laatimista tarkastuskertomuksista poimitun otoksen perusteella, |
| --- | --- |

—

analysoitiin tarkastustuloksia ulkopuolisten tilintarkastusyritysten laatimista tarkastuskertomuksista poimitun otoksen perusteella,

| — | arvioitiin komission tarkastuskertomuksista poimittua otosta; otos koostui ympäristöasioista vastaavan pääosaston rahoittamista epäsuoriin tutkimustoimiin liittyvistä sopimuksista ja toimenpiteistä. |
| --- | --- |

—

arvioitiin komission tarkastuskertomuksista poimittua otosta; otos koostui ympäristöasioista vastaavan pääosaston rahoittamista epäsuoriin tutkimustoimiin liittyvistä sopimuksista ja toimenpiteistä.

Toimitetuissa tarkastuksissa tapahtunut kehitys

| 6.20. | Tilintarkastustuomioistuimen tekemän analyysin perusteella voitiin todeta seuraavaa: |
| --- | --- |

6.20.

Tilintarkastustuomioistuimen tekemän analyysin perusteella voitiin todeta seuraavaa:

| 6.20. | |
| --- | --- |

6.20.

| — | Vaikka jotkut pääosastot ovat lisänneet tarkastustoimintaansa, tarkastustoiminta on vuonna 2004 yleisesti ottaen vähentynyt (
  taulukko 6.1
  ): tällöin päätökseen saatiin 496 tarkastusta (mikä vastaa kahta prosenttia avoimista sopimuksista) ja edellisenä vuonna 552, mutta perittävien määrä itse asiassa lisääntyi (23). |
| --- | --- |

—

Vaikka jotkut pääosastot ovat lisänneet tarkastustoimintaansa, tarkastustoiminta on vuonna 2004 yleisesti ottaen vähentynyt (
  taulukko 6.1
  ): tällöin päätökseen saatiin 496 tarkastusta (mikä vastaa kahta prosenttia avoimista sopimuksista) ja edellisenä vuonna 552, mutta perittävien määrä itse asiassa lisääntyi (23).

| — | Tilanne vaihtelee suuresti eri pääosastojen välillä, sillä kuudennessa luvussa kootaan yhteen useita erilaisia toimintalohkoja. On huomautettava, että suurimman osan vuotta 2004 tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmissa ei ollut käytettävissä ulkoista tarkastuskapasiteettia. Uusi sopimus on nyt voimassa. |
| --- | --- |

—

Tilanne vaihtelee suuresti eri pääosastojen välillä, sillä kuudennessa luvussa kootaan yhteen useita erilaisia toimintalohkoja. On huomautettava, että suurimman osan vuotta 2004 tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmissa ei ollut käytettävissä ulkoista tarkastuskapasiteettia. Uusi sopimus on nyt voimassa.

| — | Kyseisten viiden pääosaston viimeisen kuuden vuoden aikana toimittamat tarkastukset antavat ymmärtää, että tarkastuksen jälkeen perittävällä määrällä ja tarkastettujen sopimusten määrällä on positiivinen vastaavuussuhde (ks.
  kaavio 6.3
  ), ja täten on aiheellista panna merkille, että komissio ei ole vielä saavuttanut tarkastustoiminnalleen ilmoittamaansa tavoitetta, jonka mukaan tarkoituksena on tarkastaa 10 prosenttia kaikista viidenteen puiteohjelmaan liittyvistä sopimuspuolista (ks.
  taulukko 6.2
  ) (24). |
| --- | --- |

—

Kyseisten viiden pääosaston viimeisen kuuden vuoden aikana toimittamat tarkastukset antavat ymmärtää, että tarkastuksen jälkeen perittävällä määrällä ja tarkastettujen sopimusten määrällä on positiivinen vastaavuussuhde (ks.
  kaavio 6.3
  ), ja täten on aiheellista panna merkille, että komissio ei ole vielä saavuttanut tarkastustoiminnalleen ilmoittamaansa tavoitetta, jonka mukaan tarkoituksena on tarkastaa 10 prosenttia kaikista viidenteen puiteohjelmaan liittyvistä sopimuspuolista (ks.
  taulukko 6.2
  ) (24).

| — | Viidennen puiteohjelman tarkastusohjelmaa toteutetaan parhaillaan ja tavoitteelle asetettu määräpäivä on vuoden 2007 loppu. Komissio jatkaa jälkikäteen tehtäviä tarkastuksia tehokkaaseen tahtiin. Kokonaistavoitteeksi asetettu 10 prosentin tarkastusosuus viidennen puiteohjelman sopimuspuolista on joissakin pääosastoissa ylitettykin. Kaiken kaikkiaan komissio kuitenkin vahvistaa, että tavoitetta on harkittava uudelleen, sillä tarkastusten piiriin kuuluvien viidennen puiteohjelman sopimuspuolten lopullinen lukumäärä on osoittautunut huomattavasti ennakko-odotuksia suuremmaksi. |
| --- | --- |

—

Viidennen puiteohjelman tarkastusohjelmaa toteutetaan parhaillaan ja tavoitteelle asetettu määräpäivä on vuoden 2007 loppu. Komissio jatkaa jälkikäteen tehtäviä tarkastuksia tehokkaaseen tahtiin. Kokonaistavoitteeksi asetettu 10 prosentin tarkastusosuus viidennen puiteohjelman sopimuspuolista on joissakin pääosastoissa ylitettykin. Kaiken kaikkiaan komissio kuitenkin vahvistaa, että tavoitetta on harkittava uudelleen, sillä tarkastusten piiriin kuuluvien viidennen puiteohjelman sopimuspuolten lopullinen lukumäärä on osoittautunut huomattavasti ennakko-odotuksia suuremmaksi.

Taulukko 6.1 — Sisäisten politiikkojen ala — Komission vuonna 2004 päätökseen saamat (tai sen puolesta toimitetut) tarkastukset (25)

| Pääosasto | Päätökseen saadut tarkastukset | Tarkastettujen sopimusten määrä | Avoimien sopimusten määrä | Tarkastettujen sopimusten arvo
  (miljoonaa euroa) | Avoimien sopimusten arvo
  (miljoonaa euroa) | Tarkastusten perusteella komission hyväksi tehdyt tukikelpoisten menojen korjaukset (sopimuspuolten hyväksi tehtyjä korjauksia ei ole otettu huomioon) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 |
| | | | | | | | | | | | Määrät (miljoonaa euroa) | prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista | Määrät (miljoonaa euroa) | prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista |
| Maatalouden PO | 12 (27) | 5 | 19 | 6 | 268 | 245 | 29,78 | 16,18 | 52,87 | 42,54 | 0,75 | 2,5 | 0,00 (30) | 0,0 |
| Koulutuksen ja kulttuurin PO | 126 | 75 | 173 | 80 | 19 424 | 15 884 | 95,46 | 31,20 | 743,88 | 740,30 | 2,43 | 2,5 | 1,40 | 4,5 |
| Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden PO | 17 | 25 | 19 | 27 | 1 559 | 1 639 | 7,11 | 11,53 | 125,90 | 139,56 | 0,18 | 2,6 | 0,14 | 1,2 |
| Energian ja liikenteen PO | 25 | 59 | 37 | 89 | 1 630 | 1 508 | 52,92 | 504,00 | 2 061,65 | 1 860,00 | 2,53 (32) | 4,8 | 14,91 (33) | 3,0 |
| Yritys- ja teollisuustoiminnan PO | 28 | 43 | 41 | 64 | 1 463 | 1 684 | 39,66 | 38,12 | 162,46 | 221,96 | 0,02 | 0,0 | 1,00 | 2,6 |
| Ympäristöasioiden PO | 23 | 42 | 52 | 73 | 1 711 | 1 748 | 35,68 | 20,25 | 352,65 | 385,87 | 0,21 | 0,6 | 0,57 | 2,8 |
| Kalastus- ja meriasioiden PO (26) | 31 | 18 | 64 | 41 | 216 | 238 | 74,20 | 12,23 | 233,43 | 270,01 | 3,90 | 5,3 | 1,16 (28) | 9,5 |
| Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden PO | 8 | 8 | 30 | 47 | 923 | 901 | 3,62 | 19,93 | 95,88 | 117,00 | 0,80 | 22,1 | 1,62 | 8,1 |
| Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden PO (31) | 0 | 8 | 0 | 12 | ei määritelty | 522 | 0,00 | 4,60 | 123,60 | 153,90 | 0,00 | 0,0 | 0,20 | 4,3 |
| Tietoyhteiskunnan ja viestinten PO | 74 | 95 | 197 | 230 | 2 859 | 2 320 | 64,69 | 115,37 | 3 040,00 | 1 745,00 (29) | 4,49 | 6,9 | 8,20 | 7,1 |
| Tutkimuksen PO | 208 | 118 | 258 | 167 | 8 229 | 7 696 | 181,35 | 263,40 | 3 045,00 | 3 451,39 | 3,05 | 1,7 | 2,79 | 1,1 |
| Yhteensä | 552 | 496 | 890 | 836 | 38 282 | 34 385 | 584,47 | 1 036,81 | 10 037,31 | 9 127,53 | 18,36 | 3,1 | 31,99 | 3,1 |
| Lähde: Euroopan komissio. |

Pääosasto

Päätökseen saadut tarkastukset

Tarkastettujen sopimusten määrä

Avoimien sopimusten määrä

Tarkastettujen sopimusten arvo

(miljoonaa euroa)

Avoimien sopimusten arvo

(miljoonaa euroa)

Tarkastusten perusteella komission hyväksi tehdyt tukikelpoisten menojen korjaukset (sopimuspuolten hyväksi tehtyjä korjauksia ei ole otettu huomioon)

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

2003

2004

Määrät (miljoonaa euroa)

prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista

Määrät (miljoonaa euroa)

prosenttiosuus tarkastetuista sopimuksista

Maatalouden PO

12 (27)

5

19

6

268

245

29,78

16,18

52,87

42,54

0,75

2,5

0,00 (30)

0,0

Koulutuksen ja kulttuurin PO

126

75

173

80

19 424

15 884

95,46

31,20

743,88

740,30

2,43

2,5

1,40

4,5

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden PO

17

25

19

27

1 559

1 639

7,11

11,53

125,90

139,56

0,18

2,6

0,14

1,2

Energian ja liikenteen PO

25

59

37

89

1 630

1 508

52,92

504,00

2 061,65

1 860,00

2,53 (32)

4,8

14,91 (33)

3,0

Yritys- ja teollisuustoiminnan PO

28

43

41

64

1 463

1 684

39,66

38,12

162,46

221,96

0,02

0,0

1,00

2,6

Ympäristöasioiden PO

23

42

52

73

1 711

1 748

35,68

20,25

352,65

385,87

0,21

0,6

0,57

2,8

Kalastus- ja meriasioiden PO (26)

31

18

64

41

216

238

74,20

12,23

233,43

270,01

3,90

5,3

1,16 (28)

9,5

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden PO

8

8

30

47

923

901

3,62

19,93

95,88

117,00

0,80

22,1

1,62

8,1

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden PO (31)

0

8

0

12

ei määritelty

522

0,00

4,60

123,60

153,90

0,00

0,0

0,20

4,3

Tietoyhteiskunnan ja viestinten PO

74

95

197

230

2 859

2 320

64,69

115,37

3 040,00

1 745,00 (29)

4,49

6,9

8,20

7,1

Tutkimuksen PO

208

118

258

167

8 229

7 696

181,35

263,40

3 045,00

3 451,39

3,05

1,7

2,79

1,1

Yhteensä

552

496

890

836

38 282

34 385

584,47

1 036,81

10 037,31

9 127,53

18,36

3,1

31,99

3,1

Lähde: Euroopan komissio.

Taulukko 6.2 — TTK-puiteohjelmia hallinnoivat pääosastot — Yhteenveto vuosina 2001—2004 päätökseen saaduista viidenteen puiteohjelmaan liittyvistä tarkastuksista

| Vastuullinen pääosasto | Viidenteen puiteohjelmaan liittyvien päätökseen saatujen tarkastusten kokonaismäärä | Viidenteen puiteohjelmaan liittyvien tarkastettujen sopimusten kokonaismäärä |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Yhteensä | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Yhteensä |
| Tutkimus | Sisäinen | 1 | 25 | 19 | 12 | 57 | 1 | 28 | 23 | 18 | 70 |
| Ulkoinen | 1 | 88 | 177 | 100 | 366 | 1 | 105 | 218 | 142 | 466 |
| Yhteensä | 2 | 113 | 196 | 112 | 423 | 2 | 133 | 241 | 160 | 536 |
| Tietoyhteiskunta | Sisäinen | 0 | 4 | 2 | 2 | 8 | 0 | 4 | 2 | 2 | 8 |
| Ulkoinen | 0 | 8 | 58 | 91 | 157 | 0 | 10 | 159 | 225 | 394 |
| Yhteensä | 0 | 12 | 60 | 93 | 165 | 0 | 14 | 161 | 227 | 402 |
| Energia ja liikenne | Sisäinen | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Ulkoinen | 0 | 7 | 7 | 41 | 55 | 0 | 17 | 13 | 58 | 88 |
| Yhteensä | 0 | 7 | 8 | 41 | 56 | 0 | 17 | 14 | 58 | 89 |
| Yritystoiminta (34) | Sisäinen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Ulkoinen | 0 | 5 | 21 | 34 | 60 | 0 | 5 | 25 | 51 | 81 |
| Yhteensä | 0 | 5 | 21 | 34 | 60 | 0 | 5 | 25 | 51 | 81 |
| Kalastus | Sisäinen | 1 | 15 | 20 | 16 | 52 | 1 | 17 | 24 | 30 | 72 |
| Ulkoinen | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Yhteensä | 1 | 15 | 20 | 16 | 52 | 1 | 17 | 24 | 30 | 72 |
| Sisäiset tarkastukset yhteensä | 2 | 44 | 42 | 30 | 118 | 2 | 49 | 50 | 50 | 151 |
| Ulkoiset tarkastukset yhteensä | 1 | 108 | 263 | 266 | 638 | 1 | 137 | 415 | 476 | 1 029 |
| Yhteensä | 3 | 152 | 305 | 296 | 756 | 3 | 186 | 465 | 526 | 1 180 |
| Huom: Viidennen puiteohjelman sopimuspuolia (EY ja Euratom) on yhteensä 23 375. Täten komission tavoitteena on viidennen puiteohjelman osalta saada päätökseen 2 337 tarkastusta.
  Sopimuspuolten määrästä (23 375) on annettava tarkemmat tiedot, koska nykyisissä tiedoissa tietyt sopimuspuolet mainitaan kahteen kertaan.
  Luku sisältää huomattavan määrän merkitykseltään vähäisiä sopimuspuolia, joiden rahoitusosuus on alle 20 000 euroa.

  Lähde: Komissio. |

Vastuullinen pääosasto

Viidenteen puiteohjelmaan liittyvien päätökseen saatujen tarkastusten kokonaismäärä

Viidenteen puiteohjelmaan liittyvien tarkastettujen sopimusten kokonaismäärä

2001

2002

2003

2004

Yhteensä

2001

2002

2003

2004

Yhteensä

Tutkimus

Sisäinen

1

25

19

12

57

1

28

23

18

70

Ulkoinen

1

88

177

100

366

1

105

218

142

466

Yhteensä

2

113

196

112

423

2

133

241

160

536

Tietoyhteiskunta

Sisäinen

0

4

2

2

8

0

4

2

2

8

Ulkoinen

0

8

58

91

157

0

10

159

225

394

Yhteensä

0

12

60

93

165

0

14

161

227

402

Energia ja liikenne

Sisäinen

0

0

1

0

1

0

0

1

0

1

Ulkoinen

0

7

7

41

55

0

17

13

58

88

Yhteensä

0

7

8

41

56

0

17

14

58

89

Yritystoiminta (34)

Sisäinen

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Ulkoinen

0

5

21

34

60

0

5

25

51

81

Yhteensä

0

5

21

34

60

0

5

25

51

81

Kalastus

Sisäinen

1

15

20

16

52

1

17

24

30

72

Ulkoinen

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Yhteensä

1

15

20

16

52

1

17

24

30

72

Sisäiset tarkastukset yhteensä

2

44

42

30

118

2

49

50

50

151

Ulkoiset tarkastukset yhteensä

1

108

263

266

638

1

137

415

476

1 029

Yhteensä

3

152

305

296

756

3

186

465

526

1 180

Huom: Viidennen puiteohjelman sopimuspuolia (EY ja Euratom) on yhteensä 23 375. Täten komission tavoitteena on viidennen puiteohjelman osalta saada päätökseen 2 337 tarkastusta.

Sopimuspuolten määrästä (23 375) on annettava tarkemmat tiedot, koska nykyisissä tiedoissa tietyt sopimuspuolet mainitaan kahteen kertaan.

Luku sisältää huomattavan määrän merkitykseltään vähäisiä sopimuspuolia, joiden rahoitusosuus on alle 20 000 euroa.

Lähde: Komissio.

Image

Ulkopuolisten tilintarkastusyritysten toimittamien tarkastusten sisältö ja ajoitus

| 6.21. | Ulkopuolisten tilintarkastusyritysten komission puolesta toimittamien tarkastusten tulosten tutkinnan tarkoituksena oli arvioida, voidaanko niitä pitää luotettavana tietolähteenä arvioitaessa tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Otokseen poimitut 31 tarkastusasiakirjaa tutkittiin asianomaisissa pääosastoissa (tutkimuksen, liikenteen ja energian, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastoissa). |
| --- | --- |

6.21.

Ulkopuolisten tilintarkastusyritysten komission puolesta toimittamien tarkastusten tulosten tutkinnan tarkoituksena oli arvioida, voidaanko niitä pitää luotettavana tietolähteenä arvioitaessa tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta. Otokseen poimitut 31 tarkastusasiakirjaa tutkittiin asianomaisissa pääosastoissa (tutkimuksen, liikenteen ja energian, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosastoissa).

| 6.22. | Sopimuksen mukaan ulkopuolisten tilintarkastusyritysten tarkastustehtävä rajoittuu menoilmoitusten tarkastamiseen edunsaajan tasolla. Kyseiset tarkastukset eivät kata muita toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavia tekijöitä, kuten sopimuksessa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista tai sitä, onko edunsaaja toteuttanut ajoissa sopimuksen kohteena olevat suoritteet, vaikka joissain tapauksissa ulkopuolinen tarkastaja voisi ne tarkastaa. |
| --- | --- |

6.22.

Sopimuksen mukaan ulkopuolisten tilintarkastusyritysten tarkastustehtävä rajoittuu menoilmoitusten tarkastamiseen edunsaajan tasolla. Kyseiset tarkastukset eivät kata muita toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavia tekijöitä, kuten sopimuksessa esitettyjen tavoitteiden saavuttamista tai sitä, onko edunsaaja toteuttanut ajoissa sopimuksen kohteena olevat suoritteet, vaikka joissain tapauksissa ulkopuolinen tarkastaja voisi ne tarkastaa.

| 6.22. | Tieteellisten ja/tai teknisten tavoitteiden saavuttamista valvovat tieteellisistä kysymyksistä vastaavat komission virkamiehet, ja he arvioivat myös edunsaajien määräajoin antamia raportteja. Lisäksi riippumattomien asiantuntijoiden muodostama paneeli tarkastelee toimia tieteellisestä näkökulmasta varmistaen, että tieteelliset tulokset ovat sopimusmääräysten mukaisia. Rahoitustarkastajilla ei ole vaadittavaa asiantuntemusta arvioida tieteellisiä tuloksia, joten heidän tehtävänsä rajoittuu sen tarkastamiseen, onko menot ilmoitettu sopimuksen rahoitusmääräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.22.

Tieteellisten ja/tai teknisten tavoitteiden saavuttamista valvovat tieteellisistä kysymyksistä vastaavat komission virkamiehet, ja he arvioivat myös edunsaajien määräajoin antamia raportteja. Lisäksi riippumattomien asiantuntijoiden muodostama paneeli tarkastelee toimia tieteellisestä näkökulmasta varmistaen, että tieteelliset tulokset ovat sopimusmääräysten mukaisia. Rahoitustarkastajilla ei ole vaadittavaa asiantuntemusta arvioida tieteellisiä tuloksia, joten heidän tehtävänsä rajoittuu sen tarkastamiseen, onko menot ilmoitettu sopimuksen rahoitusmääräysten mukaisesti.

| 6.23. | Tarkastuskertomuksista koostuvan otoksen analyysissä kävi ilmi, että tarkastuksen aloittamisesta sen päättämiseen kului keskimäärin 416 päivää. Tarkastusprosessiin kuluu väistämättä jonkin verran aikaa, mutta joissakin tapauksissa sen havaittiin kestävän liian kauan (94—770 päivää) (35) (ks.
  taulukko 6.3
  ). Kun otetaan huomioon, että menoilmoituksissa havaittiin virheitä melkein kaikissa tarkastuksissa, on todettava, että tämänkaltaiset pitkät viipeet estävät perimästä oikea-aikaisesti aiheettomasti saatuja tukia tai vastaavasti komissiota suorittamasta maksuja oikea-aikaisesti edunsaajille. |
| --- | --- |

6.23.

Tarkastuskertomuksista koostuvan otoksen analyysissä kävi ilmi, että tarkastuksen aloittamisesta sen päättämiseen kului keskimäärin 416 päivää. Tarkastusprosessiin kuluu väistämättä jonkin verran aikaa, mutta joissakin tapauksissa sen havaittiin kestävän liian kauan (94—770 päivää) (35) (ks.
  taulukko 6.3
  ). Kun otetaan huomioon, että menoilmoituksissa havaittiin virheitä melkein kaikissa tarkastuksissa, on todettava, että tämänkaltaiset pitkät viipeet estävät perimästä oikea-aikaisesti aiheettomasti saatuja tukia tai vastaavasti komissiota suorittamasta maksuja oikea-aikaisesti edunsaajille.

| 6.23. | Erissä tehtävää tarkastusta käynnistettäessä menetellään siten, että komissio ilmoittaa kaikille tarkastukseen valituille sopimuspuolille, että ulkopuolinen tarkastusyritys aikoo toteuttaa tarkastuksen komission puolesta. Varsinainen tarkastustoiminta alkaa vasta yli kolme kuukautta (keskimäärin 100 päivää) myöhemmin ulkopuolisen tarkastusyrityksen aikataulusta riippuen. Tämä aika olisi vähennettävä tarkastukseen käytetystä todellisesta ajasta. Tarkastuskertomuksen valmistumisen jälkeen seuraa sopimuspuolen 30 päivän kuulemisaika (viidennen puiteohjelman mallisopimuksen liitteessä II oleva 26 artiklan 3 kohta). Tämän vuoksi tarkastuksen käynnistämisen ja loppuunsaattamisen välinen ajanjakso vaihtelee noin 12 kuukaudesta 15 kuukauteen (365:stä 450:een päivään). Tämä kestoaika saattaa ylittyä ainoastaan poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa on ratkaistava monimutkaisia tarkastus- ja sopimuskysymyksiä tai joissa esitetään uusia menoilmoituksia.
  Ulkopuolisten tarkastajien erissä suorittamien tarkastusten kestoaika vaihtelee yleensä 9:stä 12 kuukauteen (270—365 päivää), mikä on ulkopuolisten tarkastusyritysten kanssa tehdyn sopimuksen mukaista. Tarkastajien kanssa tehdyt sopimusjärjestelyt mahdollistavat taloudellisten seuraamusten määräämisen, ellei sovittua työtä ole saatu valmiiksi sovitussa ajassa (1,5 prosenttia sopimuksen arvosta kultakin viivästyskuukaudelta). Komissio on soveltanut näitä seuraamuksia järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

6.23.

Erissä tehtävää tarkastusta käynnistettäessä menetellään siten, että komissio ilmoittaa kaikille tarkastukseen valituille sopimuspuolille, että ulkopuolinen tarkastusyritys aikoo toteuttaa tarkastuksen komission puolesta. Varsinainen tarkastustoiminta alkaa vasta yli kolme kuukautta (keskimäärin 100 päivää) myöhemmin ulkopuolisen tarkastusyrityksen aikataulusta riippuen. Tämä aika olisi vähennettävä tarkastukseen käytetystä todellisesta ajasta. Tarkastuskertomuksen valmistumisen jälkeen seuraa sopimuspuolen 30 päivän kuulemisaika (viidennen puiteohjelman mallisopimuksen liitteessä II oleva 26 artiklan 3 kohta). Tämän vuoksi tarkastuksen käynnistämisen ja loppuunsaattamisen välinen ajanjakso vaihtelee noin 12 kuukaudesta 15 kuukauteen (365:stä 450:een päivään). Tämä kestoaika saattaa ylittyä ainoastaan poikkeuksellisissa tapauksissa, joissa on ratkaistava monimutkaisia tarkastus- ja sopimuskysymyksiä tai joissa esitetään uusia menoilmoituksia.

Ulkopuolisten tarkastajien erissä suorittamien tarkastusten kestoaika vaihtelee yleensä 9:stä 12 kuukauteen (270—365 päivää), mikä on ulkopuolisten tarkastusyritysten kanssa tehdyn sopimuksen mukaista. Tarkastajien kanssa tehdyt sopimusjärjestelyt mahdollistavat taloudellisten seuraamusten määräämisen, ellei sovittua työtä ole saatu valmiiksi sovitussa ajassa (1,5 prosenttia sopimuksen arvosta kultakin viivästyskuukaudelta). Komissio on soveltanut näitä seuraamuksia järjestelmällisesti.

Taulukko 6.3 — Komission tilintarkastusten päätökseen saamiseen kulunut aika päivinä

| Pääosasto | Tarkastusten määrä otoksessa | Keskimääräinen aika päivinä | Käytetty kokonaisaika |
| --- | --- | --- | --- |
| Sopimuspuolelle tiedottamisen ja tarkastuskertomuksen laatimisen välinen aika | Tarkastuskertomuksen laatimisen ja täytäntöönpanoa koskevan päätöksen tekemisen välinen aika (36) | Kokonaisaika | Vähintään | Enintään |
| Tietoyhteiskunta | 10 | 357 | 149 | 506 | 355 | 770 |
| Tutkimus | 12 | 334 | 47 | 381 | 247 | 605 |
| Energia ja liikenne | 7 | 244 | 148 | 392 | 301 | 475 |
| Yritystoiminta | 2 | 168 | 101 | 269 | 94 | 443 |
| Neljä pääosastoa yhteensä | 31 | 310 | 106 | 416 | 94 | 770 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen analyysi. |

Pääosasto

Tarkastusten määrä otoksessa

Keskimääräinen aika päivinä

Käytetty kokonaisaika

Sopimuspuolelle tiedottamisen ja tarkastuskertomuksen laatimisen välinen aika

Tarkastuskertomuksen laatimisen ja täytäntöönpanoa koskevan päätöksen tekemisen välinen aika (36)

Kokonaisaika

Vähintään

Enintään

Tietoyhteiskunta

10

357

149

506

355

770

Tutkimus

12

334

47

381

247

605

Energia ja liikenne

7

244

148

392

301

475

Yritystoiminta

2

168

101

269

94

443

Neljä pääosastoa yhteensä

31

310

106

416

94

770

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen analyysi.

Ympäristön pääosastossa jälkitarkastuksiin liittyvät seurantamenettelyt olivat puutteellisia

| 6.24. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi ympäristön pääosaston tarkastuskertomuksia ja -asiakirjoja, jotka kyseisen pääosaston tarkastusyksikkö oli laatinut, ja päätyi esittämään analyysin pohjalta seuraavat huomautukset (37): |
| --- | --- |

6.24.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi ympäristön pääosaston tarkastuskertomuksia ja -asiakirjoja, jotka kyseisen pääosaston tarkastusyksikkö oli laatinut, ja päätyi esittämään analyysin pohjalta seuraavat huomautukset (37):

| 6.24. | |
| --- | --- |

6.24.

| — | Perintämääräykset annettiin liian myöhään: Vuonna 2003 komission tarkastajat suosittivat perimään 391 000 euroa. Marraskuuhun 2004 mennessä edunsaajilta oli tosiasiallisesti peritty ainoastaan 54 prosenttia kyseisestä määrästä, mikä johtui osittain käynnissä olevasta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkinnasta. Vaikka lopullisen tarkastuskertomuksen vastaanottamisesta perintämääräyksen laatimiseen kului vuonna 2003 keskimäärin 152 päivää ja vuonna 2004 enää 138 päivää, viive on siltikin liian pitkä. Edunsaajat sitä vastoin maksoivat keskimäärin 50 päivän kuluessa perintämääräyksen antamisesta. |
| --- | --- |

—

Perintämääräykset annettiin liian myöhään: Vuonna 2003 komission tarkastajat suosittivat perimään 391 000 euroa. Marraskuuhun 2004 mennessä edunsaajilta oli tosiasiallisesti peritty ainoastaan 54 prosenttia kyseisestä määrästä, mikä johtui osittain käynnissä olevasta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkinnasta. Vaikka lopullisen tarkastuskertomuksen vastaanottamisesta perintämääräyksen laatimiseen kului vuonna 2003 keskimäärin 152 päivää ja vuonna 2004 enää 138 päivää, viive on siltikin liian pitkä. Edunsaajat sitä vastoin maksoivat keskimäärin 50 päivän kuluessa perintämääräyksen antamisesta.

| — | Jälkikäteen tehtyjä tarkastuksia koskevat valmiit tarkastuskertomukset lähetetään toimintayksikölle tai -yksiköille, jotka ilmoittavat edunsaajille tarkastuksen tuloksista ja kehottavat niitä esittämään lisähuomautuksia tai toimittamaan lisää asiakirjoja. Vasta kun edunsaaja on vastannut, edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä päättää perintämääräyksen antamisesta. Varainhoitoasetuksessa säädetään, että edunsaajalle on myös lähetettävä ennakkoilmoitus ennen perintämääräyksen ja veloitusilmoituksen antamista. Kun otetaan huomioon tämä kuulemisprosessi, tarkastuskertomuksen saamisesta kuluu väistämättä useita viikkoja ennen kuin korjaaviin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä. |
| --- | --- |

—

Jälkikäteen tehtyjä tarkastuksia koskevat valmiit tarkastuskertomukset lähetetään toimintayksikölle tai -yksiköille, jotka ilmoittavat edunsaajille tarkastuksen tuloksista ja kehottavat niitä esittämään lisähuomautuksia tai toimittamaan lisää asiakirjoja. Vasta kun edunsaaja on vastannut, edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä päättää perintämääräyksen antamisesta. Varainhoitoasetuksessa säädetään, että edunsaajalle on myös lähetettävä ennakkoilmoitus ennen perintämääräyksen ja veloitusilmoituksen antamista. Kun otetaan huomioon tämä kuulemisprosessi, tarkastuskertomuksen saamisesta kuluu väistämättä useita viikkoja ennen kuin korjaaviin toimenpiteisiin voidaan ryhtyä.

| — | Sopimusten valvonta ei ollut asianmukaista: Suurimmasta osasta tarkastetuista komission asiakirjoista ei käynyt millään tavoin ilmi, että tekniset yksiköt olisivat antaneet tarkastusyksiköille palautetta seurantatoimista. Siinäkin tapauksessa, että tekniset yksiköt huomasivat ongelmia tai että ne oli dokumentoitu tarkastuskertomuksiin, kului kauan aikaa ennen kuin asianomaiset yksiköt päättivät, mihin toimenpiteisiin niiden perusteella olisi asianmukaista ryhtyä, olisiko esimerkiksi toimitettava tarkastuksia edunsaajan tasolla, loppusuorituksen määrää vähennettävä tai annettava perintämääräys. Yhdessä tapauksessa päätös paikalla toimitettavasta tarkastuksesta tehtiin vasta 16 kuukauden kuluttua loppusuorituksen maksamisesta. |
| --- | --- |

—

Sopimusten valvonta ei ollut asianmukaista: Suurimmasta osasta tarkastetuista komission asiakirjoista ei käynyt millään tavoin ilmi, että tekniset yksiköt olisivat antaneet tarkastusyksiköille palautetta seurantatoimista. Siinäkin tapauksessa, että tekniset yksiköt huomasivat ongelmia tai että ne oli dokumentoitu tarkastuskertomuksiin, kului kauan aikaa ennen kuin asianomaiset yksiköt päättivät, mihin toimenpiteisiin niiden perusteella olisi asianmukaista ryhtyä, olisiko esimerkiksi toimitettava tarkastuksia edunsaajan tasolla, loppusuorituksen määrää vähennettävä tai annettava perintämääräys. Yhdessä tapauksessa päätös paikalla toimitettavasta tarkastuksesta tehtiin vasta 16 kuukauden kuluttua loppusuorituksen maksamisesta.

| — | Komissio on yhtä mieltä siitä, että tarkastusten tuloksiin perustuvat jatkotoimenpiteet on ympäristön pääosastossa hoidettava jatkossa muodollisemman ja paremmin mitattavissa olevan menettelyn mukaisesti.
  Jälkikäteen tehtävistä tarkastuksista vastaava yksikkö on vuoden 2004 jälkeen laatinut seurantaformaatin ja -menetelmän, joiden tarkoituksena on muistuttaa teknisiä yksikköjä säännöllisesti tarkastuskertomusten perusteella toteutettuja toimia koskevien tietojen lähettämisestä. |
| --- | --- |

—

Komissio on yhtä mieltä siitä, että tarkastusten tuloksiin perustuvat jatkotoimenpiteet on ympäristön pääosastossa hoidettava jatkossa muodollisemman ja paremmin mitattavissa olevan menettelyn mukaisesti.

Jälkikäteen tehtävistä tarkastuksista vastaava yksikkö on vuoden 2004 jälkeen laatinut seurantaformaatin ja -menetelmän, joiden tarkoituksena on muistuttaa teknisiä yksikköjä säännöllisesti tarkastuskertomusten perusteella toteutettuja toimia koskevien tietojen lähettämisestä.

| — | Siinä tapauksessa, että sopimuspuoli saa EU-varoja useamman kuin yhden sopimuksen turvin ja että tarkastuksessa ilmenee virheitä, jotka voidaan katsoa systemaattisiksi, ei ole käytettävissä menettelyä, jonka avulla asiasta tiedotetaan muille asianomaisille komission yksiköille tai tarkastetaan muutkin sopimukset (38). |
| --- | --- |

—

Siinä tapauksessa, että sopimuspuoli saa EU-varoja useamman kuin yhden sopimuksen turvin ja että tarkastuksessa ilmenee virheitä, jotka voidaan katsoa systemaattisiksi, ei ole käytettävissä menettelyä, jonka avulla asiasta tiedotetaan muille asianomaisille komission yksiköille tai tarkastetaan muutkin sopimukset (38).

| — | Kirjanpitojärjestelmän uudistuksen (ja erityisesti sopimuksista ja oikeushenkilöistä laaditun rekisterin) myötä komission tasolla voitaisiin harkita yleisemmän tiedonvaihtoverkoston kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Kirjanpitojärjestelmän uudistuksen (ja erityisesti sopimuksista ja oikeushenkilöistä laaditun rekisterin) myötä komission tasolla voitaisiin harkita yleisemmän tiedonvaihtoverkoston kehittämistä.

Sisäisten politiikkojen alan tilien perustana olevien toimien testauksessa saadut tulokset

| 6.25. | Komission asiakirjat arvioitiin sisäisten politiikkojen alalta valitun yleisen otoksen perusteella; otos koostui 107 maksusta (39) ja 8 maksusitoumuksesta. Otokseen sisältyvien 25 välimaksun ja loppusuorituksen osalta tarkastus ulottui lopullisen edunsaajan tasolle. Järjestelmissä yksilöidyille puutteille saatiin havaintojen perusteella vahvistus (ks. kohdat 6.9—6.17). |
| --- | --- |

6.25.

Komission asiakirjat arvioitiin sisäisten politiikkojen alalta valitun yleisen otoksen perusteella; otos koostui 107 maksusta (39) ja 8 maksusitoumuksesta. Otokseen sisältyvien 25 välimaksun ja loppusuorituksen osalta tarkastus ulottui lopullisen edunsaajan tasolle. Järjestelmissä yksilöidyille puutteille saatiin havaintojen perusteella vahvistus (ks. kohdat 6.9—6.17).

Komission tasolla virheitä esiintyi usein, mutta ne eivät olleet olennaisia

| 6.26. | Komission asiakirjojen arvioinnissa kävi ilmi, että 58 maksussa 107 maksusta esiintyi laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä ongelmia (40). Suurin osa säännönvastaisuuksista havaittiin jo edellisenä vuonna (41) ja ne liittyivät useimmiten seuraaviin tekijöihin: |
| --- | --- |

6.26.

Komission asiakirjojen arvioinnissa kävi ilmi, että 58 maksussa 107 maksusta esiintyi laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyviä ongelmia (40). Suurin osa säännönvastaisuuksista havaittiin jo edellisenä vuonna (41) ja ne liittyivät useimmiten seuraaviin tekijöihin:

Yli kuukauden viivästyneet maksut

| 6.27. | Yhteensä 20 prosenttia maksuista ei ollut varainhoitoasetuksen mukaisia; maksut suoritettiin myöhässä ja valtaosa yli kuukauden viipeellä (42). Komissio ei arvioinut viivästyskorkojen määrää eikä kirjannut niitä koskevaa varausta tileihinsä. |
| --- | --- |

6.27.

Yhteensä 20 prosenttia maksuista ei ollut varainhoitoasetuksen mukaisia; maksut suoritettiin myöhässä ja valtaosa yli kuukauden viipeellä (42). Komissio ei arvioinut viivästyskorkojen määrää eikä kirjannut niitä koskevaa varausta tileihinsä.

| 6.27. | Komissio myöntää, että maksuajat ovat toisinaan liian pitkiä ja että niitä olisi saatava lyhennettyä. Tilintarkastustuomioistuimen loppuviitteessä 31 luettelemissa tapauksissa komissio on kuitenkin antanut selvityksen viivästysten syistä.
  Komissio on päättänyt puuttua tähän ongelmaan ja onkin jo toteuttanut toimenpiteitä sekä sisäisten rahoitusjärjestelyjen tasolla että eri osapuolten kanssa käytössä olevissa toimintatavoissa. Vaadittujen viivästyskorkojen määrä on erittäin alhainen, minkä vuoksi niitä koskevaa varausta ei tarvitse tehdä. |
| --- | --- |

6.27.

Komissio myöntää, että maksuajat ovat toisinaan liian pitkiä ja että niitä olisi saatava lyhennettyä. Tilintarkastustuomioistuimen loppuviitteessä 31 luettelemissa tapauksissa komissio on kuitenkin antanut selvityksen viivästysten syistä.

Komissio on päättänyt puuttua tähän ongelmaan ja onkin jo toteuttanut toimenpiteitä sekä sisäisten rahoitusjärjestelyjen tasolla että eri osapuolten kanssa käytössä olevissa toimintatavoissa. Vaadittujen viivästyskorkojen määrä on erittäin alhainen, minkä vuoksi niitä koskevaa varausta ei tarvitse tehdä.

Varainhoitoasetusta ei noudatettu ennakkomaksuista saatujen korkotuottojen osalta

| 6.28. | Varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan yhteisön varojen ennakkomaksujen tuottamista koroista on laadittava saamisennuste ja korkotuotot on otettava talousarvioon (43). Suurimmassa osassa ohjelmia alustavia saamisennusteita ei tehdä johdonmukaisesti tai niitä ei lasketa lainkaan. Lisäksi sopimuksiin nykyisiin sisältyvä määritelmä koroista on niin epämääräinen, että komission yksiköt eivät voi ennustaa korkotuottoa asianmukaisesti (44). |
| --- | --- |

6.28.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti Euroopan yhteisön varojen ennakkomaksujen tuottamista koroista on laadittava saamisennuste ja korkotuotot on otettava talousarvioon (43). Suurimmassa osassa ohjelmia alustavia saamisennusteita ei tehdä johdonmukaisesti tai niitä ei lasketa lainkaan. Lisäksi sopimuksiin nykyisiin sisältyvä määritelmä koroista on niin epämääräinen, että komission yksiköt eivät voi ennustaa korkotuottoa asianmukaisesti (44).

| 6.28. | Komissio on havainnut oikeasuhteisuutta koskevan ongelman ja ehdottaa nykyisen varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanoasetuksen muuttamista siten, että otetaan käyttöön ennakkomaksuja koskevat kynnykset, joiden alle jäävistä saamisista ei tarvitse laatia ennustetta eikä todellisuudessa kertyneitä korkoja periä takaisin. Korkojen määritelmän komissio katsoo olevan riittävän selvä, ja edunsaajien on ilmoitettava korkojen määrä. |
| --- | --- |

6.28.

Komissio on havainnut oikeasuhteisuutta koskevan ongelman ja ehdottaa nykyisen varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanoasetuksen muuttamista siten, että otetaan käyttöön ennakkomaksuja koskevat kynnykset, joiden alle jäävistä saamisista ei tarvitse laatia ennustetta eikä todellisuudessa kertyneitä korkoja periä takaisin. Korkojen määritelmän komissio katsoo olevan riittävän selvä, ja edunsaajien on ilmoitettava korkojen määrä.

Tuen myöntämistä koskevia menettelyjä ei sovellettu

| 6.29. | Arvioiduista 43:sta tuen myöntämistä koskevasta menettelystä neljä ei ollut säännönmukaista seuraavista syistä: arviointikomitea ei ollut kokoonpanoltaan asianmukainen, edunsaajalla ei ollut oikeutta tukeen, toimielin ei ollut tehnyt rahoituspäätöstä tai tuen myöntäminen ei perustunut ehdotusten pyytämiseen. Lisäksi viidessä tapauksessa, jotka koskivat kansanterveysalan toimiin liittyvän tuen myöntämistä, ei rahoitettujen hankkeiden osalta voitu osoittaa, että täydelliset ehdotukset oli toimitettu määräaikaan mennessä; kuudessa tapauksessa ehdotusten arviointimenettelyä ja -tuloksia ei ollut asianmukaisesti dokumentoitu. |
| --- | --- |

6.29.

Arvioiduista 43:sta tuen myöntämistä koskevasta menettelystä neljä ei ollut säännönmukaista seuraavista syistä: arviointikomitea ei ollut kokoonpanoltaan asianmukainen, edunsaajalla ei ollut oikeutta tukeen, toimielin ei ollut tehnyt rahoituspäätöstä tai tuen myöntäminen ei perustunut ehdotusten pyytämiseen. Lisäksi viidessä tapauksessa, jotka koskivat kansanterveysalan toimiin liittyvän tuen myöntämistä, ei rahoitettujen hankkeiden osalta voitu osoittaa, että täydelliset ehdotukset oli toimitettu määräaikaan mennessä; kuudessa tapauksessa ehdotusten arviointimenettelyä ja -tuloksia ei ollut asianmukaisesti dokumentoitu.

| 6.29. | Tapaus, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa tutkimuksen alalla, liittyy avustuksen myöntämiseen henkilölle, joka oli ilmoittanut suorittaneensa loppututkinnon ennen kuin asia todella oli näin. Tapausta ollaan parhaillaan oikaisemassa.
  Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet kansanterveyden alalla liittyvät avustuksiin, joita myönnettiin vuosina 2000, 2001 ja 2002 aikaisempien kahdeksan erillisen kansanterveysohjelman yhteydessä. Päätöksen N:o 1786/2002/EY myötä nämä kahdeksan ohjelmaa korvattiin yhdellä yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelmalla (2003—2008). Samassa yhteydessä toimien rahoitussääntöjä ja -menettelyjä parannettiin huomattavasti ja ryhdyttiin tarvittaviin toimenpiteisiin vastaavien ongelmien välttämiseksi tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

6.29.

Tapaus, johon tilintarkastustuomioistuin viittaa tutkimuksen alalla, liittyy avustuksen myöntämiseen henkilölle, joka oli ilmoittanut suorittaneensa loppututkinnon ennen kuin asia todella oli näin. Tapausta ollaan parhaillaan oikaisemassa.

Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet kansanterveyden alalla liittyvät avustuksiin, joita myönnettiin vuosina 2000, 2001 ja 2002 aikaisempien kahdeksan erillisen kansanterveysohjelman yhteydessä. Päätöksen N:o 1786/2002/EY myötä nämä kahdeksan ohjelmaa korvattiin yhdellä yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelmalla (2003—2008). Samassa yhteydessä toimien rahoitussääntöjä ja -menettelyjä parannettiin huomattavasti ja ryhdyttiin tarvittaviin toimenpiteisiin vastaavien ongelmien välttämiseksi tulevaisuudessa.

Lopullisen edunsaajan tasolla esiintyi paljon virheitä

Edellisten vuosien tavoin edunsaajat ilmoittivat menot liian suurina (45)

| 6.30. | Lopullisen edunsaajan tasolla tarkastetut menot, jotka olivat määrältään 6 miljoonaa euroa ja jotka liittyivät seitsemään viidettä puiteohjelmaa koskevaan toimeen, oli ilmoitettu keskimäärin yli 12 prosenttia liian suuriksi; tämä johtui siitä, että ilmoituksiin sisältyi tukeen oikeuttamattomia menoja tai että todentava aineisto puuttui. Kyseinen liian suuriksi ilmoitettujen määrien osuus on komission tarkastuksista tulokseksi saatua 3,1 prosentin keskiarvoa korkeampi (ks.
  taulukko 6.1
  ). Viidennen puiteohjelman osalta menot ilmoitettiin komission toimittamien 286 tarkastuksen perusteella keskimäärin 4,6 prosenttia liian suuriksi. |
| --- | --- |

6.30.

Lopullisen edunsaajan tasolla tarkastetut menot, jotka olivat määrältään 6 miljoonaa euroa ja jotka liittyivät seitsemään viidettä puiteohjelmaa koskevaan toimeen, oli ilmoitettu keskimäärin yli 12 prosenttia liian suuriksi; tämä johtui siitä, että ilmoituksiin sisältyi tukeen oikeuttamattomia menoja tai että todentava aineisto puuttui. Kyseinen liian suuriksi ilmoitettujen määrien osuus on komission tarkastuksista tulokseksi saatua 3,1 prosentin keskiarvoa korkeampi (ks.
  taulukko 6.1
  ). Viidennen puiteohjelman osalta menot ilmoitettiin komission toimittamien 286 tarkastuksen perusteella keskimäärin 4,6 prosenttia liian suuriksi.

| 6.30. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista seitsemästä tapauksesta komissio hyväksyy esitetyt havainnot kahden tapauksen osalta ja ryhtyy korjaaviin toimenpiteisiin. Neljässä tapauksessa edunsaajien kanssa on käynnissä kuulemismenettely. Yhden tapauksen osalta komissio ei ole yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen tulkinnasta. |
| --- | --- |

6.30.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista seitsemästä tapauksesta komissio hyväksyy esitetyt havainnot kahden tapauksen osalta ja ryhtyy korjaaviin toimenpiteisiin. Neljässä tapauksessa edunsaajien kanssa on käynnissä kuulemismenettely. Yhden tapauksen osalta komissio ei ole yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen tulkinnasta.

| 6.31. | Kun ilmoitetut menot havaittiin liian suuriksi, tilintarkastustuomioistuin pani niin ikään merkille, että komission tarkastukset, jotka koskivat edunsaajien ennen maksamista esittämiä menoilmoituksia, olivat valtaosin pelkkiä laskennallisia tarkastuksia eikä menoilmoituksia ja todentavan aineiston otosta (kuten aikakirjanpitoa tai laskutositteita) ollut täsmäytetty. Tämänkaltaisella valittuihin asiakirjoihin kohdistuvilla tarkastuksella menoilmoituksiin sisältyvät epäjohdonmukaisuudet ja jopa virheet olisi voitu havaita. Tämä auttaisi myös edunsaajia noudattamaan heille asetettuja menojensa asianmukaista dokumentointia koskevia velvoitteita. |
| --- | --- |

6.31.

Kun ilmoitetut menot havaittiin liian suuriksi, tilintarkastustuomioistuin pani niin ikään merkille, että komission tarkastukset, jotka koskivat edunsaajien ennen maksamista esittämiä menoilmoituksia, olivat valtaosin pelkkiä laskennallisia tarkastuksia eikä menoilmoituksia ja todentavan aineiston otosta (kuten aikakirjanpitoa tai laskutositteita) ollut täsmäytetty. Tämänkaltaisella valittuihin asiakirjoihin kohdistuvilla tarkastuksella menoilmoituksiin sisältyvät epäjohdonmukaisuudet ja jopa virheet olisi voitu havaita. Tämä auttaisi myös edunsaajia noudattamaan heille asetettuja menojensa asianmukaista dokumentointia koskevia velvoitteita.

| 6.31. | Maksut suoritetaan edunsaajien esittämien menoilmoitusten perusteella. Jotkut pääosastot tekevät näille ilmoituksille jo nyt uskottavuustarkastuksia ja pyytävät esittämään tausta-asiakirjoja osasta menoja.
  Tehostaakseen edelleen komission toimipaikassa toteutettavaa tarkastustoimintaa tutkimuksen alalla tietoyhteiskunnan ja viestimien pääosasto sekä yritystoiminnan ja teollisuuden pääosasto käynnistivät vuonna 2003 komission toimipaikassa tehtävien perusteellisten tarkastusten pilottihankkeen, jota toteutettiin läpi koko vuoden 2004 ja jota arvioidaan vuonna 2005, erityisesti kustannus-hyötysuhteen näkökulmasta. Näiden komission toimipaikassa tehtävien perusteellisten tarkastusten yhteydessä pyydettiin lisätietoja kuten tuntilomakkeita sekä asiakirjoja tuntiveloitusten ja matkakulujen tueksi. Tällä tavoin lisättiin varmuutta tilanteesta, vaikka komission toimipaikassa tehtävien tarkastusten laajuus onkin aina luonteeltaan rajallinen. |
| --- | --- |

6.31.

Maksut suoritetaan edunsaajien esittämien menoilmoitusten perusteella. Jotkut pääosastot tekevät näille ilmoituksille jo nyt uskottavuustarkastuksia ja pyytävät esittämään tausta-asiakirjoja osasta menoja.

Tehostaakseen edelleen komission toimipaikassa toteutettavaa tarkastustoimintaa tutkimuksen alalla tietoyhteiskunnan ja viestimien pääosasto sekä yritystoiminnan ja teollisuuden pääosasto käynnistivät vuonna 2003 komission toimipaikassa tehtävien perusteellisten tarkastusten pilottihankkeen, jota toteutettiin läpi koko vuoden 2004 ja jota arvioidaan vuonna 2005, erityisesti kustannus-hyötysuhteen näkökulmasta. Näiden komission toimipaikassa tehtävien perusteellisten tarkastusten yhteydessä pyydettiin lisätietoja kuten tuntilomakkeita sekä asiakirjoja tuntiveloitusten ja matkakulujen tueksi. Tällä tavoin lisättiin varmuutta tilanteesta, vaikka komission toimipaikassa tehtävien tarkastusten laajuus onkin aina luonteeltaan rajallinen.

Hankkeiden henkilöstömenojen perustelut puuttuivat usein

| 6.32. | Useimmissa sisäisiin politiikkoihin liittyvissä ohjelmissa henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot olivat tärkein korvattujen menojen ryhmä: |
| --- | --- |

6.32.

Useimmissa sisäisiin politiikkoihin liittyvissä ohjelmissa henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot olivat tärkein korvattujen menojen ryhmä:

| 6.32. | |
| --- | --- |

6.32.

| — | TTK-toimien osalta edunsaajilta vaaditaan hankkeeseen käytetyn ajan kirjanpitoa ja sen todentamista. Yhteensä 50 prosentissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista tapauksista edunsaajan käyttöön ottama järjestelmä ei täyttänyt sopimusehtoja tai joissain tapauksissa sitä ei ollut lainkaan olemassa. Relevantin todentavan aineiston puuttumisen lisäksi tämä tarkoittaa sitä, että tarkastajilta puuttuu keskeisiä tietoja, joiden perusteella tarkastaa, olivatko aiheutuneet menot kuvauksessa määritellyn urakan suorittamisen kannalta välttämättömiä. Hankkeeseen käytettyä aikaa koskevan kirjanpidon olemassaolo tarkastetaan pääasiassa edunsaajan tasolla toimitettavassa jälkitarkastuksessa. |
| --- | --- |

—

TTK-toimien osalta edunsaajilta vaaditaan hankkeeseen käytetyn ajan kirjanpitoa ja sen todentamista. Yhteensä 50 prosentissa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista tapauksista edunsaajan käyttöön ottama järjestelmä ei täyttänyt sopimusehtoja tai joissain tapauksissa sitä ei ollut lainkaan olemassa. Relevantin todentavan aineiston puuttumisen lisäksi tämä tarkoittaa sitä, että tarkastajilta puuttuu keskeisiä tietoja, joiden perusteella tarkastaa, olivatko aiheutuneet menot kuvauksessa määritellyn urakan suorittamisen kannalta välttämättömiä. Hankkeeseen käytettyä aikaa koskevan kirjanpidon olemassaolo tarkastetaan pääasiassa edunsaajan tasolla toimitettavassa jälkitarkastuksessa.

| — | Sopimusmääräyksissä todetaan, että esittäessään kustannuksia komission korvattaviksi sopimuspuolten on toimitettava asianmukaiset todisteet. Viidennen puiteohjelman osalta komission tarkastusyksiköiden käytäntönä on ottaa huomioon sopimusmääräysten rikkomisen vakavuus ennen kuin päätetään sovellettavista seuraamuksista. |
| --- | --- |

—

Sopimusmääräyksissä todetaan, että esittäessään kustannuksia komission korvattaviksi sopimuspuolten on toimitettava asianmukaiset todisteet. Viidennen puiteohjelman osalta komission tarkastusyksiköiden käytäntönä on ottaa huomioon sopimusmääräysten rikkomisen vakavuus ennen kuin päätetään sovellettavista seuraamuksista.

| — | Terveys- ja kuluttajansuoja -alalla suurin osa paikalla tarkastetuista edunsaajista (neljä viidestä) ei pystynyt antamaan riittävästi näyttöä siitä, että kaikki ilmoitetut henkilöstömenot olivat tosiasiassa toteutuneet ja että ne olivat hankkeen kannalta relevantteja. Tämä johtuu osittain siitä, että avustussopimuksissa ei ole selkeästi määrätty, että edunsaajien on pidettävä kirjaa työtunneista ja hankekohtaista kirjanpitoa menoista. Tämän seurauksena komissiolle ilmoitetut ja sen osittain rahoittamat henkilöstömenot perustuvat usein pelkkään arvioon. |
| --- | --- |

—

Terveys- ja kuluttajansuoja -alalla suurin osa paikalla tarkastetuista edunsaajista (neljä viidestä) ei pystynyt antamaan riittävästi näyttöä siitä, että kaikki ilmoitetut henkilöstömenot olivat tosiasiassa toteutuneet ja että ne olivat hankkeen kannalta relevantteja. Tämä johtuu osittain siitä, että avustussopimuksissa ei ole selkeästi määrätty, että edunsaajien on pidettävä kirjaa työtunneista ja hankekohtaista kirjanpitoa menoista. Tämän seurauksena komissiolle ilmoitetut ja sen osittain rahoittamat henkilöstömenot perustuvat usein pelkkään arvioon.

| — | Analyyttisen kirjanpidon laatimista koskevien ankarampien velvoitteiden määrääminen edunsaajille lisäisi niistä joidenkin hallinnollista työmäärää huomattavasti mutta ei välttämättä lisäisi komission varmuutta tilanteesta. Sen sijaan terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto tehostaa ehdotettujen hankkeiden kuvaamista ja analysointia. Hankkeet on nyt jaettu työlohkoihin, joita on helpompi arvioida ja täsmäyttää. Tämä lisää hankkeiden sovittujen talousarvioiden tarkkuutta ja johdonmukaisuutta suhteessa varoihin, jotka on arvioitu tarpeellisiksi hankkeiden menestyksekkääseen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

—

Analyyttisen kirjanpidon laatimista koskevien ankarampien velvoitteiden määrääminen edunsaajille lisäisi niistä joidenkin hallinnollista työmäärää huomattavasti mutta ei välttämättä lisäisi komission varmuutta tilanteesta. Sen sijaan terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto tehostaa ehdotettujen hankkeiden kuvaamista ja analysointia. Hankkeet on nyt jaettu työlohkoihin, joita on helpompi arvioida ja täsmäyttää. Tämä lisää hankkeiden sovittujen talousarvioiden tarkkuutta ja johdonmukaisuutta suhteessa varoihin, jotka on arvioitu tarpeellisiksi hankkeiden menestyksekkääseen toteuttamiseen.

Muita tekijöitä

Kuudes tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva puiteohjelma

| 6.33. | Komissiossa ja lopullisten edunsaajien tasolla testatuissa toimissa havaittiin seuraavat valvontajärjestelmien puutteita ilmentävät virheet: |
| --- | --- |

6.33.

Komissiossa ja lopullisten edunsaajien tasolla testatuissa toimissa havaittiin seuraavat valvontajärjestelmien puutteita ilmentävät virheet:

| 6.33. | |
| --- | --- |

6.33.

| — | Komissio käytti talousarviossa kuudetta puiteohjelmaa varten varattuja toimintamäärärahoja edellisten puiteohjelmien (neljännen ja viidennen puiteohjelman) yhteydessä toteutettuihin toimiin liittyviin maksuihin. Tämä on talousarvion erittelyperiaatteen vastaista (46). Valtaosa havaituista tapauksista (47) oli rahoitettu Euroopan talousalueen ulkopuolisten maiden rahoitusosuuksista kertyneillä talousarviomäärärahoilla, jotka oli tarkoitettu kuudetta puiteohjelmaa varten. |
| --- | --- |

—

Komissio käytti talousarviossa kuudetta puiteohjelmaa varten varattuja toimintamäärärahoja edellisten puiteohjelmien (neljännen ja viidennen puiteohjelman) yhteydessä toteutettuihin toimiin liittyviin maksuihin. Tämä on talousarvion erittelyperiaatteen vastaista (46). Valtaosa havaituista tapauksista (47) oli rahoitettu Euroopan talousalueen ulkopuolisten maiden rahoitusosuuksista kertyneillä talousarviomäärärahoilla, jotka oli tarkoitettu kuudetta puiteohjelmaa varten.

| — | Vaikka kuudennen puiteohjelman budjettikohdista olisi tavallisesti rahoitettava ainoastaan kuudennen puiteohjelman toimia, joissakin tapauksissa on ollut perusteltua käyttää näitä budjettikohtia edellisten puiteohjelmien sopimuksiin liittyviin menoihin. Suurin osa näistä rahoitustoimista on vahvistettu vuoden 2003 ensimmäisen puoliskon aikana (kuudennen puiteohjelman ensimmäinen varsinainen voimassaolovuosi). Joissakin pääosastoissa voidaan seurata näitä tapauksia paikallisten koodien avulla, jos se osoittautuu hyödylliseksi.
  Käytettävissä on selkeät ohjeet, erityisesti sisäisen valvonnan standardi 15. Maksusitoumuksia koskeviin tarkistuslistoihin kuuluu budjettikohdan, varainhoitovuoden, talousarvion momentin ja muun menojen alaluokkiin jakautumisen tarkistus. Joissakin pääosastoissa on operatiivisille linjoille lähetetty muistutus säännöistä, jotka koskevat määrärahojen erittelyä budjettikohdittain. |
| --- | --- |

—

Vaikka kuudennen puiteohjelman budjettikohdista olisi tavallisesti rahoitettava ainoastaan kuudennen puiteohjelman toimia, joissakin tapauksissa on ollut perusteltua käyttää näitä budjettikohtia edellisten puiteohjelmien sopimuksiin liittyviin menoihin. Suurin osa näistä rahoitustoimista on vahvistettu vuoden 2003 ensimmäisen puoliskon aikana (kuudennen puiteohjelman ensimmäinen varsinainen voimassaolovuosi). Joissakin pääosastoissa voidaan seurata näitä tapauksia paikallisten koodien avulla, jos se osoittautuu hyödylliseksi.

Käytettävissä on selkeät ohjeet, erityisesti sisäisen valvonnan standardi 15. Maksusitoumuksia koskeviin tarkistuslistoihin kuuluu budjettikohdan, varainhoitovuoden, talousarvion momentin ja muun menojen alaluokkiin jakautumisen tarkistus. Joissakin pääosastoissa on operatiivisille linjoille lähetetty muistutus säännöistä, jotka koskevat määrärahojen erittelyä budjettikohdittain.

| — | Tutkimustoiminnan koordinoija siirsi sopimukseen liittyvät velvoitteensa kolmannelle osapuolelle, vaikka siirrolle ei ollut olemassa oikeusperustaa eikä komission hyväksyntää, sillä seurauksella, että tutkimustoimintaan liittyvät menot (48) eivät enää oikeuta tukeen. |
| --- | --- |

—

Tutkimustoiminnan koordinoija siirsi sopimukseen liittyvät velvoitteensa kolmannelle osapuolelle, vaikka siirrolle ei ollut olemassa oikeusperustaa eikä komission hyväksyntää, sillä seurauksella, että tutkimustoimintaan liittyvät menot (48) eivät enää oikeuta tukeen.

| — | Koordinoijan esittäessä pyynnön ottaa kolmas osapuoli mukaan sopimuksen piiriin komissio tutkii tarkkaan, minkälaisia tieteellisiä ja hallinnollisia seurauksia siitä on. Pyynnön hyväksymisestä olisi kuitenkin se seuraus, että vastaavat kustannukset tulisivat tukikelpoisiksi sopimuksen piirissä. Tällöin voitaisiin harkita paikalla tehtävää tarkastusta asiaan liittyvien ilmoitettujen menojen tarkastamiseksi lähemmin.
  Komissio ei olisi voinut havaita tätä tilannetta silloin, kun maksu suoritettiin, koska välimaksuista ei pyydetty tarkastustodistusta. Tilanne olisi kuitenkin todennäköisesti paljastunut loppumaksun aikaan, sillä sen yhteydessä tarkastustodistus on pakollinen. |
| --- | --- |

—

Koordinoijan esittäessä pyynnön ottaa kolmas osapuoli mukaan sopimuksen piiriin komissio tutkii tarkkaan, minkälaisia tieteellisiä ja hallinnollisia seurauksia siitä on. Pyynnön hyväksymisestä olisi kuitenkin se seuraus, että vastaavat kustannukset tulisivat tukikelpoisiksi sopimuksen piirissä. Tällöin voitaisiin harkita paikalla tehtävää tarkastusta asiaan liittyvien ilmoitettujen menojen tarkastamiseksi lähemmin.

Komissio ei olisi voinut havaita tätä tilannetta silloin, kun maksu suoritettiin, koska välimaksuista ei pyydetty tarkastustodistusta. Tilanne olisi kuitenkin todennäköisesti paljastunut loppumaksun aikaan, sillä sen yhteydessä tarkastustodistus on pakollinen.

Euroopan pakolaisrahasto

| 6.34. | Kansallisella tasolla maksujen tarkastuksessa ilmeni tukeen oikeuttamattomia menoja: |
| --- | --- |

6.34.

Kansallisella tasolla maksujen tarkastuksessa ilmeni tukeen oikeuttamattomia menoja:

| 6.34. | |
| --- | --- |

6.34.

| — | Erään kansallisen viranomaisen paluutoimenpiteistä tekemät sopimukset koskivat myös sellaisia turvapaikanhakijoita, jotka olivat jo käyneet läpi kaikki muutoksenhakumenettelyt ja joiden hakemukset ja muutoksenhaut jäsenvaltio, jossa he hakivat turvapaikkaa, lopulta hylkäsi. Nämä henkilöt eivät kuulu neuvoston päätöksessä 2000/596/EY (49) eriteltyihin kohderyhmiin, ja vastaavasti kyseisten menojen perusteella ei voi saada Euroopan pakolaisrahaston tukea. |
| --- | --- |

—

Erään kansallisen viranomaisen paluutoimenpiteistä tekemät sopimukset koskivat myös sellaisia turvapaikanhakijoita, jotka olivat jo käyneet läpi kaikki muutoksenhakumenettelyt ja joiden hakemukset ja muutoksenhaut jäsenvaltio, jossa he hakivat turvapaikkaa, lopulta hylkäsi. Nämä henkilöt eivät kuulu neuvoston päätöksessä 2000/596/EY (49) eriteltyihin kohderyhmiin, ja vastaavasti kyseisten menojen perusteella ei voi saada Euroopan pakolaisrahaston tukea.

| — | Komissio katsoo, että kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden vapaaehtoisesta paluusta aiheutuneet kustannukset voidaan hyväksyä Euroopan pakolaisrahaston yhteisrahoituksen piiriin. |
| --- | --- |

—

Komissio katsoo, että kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden vapaaehtoisesta paluusta aiheutuneet kustannukset voidaan hyväksyä Euroopan pakolaisrahaston yhteisrahoituksen piiriin.

| — | Säännösten mukaisesti ainoastaan vapaaehtoiseen alkuperämaahan paluuseen liittyvä meno oikeuttaa tukeen; yhden kansallisen ohjelman yhteydessä rahoitettiin erityistapauksissa sääntöjen vastaisesti vapaaehtoisia lähtöjä kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

—

Säännösten mukaisesti ainoastaan vapaaehtoiseen alkuperämaahan paluuseen liittyvä meno oikeuttaa tukeen; yhden kansallisen ohjelman yhteydessä rahoitettiin erityistapauksissa sääntöjen vastaisesti vapaaehtoisia lähtöjä kolmansiin maihin.

| — | Pakolaisrahaston oikeusperustassa viitataan ”alkuperämaan” käsitteeseen, mutta eräissä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa sen on tulkittu kattavan erityistilanteet, jotka ovat laajempia kuin täsmällinen viittaus ”kansalaisuusmaahan”. Esimerkiksi kansalaisuudettomien henkilöiden kohdalla tällainen ahdas tulkinta ei ole asianmukainen. Lisäksi Geneven yleissopimuksessa otettiin käyttöön pysyvän asuinmaan käsite. Samoin muut henkilöiden suojeluun läheisesti liittyvät erityisolosuhteet, kuten entisen Jugoslavian tapauksessa, voivat olla perusteluna väljemmälle tulkinnalle. |
| --- | --- |

—

Pakolaisrahaston oikeusperustassa viitataan ”alkuperämaan” käsitteeseen, mutta eräissä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa sen on tulkittu kattavan erityistilanteet, jotka ovat laajempia kuin täsmällinen viittaus ”kansalaisuusmaahan”. Esimerkiksi kansalaisuudettomien henkilöiden kohdalla tällainen ahdas tulkinta ei ole asianmukainen. Lisäksi Geneven yleissopimuksessa otettiin käyttöön pysyvän asuinmaan käsite. Samoin muut henkilöiden suojeluun läheisesti liittyvät erityisolosuhteet, kuten entisen Jugoslavian tapauksessa, voivat olla perusteluna väljemmälle tulkinnalle.

Terveys- ja kuluttajansuoja-asiat

| 6.35. | Otokseen poimittuja toimia koskevissa yksityiskohtaisissa tarkastuksissa kävi ilmi, että kuudessa tapauksessa edunsaaja ei ollut noudattanut sopimukseen sisältyviä raportointia koskevia vaatimuksia; edunsaaja oli joko toimittanut kertomuksen myöhässä tai ei ollut antanut riittävän yksityiskohtaisia tietoja sopimuksessa mainittuun määräaikaan mennessä (kertomukset ovat yksi komission maksuperusteista). |
| --- | --- |

6.35.

Otokseen poimittuja toimia koskevissa yksityiskohtaisissa tarkastuksissa kävi ilmi, että kuudessa tapauksessa edunsaaja ei ollut noudattanut sopimukseen sisältyviä raportointia koskevia vaatimuksia; edunsaaja oli joko toimittanut kertomuksen myöhässä tai ei ollut antanut riittävän yksityiskohtaisia tietoja sopimuksessa mainittuun määräaikaan mennessä (kertomukset ovat yksi komission maksuperusteista).

| 6.35. | Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto hyväksyy kertomusten viivästymisen useimmissa tapauksissa, jos on olemassa kohtuulliset takeet siitä, että viive parantaa kertomuksen laatua. Jos komissiolle toimitetaan kertomuksia, joiden laatu ei vastaa vaadittavaa tasoa, maksuja ei suoriteta ennen tarpeeksi laadukkaan kertomuksen toimittamista. |
| --- | --- |

6.35.

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto hyväksyy kertomusten viivästymisen useimmissa tapauksissa, jos on olemassa kohtuulliset takeet siitä, että viive parantaa kertomuksen laatua. Jos komissiolle toimitetaan kertomuksia, joiden laatu ei vastaa vaadittavaa tasoa, maksuja ei suoriteta ennen tarpeeksi laadukkaan kertomuksen toimittamista.

Vuotuisten toimintakertomusten ja pääjohtajien lausumien arviointi

Arvioinnin sisältö

| 6.36. | Tilintarkastustuomioistuin analysoi vuotuiset toimintakertomukset ja 11 pääjohtajan lausumat (50). Tilintarkastustuomioistuin vertaili kolmen pääosaston (51) laatimien vuotuisten toimintakertomusten 2004 sisältämiä tietoja valvontajärjestelmien tarkastuksista saatuihin tuloksiin ja analysoi yksityiskohtaisesti niiden yhdenmukaisuutta. |
| --- | --- |

6.36.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi vuotuiset toimintakertomukset ja 11 pääjohtajan lausumat (50). Tilintarkastustuomioistuin vertaili kolmen pääosaston (51) laatimien vuotuisten toimintakertomusten 2004 sisältämiä tietoja valvontajärjestelmien tarkastuksista saatuihin tuloksiin ja analysoi yksityiskohtaisesti niiden yhdenmukaisuutta.

Pääjohtajien esittämien varaumien muotoilussa on edelleen puutteita

| 6.37. | Analyysissa saatiin vahvistus sille, että kertomusten ja pääjohtajien lausumien rakenne, esitystapa ja laatu oli entisestään parantunut. |
| --- | --- |

6.37.

Analyysissa saatiin vahvistus sille, että kertomusten ja pääjohtajien lausumien rakenne, esitystapa ja laatu oli entisestään parantunut.

| 6.38. | Kaikki sisäisten politiikkojen alan pääosastot totesivat, että niillä oli kohtuullinen varmuus siitä, että käyttöön otettujen sisäisten valvontamenettelyjen avulla saatiin tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

6.38.

Kaikki sisäisten politiikkojen alan pääosastot totesivat, että niillä oli kohtuullinen varmuus siitä, että käyttöön otettujen sisäisten valvontamenettelyjen avulla saatiin tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| 6.39. | Yhdestätoista pääosastosta kuusi esitti lausumissaan yhden tai useamman varauman (52). Tilintarkastustuomioistuimen mielestä kaikki varaumat olivat perusteltuja ja niiden perustana olevat syyt oli useimmiten hyvin selvitetty. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että niiden kahden pääosaston, jotka eivät esittäneet lainkaan varaumia, olisi ollut perusteltua esittää seuraavat varaumat: |
| --- | --- |

6.39.

Yhdestätoista pääosastosta kuusi esitti lausumissaan yhden tai useamman varauman (52). Tilintarkastustuomioistuimen mielestä kaikki varaumat olivat perusteltuja ja niiden perustana olevat syyt oli useimmiten hyvin selvitetty. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että niiden kahden pääosaston, jotka eivät esittäneet lainkaan varaumia, olisi ollut perusteltua esittää seuraavat varaumat:

| 6.39. | |
| --- | --- |

6.39.

| — | Sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston kertomusta koskevan analyysin perusteella tilintarkastustuomioistuin katsoo, että olisi ollut esitettävä varauma siitä, millaisen varmuuden kyseinen pääosasto voi antaa kansallisten elinten jäsenvaltioissa hallinnoimien ohjelmien osalta (53). Tarkastuksen kohteena oli noin kolmannes kaikista sosiaali- ja tasa-arvoasioiden ohjelmia (54) hallinnoivista kansallista elimistä; tarkastuksessa havaittiin, että noin puolessa tarkastetuista kansallisista elimistä esiintyi puutteita ja toistuvia vaikeuksia, joiden korjaaminen edellyttäisi toimintasuunnitelmaa. Noin 10 prosentissa tarkastetuista kansallisista elimistä havaittiin merkittäviä ja ilmiselviä puutteita, joiden perusteella komissio ryhtyi toimenpiteisiin suojatakseen taloudellisia etujaan. Yli puolet sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston talousarviosta toteutetaan välillisen keskitetyn hallinnoinnin muodossa. |
| --- | --- |

—

Sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston kertomusta koskevan analyysin perusteella tilintarkastustuomioistuin katsoo, että olisi ollut esitettävä varauma siitä, millaisen varmuuden kyseinen pääosasto voi antaa kansallisten elinten jäsenvaltioissa hallinnoimien ohjelmien osalta (53). Tarkastuksen kohteena oli noin kolmannes kaikista sosiaali- ja tasa-arvoasioiden ohjelmia (54) hallinnoivista kansallista elimistä; tarkastuksessa havaittiin, että noin puolessa tarkastetuista kansallisista elimistä esiintyi puutteita ja toistuvia vaikeuksia, joiden korjaaminen edellyttäisi toimintasuunnitelmaa. Noin 10 prosentissa tarkastetuista kansallisista elimistä havaittiin merkittäviä ja ilmiselviä puutteita, joiden perusteella komissio ryhtyi toimenpiteisiin suojatakseen taloudellisia etujaan. Yli puolet sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston talousarviosta toteutetaan välillisen keskitetyn hallinnoinnin muodossa.

| — | Ottaen huomioon tarkastusjärjestelmät, jotka käynnistettiin vuonna 2004 vuoden 2003 varaumaan liittyvän toimintasuunnitelman mukaisesti, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja ei katsonut asianmukaiseksi säilyttää enää vuonna 2004 aikaisempaa periaatteellista varaumaa, joka tehtiin pääasiassa kyseisten tarkastusten puuttumisen aiheuttaman epävarmuuden vuoksi.
  Lisäksi vuonna 2004 tarkastuksia kohdistettiin sellaisiin toimistoihin, joiden toiminnassa arvioitiin olevan puutteiden riski, ja toimistot, joiden toiminnassa todettiin tarkastuksissa heikkouksia, ryhtyivät parantamaan toimintatapojaan. Kolmen toimiston toiminnassa oli merkittäviä puutteita, ja sekä komissio että toimistot itse toteuttivat niiden osalta tapauskohtaisia toimenpiteitä ennen varainhoitovuoden loppua.
  Kun otetaan huomioon nämä toimenpiteet sekä merkittäviä puutteita osoittaneiden kolmen toimiston merkitys talousarvion kannalta, pääosasto viittasi tarkastusten tuloksiin vuotuisessa toimintakertomuksessaan eikä pitänyt vuoden 2003 varauman jatkamista perusteltuna. |
| --- | --- |

—

Ottaen huomioon tarkastusjärjestelmät, jotka käynnistettiin vuonna 2004 vuoden 2003 varaumaan liittyvän toimintasuunnitelman mukaisesti, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston pääjohtaja ei katsonut asianmukaiseksi säilyttää enää vuonna 2004 aikaisempaa periaatteellista varaumaa, joka tehtiin pääasiassa kyseisten tarkastusten puuttumisen aiheuttaman epävarmuuden vuoksi.

Lisäksi vuonna 2004 tarkastuksia kohdistettiin sellaisiin toimistoihin, joiden toiminnassa arvioitiin olevan puutteiden riski, ja toimistot, joiden toiminnassa todettiin tarkastuksissa heikkouksia, ryhtyivät parantamaan toimintatapojaan. Kolmen toimiston toiminnassa oli merkittäviä puutteita, ja sekä komissio että toimistot itse toteuttivat niiden osalta tapauskohtaisia toimenpiteitä ennen varainhoitovuoden loppua.

Kun otetaan huomioon nämä toimenpiteet sekä merkittäviä puutteita osoittaneiden kolmen toimiston merkitys talousarvion kannalta, pääosasto viittasi tarkastusten tuloksiin vuotuisessa toimintakertomuksessaan eikä pitänyt vuoden 2003 varauman jatkamista perusteltuna.

| — | Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö oli vuoden 2004 kertomusta varten laatimassaan osuudessa neuvonut esittämään varauman tuen hallinnoinnin virhemahdollisuuksista terveysalalla. Kyseinen varauma osoitettiin aiheelliseksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa, jotka koskivat terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden alaan liittyviä yhteisön toimia ja joissa terveysasioiden alan tukien hallinnoinnissa paljastui suuri määrä virheitä (55). Täten tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseinen varauma olisi pitänyt esittää tai että ainakin syyt sen esittämättä jättämiseen olisi pitänyt selvittää vuotuisessa toimintakertomuksessa. |
| --- | --- |

—

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö oli vuoden 2004 kertomusta varten laatimassaan osuudessa neuvonut esittämään varauman tuen hallinnoinnin virhemahdollisuuksista terveysalalla. Kyseinen varauma osoitettiin aiheelliseksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa, jotka koskivat terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden alaan liittyviä yhteisön toimia ja joissa terveysasioiden alan tukien hallinnoinnissa paljastui suuri määrä virheitä (55). Täten tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseinen varauma olisi pitänyt esittää tai että ainakin syyt sen esittämättä jättämiseen olisi pitänyt selvittää vuotuisessa toimintakertomuksessa.

| — | Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö suoritti tukien hallinnointiin kohdistuneen tarkastuksen, ja pääosastossa on harkittu tarkkaan sen tulosten merkittävyyttä. Johtopäätös oli, että huomattavia parannuksia oli saatu aikaan tai on parhaillaan vireillä ja että vaikka jotkin asiat olivat vielä ratkaisematta tai keskeneräisiä vuonna 2004, ne olivat tiedossa ja riittävän hyvin hallinnassa. Kun tilintarkastustuomioistuin keskittyy pääasiassa tilien perustana olevien toimien asianmukaisuuteen ja laillisuuteen, pääosastot perustavat näkemyksensä eri valvontajärjestelmien tarjoamaan kokonaisvarmuuteen siitä, että merkittävimpiä riskejä (vaikutus ja todennäköisyys) hallitaan ja valvotaan riittävästi, jotta niiden toteutuminen ja vahingot komissiolle voidaan estää. |
| --- | --- |

—

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö suoritti tukien hallinnointiin kohdistuneen tarkastuksen, ja pääosastossa on harkittu tarkkaan sen tulosten merkittävyyttä. Johtopäätös oli, että huomattavia parannuksia oli saatu aikaan tai on parhaillaan vireillä ja että vaikka jotkin asiat olivat vielä ratkaisematta tai keskeneräisiä vuonna 2004, ne olivat tiedossa ja riittävän hyvin hallinnassa. Kun tilintarkastustuomioistuin keskittyy pääasiassa tilien perustana olevien toimien asianmukaisuuteen ja laillisuuteen, pääosastot perustavat näkemyksensä eri valvontajärjestelmien tarjoamaan kokonaisvarmuuteen siitä, että merkittävimpiä riskejä (vaikutus ja todennäköisyys) hallitaan ja valvotaan riittävästi, jotta niiden toteutuminen ja vahingot komissiolle voidaan estää.

Tarkastuslausuman yhteydessä aiemmin esitettyjen huomautusten seuranta

| 6.40. | Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmiin osallistuvien lopullisten edunsaajien jälkitarkastusten osalta komissio on ilmoittanut harkitsevansa uudelleen asettamaansa tavoitetta tarkastaa 10 prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista vuosina 2006—2007 (ks. kohta 6.20) ja hyväksynyt yhteisen tarkastuksissa sovellettavan lähestymistavan kuudennen puiteohjelman osalta. Kuudennen puiteohjelman tarkastuksen mitattavissa olevat tavoitteet on vielä määritettävä ja kyseistä tarkastusta koskeva puitesopimus on vielä tehtävä ulkopuolisen tilintarkastusyrityksen kanssa (ks.
  liite 1.1 a
  ). |
| --- | --- |

6.40.

Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmiin osallistuvien lopullisten edunsaajien jälkitarkastusten osalta komissio on ilmoittanut harkitsevansa uudelleen asettamaansa tavoitetta tarkastaa 10 prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista vuosina 2006—2007 (ks. kohta 6.20) ja hyväksynyt yhteisen tarkastuksissa sovellettavan lähestymistavan kuudennen puiteohjelman osalta. Kuudennen puiteohjelman tarkastuksen mitattavissa olevat tavoitteet on vielä määritettävä ja kyseistä tarkastusta koskeva puitesopimus on vielä tehtävä ulkopuolisen tilintarkastusyrityksen kanssa (ks.
  liite 1.1 a
  ).

| 6.40. | Komissio viittaa edellä esitettyyn 6.20 kohtaa koskevaan huomautukseensa, mutta korostaa myös sitä, että viidennen puiteohjelman sopimuksia tarkastetaan edelleen huomattavassa määrin, sillä tutkimusalan pääosastot ovat vuonna 2005 käynnistäneet yhdessä noin 280 lisätarkastusta. Nämä tarkastukset toteuttaa ulkopuolinen tarkastusyritys, jonka kanssa tehtiin puitesopimus tarkastuspalveluista vuoden 2004 loppupuolella.
  Viidenteen puiteohjelmaan verrattuna on kuudennen puiteohjelman yhteydessä otettava huomioon tarkastustodistusten käyttöönotto määriteltäessä ulkopuolisten tarkastusyksikköjen tehtävää. Ulkoisen tarkastuksen on ensin varmennettava tarkastustodistusjärjestelmän toiminta ja luotettavuus sekä toiminnallisten yksiköiden esittämien tarkastuspyyntöjen jatkoseuranta eikä niinkään annettava varmuutta menoilmoituksista, jotka tietty määrä sopimuspuolia on tehnyt, kuten on ollut viidennen puiteohjelman kohdalla. Tämä kehitys on otettava huomioon määritettäessä komission tarkastustavoitetta kuudennen puiteohjelman osalta. |
| --- | --- |

6.40.

Komissio viittaa edellä esitettyyn 6.20 kohtaa koskevaan huomautukseensa, mutta korostaa myös sitä, että viidennen puiteohjelman sopimuksia tarkastetaan edelleen huomattavassa määrin, sillä tutkimusalan pääosastot ovat vuonna 2005 käynnistäneet yhdessä noin 280 lisätarkastusta. Nämä tarkastukset toteuttaa ulkopuolinen tarkastusyritys, jonka kanssa tehtiin puitesopimus tarkastuspalveluista vuoden 2004 loppupuolella.

Viidenteen puiteohjelmaan verrattuna on kuudennen puiteohjelman yhteydessä otettava huomioon tarkastustodistusten käyttöönotto määriteltäessä ulkopuolisten tarkastusyksikköjen tehtävää. Ulkoisen tarkastuksen on ensin varmennettava tarkastustodistusjärjestelmän toiminta ja luotettavuus sekä toiminnallisten yksiköiden esittämien tarkastuspyyntöjen jatkoseuranta eikä niinkään annettava varmuutta menoilmoituksista, jotka tietty määrä sopimuspuolia on tehnyt, kuten on ollut viidennen puiteohjelman kohdalla. Tämä kehitys on otettava huomioon määritettäessä komission tarkastustavoitetta kuudennen puiteohjelman osalta.

| 6.41. | Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman osalta jo aiemmin havaitut keskeiset tekijät liittyvät Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien jälkitarkastuksiin ja menojen tukikelpoisuuden tarkastamiseen. Liikenteen pääosaston olisi pyrittävä saavuttamaan tarkastustavoitteensa, määrittämään menoilmoituksen tai rahoituksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen laatimiseen käytettävä malli ja tekemään selvä ero kahden keskeisen tukimuodon — tutkimusten ja urakoiden — soveltamisalan välillä (ks.
  liitteet 1.1 b
  ja
  1.2
  ). |
| --- | --- |

6.41.

Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman osalta jo aiemmin havaitut keskeiset tekijät liittyvät Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien jälkitarkastuksiin ja menojen tukikelpoisuuden tarkastamiseen. Liikenteen pääosaston olisi pyrittävä saavuttamaan tarkastustavoitteensa, määrittämään menoilmoituksen tai rahoituksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen laatimiseen käytettävä malli ja tekemään selvä ero kahden keskeisen tukimuodon — tutkimusten ja urakoiden — soveltamisalan välillä (ks.
  liitteet 1.1 b
  ja
  1.2
  ).

| 6.41. | Energian ja liikenteen pääosasto on tarkastanut 50 prosenttia loppumaksuihin liittyvistä kokonaissummista, mikä on huomattavasti enemmän kuin 35 prosentiksi asetettu tavoite.
  Tavoite tarkastaa 20 prosenttia vuonna 2003 loppuun saatetuista hankkeista ei toteutunut täysin vuonna 2004, mikä johtui tarkastusten valintaprosessin lähtökohtana olleesta riskien arvioinnista ja maantieteellisestä kattavuudesta.
  Tavoitetta arvioidaan uudelleen vuodeksi 2005 ja mukautetaan tarvittaessa.
  Energian ja liikenteen pääosasto on nyt kehittänyt standardisoidun kustannusselvityksen, joka on varmennettava, sekä lomakkeen teknistä ja rahoituksen arviointia varten. Ne molemmat ovat vuoden 2005 rahoituspäätösten liitteinä.
  Työt ja tutkimukset määritellään selkeästi hakulomakkeissa sekä ehdotuksessa uudeksi TEN-asetukseksi (KOM(2004) 475, 2 artiklan 5 ja 6 kohta). |
| --- | --- |

6.41.

Energian ja liikenteen pääosasto on tarkastanut 50 prosenttia loppumaksuihin liittyvistä kokonaissummista, mikä on huomattavasti enemmän kuin 35 prosentiksi asetettu tavoite.

Tavoite tarkastaa 20 prosenttia vuonna 2003 loppuun saatetuista hankkeista ei toteutunut täysin vuonna 2004, mikä johtui tarkastusten valintaprosessin lähtökohtana olleesta riskien arvioinnista ja maantieteellisestä kattavuudesta.

Tavoitetta arvioidaan uudelleen vuodeksi 2005 ja mukautetaan tarvittaessa.

Energian ja liikenteen pääosasto on nyt kehittänyt standardisoidun kustannusselvityksen, joka on varmennettava, sekä lomakkeen teknistä ja rahoituksen arviointia varten. Ne molemmat ovat vuoden 2005 rahoituspäätösten liitteinä.

Työt ja tutkimukset määritellään selkeästi hakulomakkeissa sekä ehdotuksessa uudeksi TEN-asetukseksi (KOM(2004) 475, 2 artiklan 5 ja 6 kohta).

Päätelmät ja suositukset

| 6.42. | Valvontajärjestelmien arvioinnissa kävi edistymisestä huolimatta ilmi, että kaikkia sisäisten politiikkojen alan sisäisen valvonnan standardien perusvaatimuksia ei vieläkään noudateta täysimääräisesti (ks. kohdat 6.6—6.8) ja että kuudennen puiteohjelman, Euroopan pakolaisrahaston ja terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden alan järjestelmissä esiintyy tiettyjä puutteita (ks. kohdat 6.9—6.17). |
| --- | --- |

6.42.

Valvontajärjestelmien arvioinnissa kävi edistymisestä huolimatta ilmi, että kaikkia sisäisten politiikkojen alan sisäisen valvonnan standardien perusvaatimuksia ei vieläkään noudateta täysimääräisesti (ks. kohdat 6.6—6.8) ja että kuudennen puiteohjelman, Euroopan pakolaisrahaston ja terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden alan järjestelmissä esiintyy tiettyjä puutteita (ks. kohdat 6.9—6.17).

| 6.42. | Komissio pyrkii varmistamaan, että jäsenvaltiot toteuttavat Euroopan pakolaisrahastoa yhtenäisellä tavalla. On myös huomattava, että tilintarkastustuomioistuimen esille ottamat kysymykset koskevat vain yhtä jäsenvaltiota. Korjaaviin toimenpiteisiin on jo ryhdytty.
  Komissio pyrkii kehittämään hallintojärjestelmiään edelleen ja jatkaa erityisesti sisäisen valvonnan standardien toteuttamista (ks. 6.6—6.9 kohta). |
| --- | --- |

6.42.

Komissio pyrkii varmistamaan, että jäsenvaltiot toteuttavat Euroopan pakolaisrahastoa yhtenäisellä tavalla. On myös huomattava, että tilintarkastustuomioistuimen esille ottamat kysymykset koskevat vain yhtä jäsenvaltiota. Korjaaviin toimenpiteisiin on jo ryhdytty.

Komissio pyrkii kehittämään hallintojärjestelmiään edelleen ja jatkaa erityisesti sisäisen valvonnan standardien toteuttamista (ks. 6.6—6.9 kohta).

| 6.43. | Valvontajärjestelmissä havaitut puutteet ja tilintarkastustuomioistuimen toimittamista yksityiskohtaisista tarkastuksista saadut tulokset osoittavat, mikä painoarvo jälkitarkastuksella on komission sisäisen valvonnan järjestelmän toimivana osana. Täten tarkastusten määrää ei ole perusteltua vähentää; tarkastuksia kuitenkin vähennettiin vuonna 2004 tietyillä sisäisten politiikkojen aloilla (ks. kohta 6.20). Kuten jo edellisinä vuosina on todettu, myös tarkastusten seuranta ja erityisesti yhteisön varojen perintä on usein liian hidasta (ks. kohdat 6.23 ja 6.24). |
| --- | --- |

6.43.

Valvontajärjestelmissä havaitut puutteet ja tilintarkastustuomioistuimen toimittamista yksityiskohtaisista tarkastuksista saadut tulokset osoittavat, mikä painoarvo jälkitarkastuksella on komission sisäisen valvonnan järjestelmän toimivana osana. Täten tarkastusten määrää ei ole perusteltua vähentää; tarkastuksia kuitenkin vähennettiin vuonna 2004 tietyillä sisäisten politiikkojen aloilla (ks. kohta 6.20). Kuten jo edellisinä vuosina on todettu, myös tarkastusten seuranta ja erityisesti yhteisön varojen perintä on usein liian hidasta (ks. kohdat 6.23 ja 6.24).

| 6.43. | Komission on harkittava uudelleen kokonaistavoitettaan tarkastaa 10 prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista, sillä tarkastusten piiriin kuuluvien viidennen puiteohjelman sopimuspuolten lukumäärä on osoittautunut huomattavasti ennakko-odotuksia suuremmaksi (ks. 6.20 kohtaan annettu vastaus). Korjaavien toimenpiteiden oikea-aikaista toteutusta seurataan tarkasti. |
| --- | --- |

6.43.

Komission on harkittava uudelleen kokonaistavoitettaan tarkastaa 10 prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista, sillä tarkastusten piiriin kuuluvien viidennen puiteohjelman sopimuspuolten lukumäärä on osoittautunut huomattavasti ennakko-odotuksia suuremmaksi (ks. 6.20 kohtaan annettu vastaus). Korjaavien toimenpiteiden oikea-aikaista toteutusta seurataan tarkasti.

| 6.44. | Aiempien vuosien tavoin sisäisten politiikkojen alan vuoden 2004 toimien testauksessa paljastui edunsaajan tasolla suuri määrä virheitä, jotka vaikuttivat toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Alalla ei havaittu tapahtuneen suurta kehitystä; havainto oli yhdensuuntainen komission omien tarkastushavaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaikilla tarkastamillaan sisäisten politiikkojen aloilla tapauksia, joissa menot oli ilmoitettu liian suuriksi, ilmoitukset sisälsivät tukeen oikeuttamattomia menoja ja maksumääräaikoja ei ollut noudatettu. Nämä virheet johtuvat usein monimutkaisista säännöistä ja suuntaviivoista sekä ohjeista, jotka eivät ole riittävän selkeitä ja yksityiskohtaisia (ks. kohdat 6.25—6.35). |
| --- | --- |

6.44.

Aiempien vuosien tavoin sisäisten politiikkojen alan vuoden 2004 toimien testauksessa paljastui edunsaajan tasolla suuri määrä virheitä, jotka vaikuttivat toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Alalla ei havaittu tapahtuneen suurta kehitystä; havainto oli yhdensuuntainen komission omien tarkastushavaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kaikilla tarkastamillaan sisäisten politiikkojen aloilla tapauksia, joissa menot oli ilmoitettu liian suuriksi, ilmoitukset sisälsivät tukeen oikeuttamattomia menoja ja maksumääräaikoja ei ollut noudatettu. Nämä virheet johtuvat usein monimutkaisista säännöistä ja suuntaviivoista sekä ohjeista, jotka eivät ole riittävän selkeitä ja yksityiskohtaisia (ks. kohdat 6.25—6.35).

| 6.44. | Oikeudellisia ja rahoituksellisia puitteita, joita sovelletaan tässä yhteydessä tarkasteltuihin viidennen puiteohjelman hankkeisiin, ei voida enää muuttaa. Komissio on kuitenkin pyrkinyt kehittämään hankkeiden hallinnointia sekä omissa yksiköissään että sopimuspuolten parissa, erityisesti vuoden 2001 toimintakertomuksen toimintasuunnitelman mukaisesti perustetun yksiköiden välisen ryhmän yhteydessä. Kuudenteen ja seitsemänteen puiteohjelmaan on tehty tai ehdotetaan yksinkertaistuksia. Edistystä on saavutettu, ja näitä kysymyksiä seurataan tarkasti. |
| --- | --- |

6.44.

Oikeudellisia ja rahoituksellisia puitteita, joita sovelletaan tässä yhteydessä tarkasteltuihin viidennen puiteohjelman hankkeisiin, ei voida enää muuttaa. Komissio on kuitenkin pyrkinyt kehittämään hankkeiden hallinnointia sekä omissa yksiköissään että sopimuspuolten parissa, erityisesti vuoden 2001 toimintakertomuksen toimintasuunnitelman mukaisesti perustetun yksiköiden välisen ryhmän yhteydessä. Kuudenteen ja seitsemänteen puiteohjelmaan on tehty tai ehdotetaan yksinkertaistuksia. Edistystä on saavutettu, ja näitä kysymyksiä seurataan tarkasti.

| 6.45. | Vuoden 2004 vuotuiset toimintakertomukset olivat edellisvuotisiin verrattuna rakenteeltaan, esitystavaltaan ja sisällöltään parempia. Pääjohtajien lausumissa esittämät varaumat olivat perusteltuja. Tästä huolimatta kahdessa tapauksessa (ks. kohdat 6.36—6.39) lisävaraumat olisivat olleet tarpeen. |
| --- | --- |

6.45.

Vuoden 2004 vuotuiset toimintakertomukset olivat edellisvuotisiin verrattuna rakenteeltaan, esitystavaltaan ja sisällöltään parempia. Pääjohtajien lausumissa esittämät varaumat olivat perusteltuja. Tästä huolimatta kahdessa tapauksessa (ks. kohdat 6.36—6.39) lisävaraumat olisivat olleet tarpeen.

| 6.45. | Ensimmäisessä tapauksessa ei vaikuttanut välttämättömältä säilyttää varaumaa vuonna 2004, koska vuoden 2003 varauman yhteydessä laaditun toimintasuunnitelman toteutumista seurataan ja koska kyseisestä hallintomenetelmästä esitettiin asianmukaisesti lukuisia huomautuksia vuoden 2004 kertomuksen varsinaisessa tekstissä. Toisessa tapauksessa pääjohtaja katsoi, että mainittuja kysymyksiä valvotaan riittävästi, eikä varaumaa näin ollut aihetta esittää. |
| --- | --- |

6.45.

Ensimmäisessä tapauksessa ei vaikuttanut välttämättömältä säilyttää varaumaa vuonna 2004, koska vuoden 2003 varauman yhteydessä laaditun toimintasuunnitelman toteutumista seurataan ja koska kyseisestä hallintomenetelmästä esitettiin asianmukaisesti lukuisia huomautuksia vuoden 2004 kertomuksen varsinaisessa tekstissä. Toisessa tapauksessa pääjohtaja katsoi, että mainittuja kysymyksiä valvotaan riittävästi, eikä varaumaa näin ollut aihetta esittää.

Yleiset päätelmät

| 6.46. | Vaikkakin edistystä on tapahtunut tietyillä alueilla, valvontajärjestelmiä koskevat tarkastushavainnot ja tilien perustana olevien sisäisten politiikkojen alan toimien testauksen tulokset eivät anna riittävää varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Edellisten vuosien tavoin komission tarkastushavainnot ja pääjohtajien esittämät varaumat tukevat tätä päätelmää. |
| --- | --- |

6.46.

Vaikkakin edistystä on tapahtunut tietyillä alueilla, valvontajärjestelmiä koskevat tarkastushavainnot ja tilien perustana olevien sisäisten politiikkojen alan toimien testauksen tulokset eivät anna riittävää varmuutta tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Edellisten vuosien tavoin komission tarkastushavainnot ja pääjohtajien esittämät varaumat tukevat tätä päätelmää.

| 6.46. | Komissio jatkaa pyrkimyksiään vähentää edunsaajien ilmoituksissa esiintyvien virheiden määrää ja vaikutusta. Sisäistä valvontaa tehostetaan suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi annetun komission tiedonannon mukaisesti. Seitsemännen puiteohjelman osalta komission ehdotus merkitsee muun muassa järjestelmien yksinkertaistamista. |
| --- | --- |

6.46.

Komissio jatkaa pyrkimyksiään vähentää edunsaajien ilmoituksissa esiintyvien virheiden määrää ja vaikutusta. Sisäistä valvontaa tehostetaan suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi annetun komission tiedonannon mukaisesti. Seitsemännen puiteohjelman osalta komission ehdotus merkitsee muun muassa järjestelmien yksinkertaistamista.

| 6.47. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio jatkaa ponnistelujaan virheiden mahdollisuuden pienentämiseksi ja |
| --- | --- |

6.47.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio jatkaa ponnistelujaan virheiden mahdollisuuden pienentämiseksi ja

| 6.47. | Näihin suosituksiin vastaamiseksi komissio aikoo esittää vuoden loppuun mennessä toimintasuunnitelman, kuten tiedonannossa suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi todettiin. Toimintasuunnitelmassa on tarkoitus käsitellä puutteita, joita komission näkemyksen mukaan on nykyisten valvontapuitteiden ja niiden yleisperiaatteiden välillä, jotka tilintarkastustuomioistuin mainitsi lausunnossaan nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista. |
| --- | --- |

6.47.

Näihin suosituksiin vastaamiseksi komissio aikoo esittää vuoden loppuun mennessä toimintasuunnitelman, kuten tiedonannossa suunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen kehittämiseksi todettiin. Toimintasuunnitelmassa on tarkoitus käsitellä puutteita, joita komission näkemyksen mukaan on nykyisten valvontapuitteiden ja niiden yleisperiaatteiden välillä, jotka tilintarkastustuomioistuin mainitsi lausunnossaan nro 2/2004 yhtenäisestä tarkastusmallista.

| — | muuttaa oikeudellista kehystä menojen korvausjärjestelmien yksinkertaistamiseksi suorittamalla maksut aiempaa useammin ”kertasuorituksina”, ”yksikkökustannuksina” ja ”kiinteämääräisinä maksuina” (56), |
| --- | --- |

—

muuttaa oikeudellista kehystä menojen korvausjärjestelmien yksinkertaistamiseksi suorittamalla maksut aiempaa useammin ”kertasuorituksina”, ”yksikkökustannuksina” ja ”kiinteämääräisinä maksuina” (56),

| — | Yleisesti ottaen ehdotuksilla varainhoitoasetuksen ja sen soveltamisasetuksen tarkistamiseksi pyritään juuri sääntöjen ja menettelyjen yksinkertaistamiseen, erityisesti vähäisten avustusmäärien osalta. Tarkistettujen asetusten on tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 2007.
  Näin ollen laadittaessa seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjä voidaan hyödyntää tarkistetun varainhoitoasetuksen tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Yleisesti ottaen ehdotuksilla varainhoitoasetuksen ja sen soveltamisasetuksen tarkistamiseksi pyritään juuri sääntöjen ja menettelyjen yksinkertaistamiseen, erityisesti vähäisten avustusmäärien osalta. Tarkistettujen asetusten on tarkoitus tulla voimaan 1. tammikuuta 2007.

Näin ollen laadittaessa seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjä voidaan hyödyntää tarkistetun varainhoitoasetuksen tarjoamia mahdollisuuksia.

| — | selkeyttää eri ohjelmia koskevia menettelyjä ja ohjeita, |
| --- | --- |

—

selkeyttää eri ohjelmia koskevia menettelyjä ja ohjeita,

| — | Komission toteuttamiin yksinkertaistamispyrkimyksiin kuuluu myös menettelyjen selkiyttäminen. |
| --- | --- |

—

Komission toteuttamiin yksinkertaistamispyrkimyksiin kuuluu myös menettelyjen selkiyttäminen.

| — | kehittää jälkitarkastuksissa havaittujen virheiden perusteella hallinto- ja valvontajärjestelmiä, |
| --- | --- |

—

kehittää jälkitarkastuksissa havaittujen virheiden perusteella hallinto- ja valvontajärjestelmiä,

| — | Asianomaiset pääosastot jatkavat toimintaa tällä alalla. |
| --- | --- |

—

Asianomaiset pääosastot jatkavat toimintaa tällä alalla.

| — | ryhtyy pikaisiin toimenpiteisiin tapauksissa, joissa tarkastuksissa käy ilmi perintämahdollisuus, |
| --- | --- |

—

ryhtyy pikaisiin toimenpiteisiin tapauksissa, joissa tarkastuksissa käy ilmi perintämahdollisuus,

| — | Menettelyjen toteuttamisessa varaudutaan myös oikea-aikaiseen toimintaan aiheettomasti maksettujen määrien perimiseksi takaisin. Asiasta laaditaan hallinnollisia selvityksiä säännöllisesti. |
| --- | --- |

—

Menettelyjen toteuttamisessa varaudutaan myös oikea-aikaiseen toimintaan aiheettomasti maksettujen määrien perimiseksi takaisin. Asiasta laaditaan hallinnollisia selvityksiä säännöllisesti.

| — | varmistaa, että sisäisen valvonnan standardit pannaan tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että sisäisen valvonnan standardit pannaan tehokkaasti täytäntöön.

| — | Pysyvänä tehtävänä on varmistaa sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon tehokkuus. Komission yksiköt pyrkivät tähän tavoitteeseen välttäen kuitenkin hallinnon liiallista kuormittumista. |
| --- | --- |

—

Pysyvänä tehtävänä on varmistaa sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon tehokkuus. Komission yksiköt pyrkivät tähän tavoitteeseen välttäen kuitenkin hallinnon liiallista kuormittumista.

YMPÄRISTÖALAN RAHOITUSVÄLINEESTÄ (LIFE) ANNETUN ERITYISKERTOMUKSEN NRO 11/2003 SEURANTA

| 6.48. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 11/2003 koski erityisesti ympäristöalan rahoitusvälineen (Life) toisen vaiheen hallinnointia (LIFE II, 1996—1999) (57). |
| --- | --- |

6.48.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 11/2003 koski erityisesti ympäristöalan rahoitusvälineen (Life) toisen vaiheen hallinnointia (LIFE II, 1996—1999) (57).

| 6.49. | Tilintarkastustuomioistuin suositti erityisesti, että






  — | ohjelman tavoitteet määritellään tarkemmin ja Life-ohjelman yhteyttä yhteisön ympäristöstrategiaan selvennetään, |
| --- | --- | --- |

6.49.

Tilintarkastustuomioistuin suositti erityisesti, että

—

ohjelman tavoitteet määritellään tarkemmin ja Life-ohjelman yhteyttä yhteisön ympäristöstrategiaan selvennetään,

| — | tehostetaan hallinnointijärjestelyjä käyttämällä aiempaa yleisemmin ulkopuolisia asiantuntijoita, varmistamalla, että toimet täydentävät entistä enemmän muita yhteisön toimenpiteitä, ja tarkistamalla tukikelpoisuussäännöt, |
| --- | --- |

—

tehostetaan hallinnointijärjestelyjä käyttämällä aiempaa yleisemmin ulkopuolisia asiantuntijoita, varmistamalla, että toimet täydentävät entistä enemmän muita yhteisön toimenpiteitä, ja tarkistamalla tukikelpoisuussäännöt,

| — | tehostetaan seurantaa, valvontaa ja arviointia hyödyntämällä enemmän ulkopuolisten tarkastajien työpanosta ja pannaan täytäntöön tulosten levittämistä koskevia strategioita. |
| --- | --- |

—

tehostetaan seurantaa, valvontaa ja arviointia hyödyntämällä enemmän ulkopuolisten tarkastajien työpanosta ja pannaan täytäntöön tulosten levittämistä koskevia strategioita.

| 6.50. | Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen esittämistä suosituksista otettiin huomioon, mutta siitä huolimatta |
| --- | --- |

6.50.

Suurin osa tilintarkastustuomioistuimen esittämistä suosituksista otettiin huomioon, mutta siitä huolimatta

| 6.50. | |
| --- | --- |

6.50.

| — | ohjelman tavoitteet on määriteltävä tarkemmin, |
| --- | --- |

—

ohjelman tavoitteet on määriteltävä tarkemmin,

| — | Neuvosto ja Euroopan parlamentti antoivat 15. syyskuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 1682/2004, jolla ympäristöalan rahoitusvälineen (LIFE) kolmatta vaihetta jatkettiin 31. joulukuuta 2006 saakka. Ohjelman tavoitteet määritellään siinä tarkemmin (58). |
| --- | --- |

—

Neuvosto ja Euroopan parlamentti antoivat 15. syyskuuta 2004 asetuksen (EY) N:o 1682/2004, jolla ympäristöalan rahoitusvälineen (LIFE) kolmatta vaihetta jatkettiin 31. joulukuuta 2006 saakka. Ohjelman tavoitteet määritellään siinä tarkemmin (58).

| — | vaikka tarkastettujen Life-sopimusten määrä kasvoi erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeisinä vuosina, tarkastuskäynneillä tarkastetaan yhä rahoitukseen liittyviä asioita eikä arvioida saavutuksia, |
| --- | --- |

—

vaikka tarkastettujen Life-sopimusten määrä kasvoi erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeisinä vuosina, tarkastuskäynneillä tarkastetaan yhä rahoitukseen liittyviä asioita eikä arvioida saavutuksia,

| — | komission on yhä kehitettävä hankkeista saatujen tulosten arviointiin soveltuva moitteettoman varainhoidon käytäntö. |
| --- | --- |

—

komission on yhä kehitettävä hankkeista saatujen tulosten arviointiin soveltuva moitteettoman varainhoidon käytäntö.

| — | (toinen ja kolmas luetelmakohta) Komissio katsoo, että tarkastuskäyntien ensisijainen tarkoitus on tarkastaa varainhoito tutkimalla, oikeuttavatko ilmoitetut kulut tukeen ja onko niistä asianmukaiset asiakirjat. Hankkeiden teknisiä saavutuksia arvioivat jo nyt teknisestä tuesta vastaavat työryhmät, jotka koostuvat ulkopuolisista asiantuntijoista, sekä komission henkilöstö. Komissio on kuitenkin kehittänyt tuloskorttia, jota se testaa parhaillaan ja jonka avulla hankkeita arvioitaisiin tiettyjen tarkasti määriteltyjen perusteiden mukaisesti. Tämän mallin tehtävänä on yksilöidä hankkeet paremmin ennen kaikkea viestintätarkoituksia varten, ja ulkopuoliset seurantaryhmät soveltavat sitä loppukertomuksen laadintavaiheessa. |
| --- | --- |

—

(toinen ja kolmas luetelmakohta) Komissio katsoo, että tarkastuskäyntien ensisijainen tarkoitus on tarkastaa varainhoito tutkimalla, oikeuttavatko ilmoitetut kulut tukeen ja onko niistä asianmukaiset asiakirjat. Hankkeiden teknisiä saavutuksia arvioivat jo nyt teknisestä tuesta vastaavat työryhmät, jotka koostuvat ulkopuolisista asiantuntijoista, sekä komission henkilöstö. Komissio on kuitenkin kehittänyt tuloskorttia, jota se testaa parhaillaan ja jonka avulla hankkeita arvioitaisiin tiettyjen tarkasti määriteltyjen perusteiden mukaisesti. Tämän mallin tehtävänä on yksilöidä hankkeet paremmin ennen kaikkea viestintätarkoituksia varten, ja ulkopuoliset seurantaryhmät soveltavat sitä loppukertomuksen laadintavaiheessa.

---

(1)  Poikkeuksen muodostaa Euroopan pakolaisrahasto, jonka osalta jäsenvaltiot jakavat komission kanssa hallinnointivastuun; ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.15.

(2)  Koska sisäisten politiikkojen alalla komissio hallinnoi suoraan tärkeimpiä EU:n rahoittamia ohjelmia, kansalliset tarkastusvirastot eivät yleensä kata kyseistä alaa.

(3)  Kuudennesta puiteohjelmasta tuetaan suoria ja epäsuoria TTK-toimia, jotka koskevat kohdennettuja tieteenaloja, ja edistetään kansallisten tutkimuspolitiikkojen kehittämistä ja koordinointia Euroopan unionissa. Kuudennen puiteohjelman hallinnointi on jaettu viiden komission pääosaston kesken (tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, liikenteen ja energian, yritys- ja teollisuustoiminnan sekä kalastus- ja meriasioiden pääosastot). Vuonna 2004 ohjelmakauden 2002—2006 kattavan kuudennen puiteohjelman kokonaistalousarvion määrä kasvoi 17 500 miljoonasta eurosta 19 235 miljoonaan euroon Euroopan unionin laajennuttua 25 jäsenvaltion unioniksi. Ohjelman perustana olevat säädökset ovat seuraavat: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1513/2002/EY (EYVL L 232, 29.8.2002, s. 1) ja neuvoston päätös 2002/668/Euratom (EYVL L 232, 29.8.2002, s. 34).

(4)  Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston toteuttamat ohjelmat liittyvät talousarvion osastoon 18 (vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue). Vuonna 2004 maksusitoumusmäärärahojen määrä oli 511 miljoonaa euroa.

(5)  Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosasto vastaa terveyteen ja kuluttajansuojaan liittyvistä yhteisön toimista sekä elintarviketurvallisuuteen, eläinlääkintään ja kasviensuojeluun liittyvistä toimenpiteistä.

(6)  Tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, liikenteen ja energian, terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden, yritys- ja teollisuustoiminnan, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden, koulutuksen ja kulttuurin, oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden, ympäristöasioiden, kilpailun sekä sisämarkkinoiden ja palveluiden pääosastot ja yhteinen tutkimuskeskus.

(7)  Standardi nro 11 ”riskien analyysi ja hallinta”, standardi nro 12 ”riittävät hallintotiedot”, standardi nro 14 ”säännönvastaisuuksista ilmoittaminen”, standardi nro 17 ”valvonta”, standardi nro 18 ”poikkeusten kirjaaminen”, standardi nro 20 ”sisäisen valvonnan heikkouksien kirjaaminen ja korjaaminen”, standardi nro 21 ”tarkastuskertomukset” sekä standardi nro 22 ”sisäinen tarkastusrakenne”.

(8)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.5, ensimmäinen alakohta.

(9)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen antamat suositukset, jotka sisältyvät sen laatimaan erityiskertomukseen nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista, kohta 135.

(10)  Kuudes puiteohjelma: Otokseen poimitut 14 maksua valittiin varmistaen, että otos kattaa useita eri alaohjelmia ja yksiköitä. Euroopan pakolaisrahasto: Otos koostuu kahdeksalle jäsenvaltiolle suoritetuista maksuista; kolmessa jäsenvaltiossa tarkastus kattaa välimaksujen osalta lopulliset edunsaajat. Terveys- ja kuluttajansuoja-asiat: Otos koostuu 20:sta komission maksusta, ja viidessä tapauksessa tarkastus kattaa lopulliset edunsaajat.

(11)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen antamat suositukset, jotka sisältyvät sen laatimaan erityiskertomukseen nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998—2002) epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista, kohdat 124—126.

(12)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.9 ja erityiskertomus nro 1/2004, kohdat 82—85.

(13)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.9.

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2321/2002, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista Euroopan yhteisön kuudennen puiteohjelman (2002—2006) toteuttamiseen sekä sen tutkimustulosten levittämistä, 14 artikla. Kyseinen yhteisön rahasto korvaa tilintarkastustodistuksista aiheutuneet kustannukset kokonaisuudessaan.

(15)  Kuudenteen puiteohjelmaan liittyviä tarkastustodistuksia annettiin vuonna 2004 kymmenkunta. Tukeen oikeuttamattomia menoja havaittiin kummassakin tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa tapauksessa. Lisäksi toisessa näistä kahdesta tapauksesta tarkastajilta oli jäänyt havaitsematta, että ennakkomaksu oli sijoitettu sijoitusrahastoon ja että siitä saatuja korkotuottoja ei ollut ilmoitettu. Kyse ei ole huomattavista määristä, mutta tämä ilmentää todentamisprosessiin liittyviä rajoituksia.

(16)  Neuvoston päätös 2000/596/EY, tehty 28 päivänä syyskuuta 2000, Euroopan pakolaisrahaston perustamisesta, 18 artikla, ja komission päätös 2002/307/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2001, neuvoston päätöksen 2000/596/EY yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä Euroopan pakolaisrahastosta yhteisrahoitettujen toimien hallinnointi- ja valvontajärjestelmien sekä rahoitusoikaisujen osalta, 5 artikla.

(17)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.16.

(18)  Delegoituja tehtäviä olivat mm. sopimusten allekirjoittaminen, varojen perintä sekä ilman kansallisen viranomaisen ennakkohyväksyntää suoritettavat maksut; tämä on ristiriidassa varainhoitoasetuksen 57 artiklan kanssa: Ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yksiköille tai yhteisöille voidaan uskoa sopimuksella ainoastaan teknisiä asiantuntijatehtäviä sekä sellaisia hallinto-, valmistelu- ja avustustehtäviä, joiden suorittaminen ei edellytä julkisen vallan eikä arviointiin tai asianmukaisuuteen liittyvän harkintavallan käyttöä; poikkeuksen muodostavat jäsenvaltion vastuulla julkisen palvelun tehtäviä suorittavat yhteisöt.

(19)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 6.12—6.26.

(20)  Nykyisen kansanterveysalan toimintaohjelmalla, jonka talousarvio kaudeksi 2003—2008 on yhteensä 312 miljoonaa euroa, korvattiin kahdeksan ennen vuotta 2003 täytäntöönpantua toimintaohjelmaa. Hankkeiden tarkoituksena on parantaa kansanterveyttä edistävää tietoa, parantaa valmiutta reagoida nopeasti terveysuhkiin tai kiinnittää huomiota terveyden taustatekijöihin.

(21)  Yhteisön kuluttajapoliittisten toimien rahoittamista koskevan puitepäätöksen mukaisesti talousarvioon on vuosiksi 2004—2007 varattu 72 miljoonaa euroa.

(22)  Kyseistä toimenpidettä sovelletaan tutkimuksen kuudenteen puiteohjelmaan ja Life-ohjelmaan. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla todistusta edellytetään yleensä ainoastaan kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien, asianomaisten sopimusten eriä koskevien lopullisten maksupyyntöjen osalta. Vuonna 2004 kuudenteen puiteohjelmaan liittyviä lopullisia maksuja oli suoritettu vasta vähäinen määrä.

(23)  Prosenttiluvussa ei oteta huomioon vuonna 2003 perittyä 95,5:tä miljoonaa euroa, joka liittyi eläinlääkinnällisiin toimiin.

(24)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.43.

(25)  Taulukon laadinnassa käytetyt määritelmät:

| — | Päätökseen saadut tarkastukset: yksittäisiä edunsaajia koskevat tilintarkastukset, joista annettiin lopullinen tarkastuskertomus vuoden 2004 aikana. |
| --- | --- |

—

Päätökseen saadut tarkastukset: yksittäisiä edunsaajia koskevat tilintarkastukset, joista annettiin lopullinen tarkastuskertomus vuoden 2004 aikana.

| — | Avoimien sopimusten määrä: vuoden aikana allekirjoitetut sopimukset, joita ei ole saatettu päätökseen, ja lisäksi kaikki ne sopimukset, jotka olivat avoinna vuoden alussa ja joita ei saatu päätökseen vuoden aikana. Päätökseen saatetulla sopimuksella tarkoitetaan sopimusta, jonka ehdot on täytetty, kaikki rahoitusta koskevat ja tekniset tarkastukset on tehty ja loppusuoritus on maksettu. |
| --- | --- |

—

Avoimien sopimusten määrä: vuoden aikana allekirjoitetut sopimukset, joita ei ole saatettu päätökseen, ja lisäksi kaikki ne sopimukset, jotka olivat avoinna vuoden alussa ja joita ei saatu päätökseen vuoden aikana. Päätökseen saatetulla sopimuksella tarkoitetaan sopimusta, jonka ehdot on täytetty, kaikki rahoitusta koskevat ja tekniset tarkastukset on tehty ja loppusuoritus on maksettu.

| — | ”Sopimuksella” tarkoitetaan kustannustenjakoperiaatteella tai julkisen tarjouskilpailun perusteella toteutettavia sopimuksia sekä tukia, joista on tehty rahoitussopimus. |
| --- | --- |

—

”Sopimuksella” tarkoitetaan kustannustenjakoperiaatteella tai julkisen tarjouskilpailun perusteella toteutettavia sopimuksia sekä tukia, joista on tehty rahoitussopimus.

| — | Tarkastettujen sopimusten arvo: ainoastaan paikalla tarkastettujen sopimusten todellinen arvo tarkastuksen kohteena olleen sopimuspuolen osalta (kyseessä ei ole sopimuksen kokonaisarvo vaan tarkastuksen kohteena olleen osallistujan osuus sopimuksesta, ja määrä koskee vain sopimuspuolen luona paikalla tarkastettuja sopimuksia eikä kaikkia sopimuspuolen ja komission välisiä sopimuksia). |
| --- | --- |

—

Tarkastettujen sopimusten arvo: ainoastaan paikalla tarkastettujen sopimusten todellinen arvo tarkastuksen kohteena olleen sopimuspuolen osalta (kyseessä ei ole sopimuksen kokonaisarvo vaan tarkastuksen kohteena olleen osallistujan osuus sopimuksesta, ja määrä koskee vain sopimuspuolen luona paikalla tarkastettuja sopimuksia eikä kaikkia sopimuspuolen ja komission välisiä sopimuksia).

(26)  Määrä sisältää tutkimustoimet, tietojenkeruutoimet (kalastuksen pääosasto aloitti kyseisten toimien tarkastamisen vuonna 2004) ja kalastuksen valvontatoimet.

(27)  Tarkastusten määrä sisältää kaksi Idea-projektiin (eläinten tunnistaminen) liittyvää tarkastusta Alankomaissa ja Espanjassa (budjettikohta B1-3 6 0).

(28)  Määrät olivat kertomuksen tekohetkellä suuntaa-antavia.

(29)  Määrät vastaavat avoimiin sopimuksiin liittyviä maksattamattomia määriä.

(30)  Vuonna 2003 toimitettujen tarkastusten tulosten perusteella vuonna 2004 perityistä määristä ilmoitetaan vuonna 2005 lopullisessa tarkastuskertomuksessa.

(31)  Määrä kattaa ainoastaan terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden alat. Tarkastettujen sopimusten arvo vastaa EU-rahoituksen määrää. Perittävät määrät edustavat EU:n osuutta tukeen oikeuttamattomista menoista.

(32)  Energian ja liikenteen PO: Määrä ennen osarahoitusta. Osarahoituksen jälkeen perittävä määrä on 0,82 miljoonaa euroa.

(33)  Energian ja liikenteen PO: Määrä ennen osarahoitusta. Osarahoituksen jälkeen perittävä määrä on 7,1 miljoonaa euroa.

Lähde: Euroopan komissio.

(34)  On otettava huomioon, että yritystoiminnan pääosaston vuonna 2003 päätökseen saamat 17 tarkastusta (jotka kattoivat 20 viidenteen puiteohjelmaan liittyvää sopimusta) siirrettiin tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosastoon, joka saattoi ne päätökseen vuonna 2004. Yritystoiminnan pääosaston vuoden 2003 aikana päätökseen saamien tarkastusten (ja tarkastettujen sopimusten) määrää on muutettu vastaavasti.

Huom: Viidennen puiteohjelman sopimuspuolia (EY ja Euratom) on yhteensä 23 375. Täten komission tavoitteena on viidennen puiteohjelman osalta saada päätökseen 2 337 tarkastusta.

Sopimuspuolten määrästä (23 375) on annettava tarkemmat tiedot, koska nykyisissä tiedoissa tietyt sopimuspuolet mainitaan kahteen kertaan.

Luku sisältää huomattavan määrän merkitykseltään vähäisiä sopimuspuolia, joiden rahoitusosuus on alle 20 000 euroa.

Lähde: Komissio.

(35)  Samankaltaisia huomautuksia esitettiin jo tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 2002 kohdassa 6.52 tutkimuksen pääosaston tarkastuksen osalta ja vuosikertomuksessa 2003 sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston tarkastuksen osalta (ks. kohta 6.33).

(36)  Sopimuspuolen kuulemiseen kulunut aika on otettu huomioon. Korjaavia toimia ryhdytään toteuttamaan täytäntöönpanoa koskevan päätöksen perusteella; tarkastustulokset jaetaan täytäntöönpanosta vastaaville operatiivisille yksiköille.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen analyysi.

(37)  Analyysi kattoi otoksen, joka koostui 90 hankkeesta vuosina 2003 ja 2004 laadituista kertomuksista (kertomusten määrä oli 58). Vastaavat hankesopimukset oli allekirjoitettu vuosien 1994 ja 2003 välisenä aikana (pääosa vuosien 1998 ja 2001 välisenä aikana).

(38)  Tämä havainto esitettiin jo tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen 2003 kohdassa 6.33 sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston tarkastusten osalta. Kyseinen puute esiintyy myös ulkopuolisten tilintarkastusyritysten tutkimuksen pääosastossa toimittamissa tarkastuksissa.

(39)  Yleisotos, joka koostuu 67:stä satunnaisesti poimitusta sisäisten politiikkojen alan maksusta, sekä erityisotokset, jotka koostuvat seuraavista 40 maksusta: kuudes puiteohjelma (4 maksua), oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden ala (16 maksua, joista 8 Euroopan pakolaisrahastoon liittyvää maksua) ja terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden ala (20 maksua).

(40)  Yleisotoksen sisältämien 67 maksun osalta esitetyt huomautukset koskivat seuraavia asioita: komission maksut viivästyivät (15 tapausta), hankkeen koordinoija suoritti maksut myöhässä muille hankkeen osapuolille (5), virheitä ei havaittu komission tarkastuksissa (10), ennakkomaksujen tuottamista koroista ei ollut esitetty arviota (9), myöntämismenettelyyn liittyvät asiat (5), sopimukseen tai komission päätökseen liittyvät asiat (4),...

(41)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 6.20 ja 6.22.

(42)  Yleisotoksen sisältämistä 67 maksusta 15 oli suoritettu myöhässä; maksujen suorittaminen oli viivästynyt alle yhden kuukauden (6 tapausta), yli yhden kuukauden (3), yli kaksi kuukautta (2), yli kolme kuukautta (2), yli viisi kuukautta (2).

(43)  Varainhoitoasetuksen 5 artiklan 4 kohta ja varainhoitoasetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 4 artiklan 3 kohta.

(44)  Asia sai vahvistuksen kuudennen puiteohjelman valvontajärjestelmien analyysissa.

(45)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohdat 6.23 ja 6.26.

(46)  Määrärahat eritellään tarkoituksensa mukaisesti. Ks. varainhoitoasetuksen 21—26 artikla.

(47)  Liikenteen ja energian pääosastossa havaitut 26 tapausta olivat määrältään 10 miljoonaa euroa.

(48)  Niiden määrä oli 270 000 euroa.

(49)  Neuvoston päätös 2000/596/EY, 3 artikla.

(50)  Tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, liikenteen ja energian, yritys- ja teollisuustoiminnan, oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden, ympäristöasioiden, terveys- ja kuluttaja-asioiden, kilpailun ja sisämarkkinoiden ja palveluiden pääosastot sekä yhteinen tutkimuskeskus.

(51)  Tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten ja terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden pääosastot.

(52)  Tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden, yritys- ja teollisuustoiminnan sekä liikenteen ja energian pääosastot ja yhteinen tutkimuskeskus.

(53)  Komissio on delegoinut tiettyjen Sokrates-, Leonardo- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmien osa-alueiden täytäntöönpanon jäsenvaltioiden kansallisille elimille. Menettelyä kutsutaan ”välilliseksi keskitetyksi hallinnoinniksi”.

(54)  Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuotuinen toimintakertomus 2004, s. 37. Kyseinen pääosasto esitti vuoden 2003 toimintakertomuksessa varauman, jossa se totesi, että se ei voinut noudattaa varainhoitoasetuksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 35 artiklassa asetettuja vaatimuksia, jotka koskivat välillisen keskitetyn hallinnoinnin alalla toimitettavia kansallisten elinten sisäisen valvonnan järjestelmiä koskevia ennakkotarkastuksia. Varauma ei sisältynyt enää vuotuiseen toimintakertomukseen 2004. Varauman poistamiseksi esitetyssä toimintasuunnitelmassa oli tarkoitus tarkastaa kaikki kansalliset elimet vuosina 2004—2006. Niistä noin kolmannes tarkastettiin vuonna 2004.

(55)  Yhdestätoista tarkastetusta toimesta kahdeksassa ilmeni virheitä.

(56)  Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 3/2005 komission asetusluonnoksesta (EY), joka koskee varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen muuttamista, kohta 13. Ks. myös tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 6.59.

(57)  Life III:n nykyistä vaihetta on jatkettu kahdella vuodella 31 päivään joulukuuta 2006 asti: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1682/2004, annettu 15 päivänä syyskuuta 2004, ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) annetun asetuksen (EY) N:o 1655/2000 muuttamisesta.

(58)  Esimerkiksi 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa todetaan, että ”komissio laatii [...] suuntaviivat [, joissa] mainitaan esittelyhankkeiden ensisijaiset alat ja tavoitteet”.

LIITE 1

Sisäiset politiikat ja tutkimus — Aikaisemmin todettujen keskeisten näkökohtien arviointi

| Huomautukset | Vuonna 2004 toteutetut toimenpiteet | Toteutettavat toimenpiteet |
| --- | --- | --- |
| 1.a Valvontajärjestelmät — TTK-puiteohjelmiin osallistuvien lopullisten edunsaajien tasolla toteutetut jälkitarkastukset |
| Viisi TTK-puiteohjelmia hallinnoivaa pääosastoa laati vuonna 1998 yhteistyössä tarkastuksen lähestymistavan, jonka mukaan tavoitteena oli tarkastaa kymmenen prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista (ks. vuosikertomukset 2001, 2002 ja 2003, kohta 6.30). Suuren osan tarkastuksista toimittaa jokin ulkopuolinen tarkastusyritys komission puolesta.
  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että: | Viidennen puiteohjelman sopimuspuolia on yhteensä 23 375, joten tavoitteena on täten tarkastaa 2 337 sopimuspuolta. | |
| — | komission käyttämän tarkastettavan perusjoukon määritelmän vuoksi huomattavasti alle kymmenen prosenttia epäsuorista TTK-toimista tai menoilmoituksista tarkastetaan ohjelmakauden aikana (ks. vuosikertomus 2002). |

Huomautukset

Vuonna 2004 toteutetut toimenpiteet

Toteutettavat toimenpiteet

1.a Valvontajärjestelmät — TTK-puiteohjelmiin osallistuvien lopullisten edunsaajien tasolla toteutetut jälkitarkastukset

Viisi TTK-puiteohjelmia hallinnoivaa pääosastoa laati vuonna 1998 yhteistyössä tarkastuksen lähestymistavan, jonka mukaan tavoitteena oli tarkastaa kymmenen prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista (ks. vuosikertomukset 2001, 2002 ja 2003, kohta 6.30). Suuren osan tarkastuksista toimittaa jokin ulkopuolinen tarkastusyritys komission puolesta.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että:

Viidennen puiteohjelman sopimuspuolia on yhteensä 23 375, joten tavoitteena on täten tarkastaa 2 337 sopimuspuolta.

—

komission käyttämän tarkastettavan perusjoukon määritelmän vuoksi huomattavasti alle kymmenen prosenttia epäsuorista TTK-toimista tai menoilmoituksista tarkastetaan ohjelmakauden aikana (ks. vuosikertomus 2002).

Koska tarkastettavien viidennen puiteohjelman sopimuspuolten lopullinen määrä on ennakoitua huomattavasti suurempi, komissio on ilmoittanut, että sen on harkittava uudelleen kokonaistavoitettaan tarkastaa 10 prosenttia viidennen puiteohjelman sopimuspuolista vuosiin 2006/2007 mennessä.

| — | komissio ei pysty saavuttamaan tarkastusten määrälle asettamaansa tavoitetta (ks. vuosikertomukset 2001, 2002 ja 2003). |
| --- | --- |

—

komissio ei pysty saavuttamaan tarkastusten määrälle asettamaansa tavoitetta (ks. vuosikertomukset 2001, 2002 ja 2003).

Vuonna 2004 saatiin päätökseen 317 tarkastusta, joista 296 koski viidennen puiteohjelman yhteydessä toteutettavia epäsuoria TTK-toimia. Viidenteen puiteohjelmaan liittyvien, päätökseen saatujen tarkastusten kokonaismäärä (756) jää kuitenkin kauaksi tavoitteesta.

Komission tarkastustoimintaa olisi lisättävä, jotta viidennen puiteohjelman tarkastustavoite saavutetaan.

| — | komissio ei ole vielä ottanut käyttöön yhteistä tarkastuksen lähestymistapaa kuudennen puiteohjelman osalta. |
| --- | --- |

—

komissio ei ole vielä ottanut käyttöön yhteistä tarkastuksen lähestymistapaa kuudennen puiteohjelman osalta.

Yhteinen tarkastuksen lähestymistapa otettiin kuudennen puiteohjelman osalta käyttöön vuonna 2004. Mitattavissa olevien ja realististen tarkastustavoitteiden määrittäminen on vielä kuudennen puiteohjelman osalta kesken.

Komission olisi määriteltävä mitattavissa olevat ja realistiset tavoitteet kuudennen puiteohjelman osalta.

| — | komission tarkastustoiminnan jatkuvuus edellyttää mahdollisuutta teettää jälkikäteen toimitettavat tilintarkastukset komission ulkopuolella (puitesopimus ulkopuolisen tarkastusyrityksen kanssa päättyi vuonna 2003). |
| --- | --- |

—

komission tarkastustoiminnan jatkuvuus edellyttää mahdollisuutta teettää jälkikäteen toimitettavat tilintarkastukset komission ulkopuolella (puitesopimus ulkopuolisen tarkastusyrityksen kanssa päättyi vuonna 2003).

Sopimuksentekomenettely uuden puitesopimuksen osalta (viidennen puiteohjelman epäsuorien TTK-toimien osalta). Ulkopuolisten tarkastusyritysten kanssa tehty puitesopimus allekirjoitettiin marraskuussa 2004. Kuudennen puiteohjelman epäsuorien TTK-toimien tarkastusta koskevan sopimuksen teko on vielä kesken.

Kuudennen puiteohjelman osalta olisi allekirjoitettava uusi puitesopimus, jotta komissiolla olisi riittävästi ulkopuolista tukea kuudetta puiteohjelmaa koskevan tarkastuksen lähestymistavan soveltamiseksi.

1.b Valvontajärjestelmät — Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeviin toimiin osallistuvien lopullisten edunsaajien tasolla toimitetut jälkitarkastukset

Komissio toimittaa säännöllisesti tarkastuksia paikalla Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien osalta. Kyseisiä tarkastuksia ei kuitenkaan täydennetä jälkikäteen tilintarkastuksilla tai teknisillä tarkastuksilla (joista tarvittaessa vastaisivat energian ja liikenteen PO tai ulkoiset asiantuntijat) (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset 2001 ja 2002).

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että

| — | Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat toimet eivät kuuluneet energian ja liikenteen PO:n tarkastusohjelmaan. |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevat toimet eivät kuuluneet energian ja liikenteen PO:n tarkastusohjelmaan.

Liikenteen PO on laatinut erityisen Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien tarkastusta koskevan puitesopimuksen. Liikenteen PO on laatinut tarkastussuunnitelman, ja kahdeksan Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan rahoituspäätöksen osalta tarkastus on jo saatu päätökseen. Parhaillaan tarkastetaan 24:ää päätöstä ja tarkoituksena on tarkastaa vielä 20 päätöstä.

Liikenteen PO:n tekemiin aloitteesiin suhtaudutaan myönteisesti. Liikenteen PO:n olisi ilmoitettava tarkastussuunnitelmastaan etukäteen tilintarkastustuomioistuimelle ja varmistettava, että ulkopuolisia tarkastusyrityksiä edustavat tarkastajat ovat riittävän päteviä tarkastustyöhön. Olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että liikenteen PO saavuttaa asettamansa tavoitteen eli tarkastaa vuosittain vähintään 20 prosenttia hankkeista ja 35 prosenttia edellisenä vuonna päätökseen saatujen hankkeiden kokonaismenoista.

2. Valvontajärjestelmät — Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien menojen tukikelpoisuuden varmistaminen

Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien tukikelpoiset ja tukeen oikeuttamattomat menot määritellään oikeusperustassa ja komission päätöksissä (tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset 2001 ja 2002). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että

| — | määritelmät eivät ole riittävän tarkat edunsaajien todellisten menojen selvittämiseksi |
| --- | --- |

—

määritelmät eivät ole riittävän tarkat edunsaajien todellisten menojen selvittämiseksi

| — | kyseiset määritelmät poikkeavat määritelmistä, joita sovelletaan vastaavanlaisiin, rakennetoimien yhteydessä yhteisrahoitettaviin infrastruktuurihankkeisiin |
| --- | --- |

—

kyseiset määritelmät poikkeavat määritelmistä, joita sovelletaan vastaavanlaisiin, rakennetoimien yhteydessä yhteisrahoitettaviin infrastruktuurihankkeisiin

| — | eri rahoitustason soveltaminen tutkimuksiin ja urakoihin sisältää riskin, että edunsaajat maksimoivat rahoituksen määrän osoittamalla menoja tutkimuksiin väärin perustein |
| --- | --- |

—

eri rahoitustason soveltaminen tutkimuksiin ja urakoihin sisältää riskin, että edunsaajat maksimoivat rahoituksen määrän osoittamalla menoja tutkimuksiin väärin perustein

| — | vakioitujen menoilmoituslomakkeiden puuttuminen vaikeuttaa komission tarkastustyötä. |
| --- | --- |

—

vakioitujen menoilmoituslomakkeiden puuttuminen vaikeuttaa komission tarkastustyötä.

Vuonna 2004 hyväksyttiin uusi komission mallisopimus, johon kuuluu muun muassa

| — | määritelmä tukikelpoisista ja tukeen oikeuttamattomista menoista |
| --- | --- |

—

määritelmä tukikelpoisista ja tukeen oikeuttamattomista menoista

| — | muutettu määritelmä tutkimuksista ja urakoista |
| --- | --- |

—

muutettu määritelmä tutkimuksista ja urakoista

| — | taulukko, johon kuuluu erittely arvioiduista tukikelpoisista menoista suunniteltujen toimien toteuttamisvaiheen aikana; edunsaajat voivat käyttää taulukkoa laatiessaan ilmoitusta aiheutuneista menoista. |
| --- | --- |

—

taulukko, johon kuuluu erittely arvioiduista tukikelpoisista menoista suunniteltujen toimien toteuttamisvaiheen aikana; edunsaajat voivat käyttää taulukkoa laatiessaan ilmoitusta aiheutuneista menoista.

Vuonna 2004 toteutettujen toimenpiteiden lisäksi menoilmoitusta ja hankkeiden edistymisestä tehtävää taloudellista selvitystä koskevat mallit olisi sisällytettävä niihin rahoituspäätösmalleihin, joiden käyttö on edunsaajille pakollista. Tutkimusten ja urakoiden määritelmää on edelleen tarkennettava, koska tutkimusten ja urakoiden soveltamisalaa ei nykyisen määritelmän mukaan ole selvästi rajattu.

LIITE 2

Valvontajärjestelmät

Ala: Sisäiset politiikat ja tutkimus

Järjestelmä: Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kuudes puiteohjelma, Euroopan pakolaisrahasto ja terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden ala

| A | Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia. |
| --- | --- |
| B | Toimii, mutta parannukset toivottavia/välttämättömiä. |
| C | Toimii, mutta ei tyydyttävällä tavalla. |

A

Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia.

B

Toimii, mutta parannukset toivottavia/välttämättömiä.

C

Toimii, mutta ei tyydyttävällä tavalla.

| Kuudes puiteohjelma | Komissio | Välittäjäelin | Edunsaaja | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suunnittelu | B | — | B | B |
| Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä






  — | standardien mukaisuus |

Kuudes puiteohjelma

Komissio

Välittäjäelin

Edunsaaja

Yleisarvio

Suunnittelu

B

—

B

B

Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä

—

standardien mukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

B

—

C

B

Varsinainen toiminta

| — | standardien mukaisuus |
| --- | --- |

—

standardien mukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

C

—

C

C

Tulokset

| — | korjaava vaikutus |
| --- | --- |

—

korjaava vaikutus

| — | ehkäisevä vaikutus |
| --- | --- |

—

ehkäisevä vaikutus

B

—

C

B

Yleisarvio

B

—

C

B

| Pakolaisrahasto | Komissio | Välittäjäelin | Edunsaaja | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suunnittelu | B | B | B | B |
| Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä






  — | standardien mukaisuus |

Pakolaisrahasto

Komissio

Välittäjäelin

Edunsaaja

Yleisarvio

Suunnittelu

B

B

B

B

Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä

—

standardien mukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

B

B

B

B

Varsinainen toiminta

| — | standardien mukaisuus |
| --- | --- |

—

standardien mukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

C

B

C

C

Tulokset

| — | korjaava vaikutus |
| --- | --- |

—

korjaava vaikutus

| — | ehkäisevä vaikutus |
| --- | --- |

—

ehkäisevä vaikutus

B

B

C

B

Yleisarvio

B

B

C

B

| Terveys- ja kuluttajansuoja-asiat | Komissio | Välittäjäelin | Edunsaaja | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suunnittelu | B | — | B | B |
| Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä






  — | standardien mukaisuus |

Terveys- ja kuluttajansuoja-asiat

Komissio

Välittäjäelin

Edunsaaja

Yleisarvio

Suunnittelu

B

—

B

B

Menettelyn eri vaiheiden täytäntöönpano käytännössä

—

standardien mukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

B

—

B

B

Varsinainen toiminta

| — | standardien mukaisuus |
| --- | --- |

—

standardien mukaisuus

| — | kokemusten huomioon ottaminen |
| --- | --- |

—

kokemusten huomioon ottaminen

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

Tulokset

| — | korjaava vaikutus |
| --- | --- |

—

korjaava vaikutus

| — | ehkäisevä vaikutus |
| --- | --- |

—

ehkäisevä vaikutus

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

Yleisarvio

B/C (1)

—

B/C (1)

B/C (1)

---

(1)  B kuluttajansuoja-asioiden alalla; C terveysasioiden alalla.

---

SEITSEMÄS LUKU

Ulkoiset toimet

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö ja luonne

Valvontajärjestelmät

Sisäisen valvonnan standardien soveltaminen

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

EuropeAid-yhteistyötoimisto keskustasolla

Valvontajärjestelmät lähetystöissä

Tapahtumien tarkastus

Tapahtumien tarkastus lähetystöjen tasolla

Tapahtumien tarkastus täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla

Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia koskeva analyysi

Päätelmät

Suositukset

Aikaisempiin huomautuksiin liittyvä seuranta

Erityiskertomus nro 3/2001 kansainvälisten kalastussopimusten hallinnoinnista komissiossa

Sopimusten tavoitteet

Kustannus-hyötysuhde

Erityiskertomuksia koskevat tärkeimmät huomautukset

Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille

Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 7.1. | Tässä luvussa käsitellään yleisestä talousarviosta rahoitettavaa yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea. Painopistealoja ovat taloudellinen ja tekninen yhteistyö Aasian, Latinalaisen Amerikan, Välimeren alueen maiden, Länsi-Balkanin ja Uusien itsenäisten valtioiden yhteisön kanssa sekä elintarvikeapu/elintarviketurva, humanitaarinen apu ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitus. Ulkosuhteiden ja kehitysyhteistyön pääosastot vastaavat kehitysyhteistyöpolitiikan suunnittelusta sekä maa- ja aluekohtaisten strategioiden ja monivuotisten ohjelmien laatimisesta, kun taas EuropeAid-yhteistyötoimisto vastaa kehitysyhteistyön täytäntöönpanosta. Humanitaarisen avun pääosasto (ECHO) vastaa alan kokonaislinjauksista sekä toteuttamisen yhteydessä sovellettavasta strategiasta. Tämä luku ei sisällä Euroopan kehitysrahastojen kautta myönnettyä tukea, sillä sitä ei rahoiteta yleisestä talousarviosta (1).
  Taulukossa 2.1
  esitetään varojen käyttö varainhoitovuonna 2004 rahoitusnäkymien otsakkeen 4 osalta (maksusitoumusmäärärahat 5 198 miljoonaa euroa ja maksumäärärahat 4 606 miljoonaa euroa). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

7.1.

Tässä luvussa käsitellään yleisestä talousarviosta rahoitettavaa yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea. Painopistealoja ovat taloudellinen ja tekninen yhteistyö Aasian, Latinalaisen Amerikan, Välimeren alueen maiden, Länsi-Balkanin ja Uusien itsenäisten valtioiden yhteisön kanssa sekä elintarvikeapu/elintarviketurva, humanitaarinen apu ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitus. Ulkosuhteiden ja kehitysyhteistyön pääosastot vastaavat kehitysyhteistyöpolitiikan suunnittelusta sekä maa- ja aluekohtaisten strategioiden ja monivuotisten ohjelmien laatimisesta, kun taas EuropeAid-yhteistyötoimisto vastaa kehitysyhteistyön täytäntöönpanosta. Humanitaarisen avun pääosasto (ECHO) vastaa alan kokonaislinjauksista sekä toteuttamisen yhteydessä sovellettavasta strategiasta. Tämä luku ei sisällä Euroopan kehitysrahastojen kautta myönnettyä tukea, sillä sitä ei rahoiteta yleisestä talousarviosta (1).
  Taulukossa 2.1
  esitetään varojen käyttö varainhoitovuonna 2004 rahoitusnäkymien otsakkeen 4 osalta (maksusitoumusmäärärahat 5 198 miljoonaa euroa ja maksumäärärahat 4 606 miljoonaa euroa).

| 7.2. | Varainhoitovuonna 2004 hallinnon hajauttamisprosessi, jossa toimia ja tehtäviä siirrettiin komission päätoimipaikasta komission lähetystöille (ks. kohdat 7.48—7.51), saatiin päätökseen aihekohtaisten ohjelmien osalta (2). Vuonna 2004 Brysselissä jatkettiin EuropeAid-yhteistyötoimiston uudelleenorganisointia, jossa keskityttiin lähetystöjen tukemiseen ja seurantaan hajautetun järjestelmän puitteissa. |
| --- | --- |

7.2.

Varainhoitovuonna 2004 hallinnon hajauttamisprosessi, jossa toimia ja tehtäviä siirrettiin komission päätoimipaikasta komission lähetystöille (ks. kohdat 7.48—7.51), saatiin päätökseen aihekohtaisten ohjelmien osalta (2). Vuonna 2004 Brysselissä jatkettiin EuropeAid-yhteistyötoimiston uudelleenorganisointia, jossa keskityttiin lähetystöjen tukemiseen ja seurantaan hajautetun järjestelmän puitteissa.

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö ja luonne

| 7.3. | Erityisarvion yleisenä tavoitteena oli päätellä, olivatko ulkoisten toimien alaan (yleiseen talousarvioon sovellettavien rahoitusnäkymien otsakkeeseen 4) sisältyvät toimet lailliset ja asianmukaiset. Tarkastukseen kuului toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi perustettujen valvontajärjestelmien tarkastus, jonka tueksi testattiin tapahtumia lähetystöissä ja täytäntöönpanosta vastaavissa elimissä sekä tutkittiin EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtajan ja humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) pääjohtajan vuotuiset toimintakertomukset. |
| --- | --- |

7.3.

Erityisarvion yleisenä tavoitteena oli päätellä, olivatko ulkoisten toimien alaan (yleiseen talousarvioon sovellettavien rahoitusnäkymien otsakkeeseen 4) sisältyvät toimet lailliset ja asianmukaiset. Tarkastukseen kuului toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi perustettujen valvontajärjestelmien tarkastus, jonka tueksi testattiin tapahtumia lähetystöissä ja täytäntöönpanosta vastaavissa elimissä sekä tutkittiin EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtajan ja humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) pääjohtajan vuotuiset toimintakertomukset.

| 7.4. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti hankkeita, joissa komissio suorittaa ennakkomaksut erilaisille täytäntöönpanosta vastaaville elimille, kuten valtioista riippumattomille järjestöille, ministeriöille ja kansainvälisille järjestöille. Euroopan kehitysrahastojen toimintaan verrattuna keskeisenä erona on se, että kyseiset välittäjäorganisaatiot huolehtivat useammin hankkeiden varainhallinnosta ja kirjanpidosta, sekä se, etteivät kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät osallistu prosessiin. |
| --- | --- |

7.4.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti hankkeita, joissa komissio suorittaa ennakkomaksut erilaisille täytäntöönpanosta vastaaville elimille, kuten valtioista riippumattomille järjestöille, ministeriöille ja kansainvälisille järjestöille. Euroopan kehitysrahastojen toimintaan verrattuna keskeisenä erona on se, että kyseiset välittäjäorganisaatiot huolehtivat useammin hankkeiden varainhallinnosta ja kirjanpidosta, sekä se, etteivät kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät osallistu prosessiin.

| 7.5. | Tarkastus toimitettiin komission päätoimipaikassa, viidessä lähetystössä (Bosniassa, Kambodžassa, Kazakstanissa, Filippiineillä ja Syyriassa) sekä 17:ssä täytäntöönpanosta vastaavassa elimessä. Kohdassa 7.1 mainituilla aloilla toimitettiin tarkastuksia ja testejä. Euroopan jälleenrakennusviraston osalta toimitetaan erillinen vuotuinen tarkastus, joka kattaa Kosovolle ja joillekin entiseen Jugoslavian liittotasavaltaan kuuluneille maille annetun jälleenrakennusavun. |
| --- | --- |

7.5.

Tarkastus toimitettiin komission päätoimipaikassa, viidessä lähetystössä (Bosniassa, Kambodžassa, Kazakstanissa, Filippiineillä ja Syyriassa) sekä 17:ssä täytäntöönpanosta vastaavassa elimessä. Kohdassa 7.1 mainituilla aloilla toimitettiin tarkastuksia ja testejä. Euroopan jälleenrakennusviraston osalta toimitetaan erillinen vuotuinen tarkastus, joka kattaa Kosovolle ja joillekin entiseen Jugoslavian liittotasavaltaan kuuluneille maille annetun jälleenrakennusavun.

| 7.6. | Valvontajärjestelmien osalta tilintarkastustuomioistuin keskittyi niihin sisäisen valvonnan standardeihin, jotka liittyvät asianomaisten yksiköiden suorittamiin riskianalyyseihin, varainhoidon seurantaa ja valvontaa koskeviin tiedotusrakenteisiin ja raportointiin sekä EuropeAid-yhteistyötoimiston ja humanitaarisen avun pääosaston sisäisen tarkastuksen toimintoihin. |
| --- | --- |

7.6.

Valvontajärjestelmien osalta tilintarkastustuomioistuin keskittyi niihin sisäisen valvonnan standardeihin, jotka liittyvät asianomaisten yksiköiden suorittamiin riskianalyyseihin, varainhoidon seurantaa ja valvontaa koskeviin tiedotusrakenteisiin ja raportointiin sekä EuropeAid-yhteistyötoimiston ja humanitaarisen avun pääosaston sisäisen tarkastuksen toimintoihin.

| 7.7. | Lähetystöjen laatimien kertomusten (External Assistance Management Reports, EAMR), jotka otetaan huomioon valmisteltaessa EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuista toimintakertomusta, toimittaminen tilintarkastustuomioistuimelle viivästyi hieman. |
| --- | --- |

7.7.

Lähetystöjen laatimien kertomusten (External Assistance Management Reports, EAMR), jotka otetaan huomioon valmisteltaessa EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuista toimintakertomusta, toimittaminen tilintarkastustuomioistuimelle viivästyi hieman.

| 7.7. | Komissio pyrkii voittamaan vuosikertomusten lähettämiseen tilintarkastustuomioistuimelle liittyvät tekniset ja hallinnolliset vaikeudet. |
| --- | --- |

7.7.

Komissio pyrkii voittamaan vuosikertomusten lähettämiseen tilintarkastustuomioistuimelle liittyvät tekniset ja hallinnolliset vaikeudet.

| 7.8. | Erään Kambodžassa toteutettavaa hanketta koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin järjestäminen viivästyi huomattavasti sen vuoksi, että täytäntöönpanosta vastaava YK:n erityisjärjestö suhtautui vastahakoisesti tilintarkastustuomioistuimen oikeuteen saada tietoja Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden Kansakuntien välisessä taloudellisessa ja hallinnollisessa puitesopimuksessa olevan tarkastuslausekkeen perusteella. Näin ollen tarkastustyö jäi rajalliseksi. |
| --- | --- |

7.8.

Erään Kambodžassa toteutettavaa hanketta koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin järjestäminen viivästyi huomattavasti sen vuoksi, että täytäntöönpanosta vastaava YK:n erityisjärjestö suhtautui vastahakoisesti tilintarkastustuomioistuimen oikeuteen saada tietoja Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden Kansakuntien välisessä taloudellisessa ja hallinnollisessa puitesopimuksessa olevan tarkastuslausekkeen perusteella. Näin ollen tarkastustyö jäi rajalliseksi.

| 7.8. | Komissio on tietoinen tapahtuneesta väärinymmärryksestä ja helpotti asian käsittelyä tilintarkastustuomioistuimessa ottamalla asian esille asianmukaisessa virastossa. |
| --- | --- |

7.8.

Komissio on tietoinen tapahtuneesta väärinymmärryksestä ja helpotti asian käsittelyä tilintarkastustuomioistuimessa ottamalla asian esille asianmukaisessa virastossa.

Valvontajärjestelmät

Sisäisen valvonnan standardien soveltaminen

| 7.9. | Sekä EuropeAid-yhteistyötoimisto että humanitaarisen avun pääosasto saivat vuonna 2002 valmiiksi toimintakehyksen komission 13. joulukuuta 2000 (3) antamien sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanemiseksi. Standardien käyttöönoton lisäksi laadittiin tai päivitettiin vanhoja ohjeita ja suuntaviivoja sekä laajoja koulutusohjelmia, jotka koskivat erityisesti hallinnollisia ja taloudellisia menettelyjä. Vuonna 2004 myös lähetystöjen oli noudatettava sisäisen valvonnan standardeja. EuropeAid-yhteistyötoimiston mukaan kaikki perusvaatimukset, sellaisina kuin ne ovat lähetystöjen tilanteeseen mukautettuina, oli pantu täytäntöön 31. joulukuuta 2004 mennessä. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa saatiin vahvistus pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa esittämälle näkökannalle, jonka mukaan parannuksia tarvitaan vielä sekä komission päätoimipaikassa että lähetystöissä (ks. kohdat 7.17—7.27). |
| --- | --- |

7.9.

Sekä EuropeAid-yhteistyötoimisto että humanitaarisen avun pääosasto saivat vuonna 2002 valmiiksi toimintakehyksen komission 13. joulukuuta 2000 (3) antamien sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanemiseksi. Standardien käyttöönoton lisäksi laadittiin tai päivitettiin vanhoja ohjeita ja suuntaviivoja sekä laajoja koulutusohjelmia, jotka koskivat erityisesti hallinnollisia ja taloudellisia menettelyjä. Vuonna 2004 myös lähetystöjen oli noudatettava sisäisen valvonnan standardeja. EuropeAid-yhteistyötoimiston mukaan kaikki perusvaatimukset, sellaisina kuin ne ovat lähetystöjen tilanteeseen mukautettuina, oli pantu täytäntöön 31. joulukuuta 2004 mennessä. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa saatiin vahvistus pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa esittämälle näkökannalle, jonka mukaan parannuksia tarvitaan vielä sekä komission päätoimipaikassa että lähetystöissä (ks. kohdat 7.17—7.27).

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

Riskien arvioiminen

| 7.10. | Humanitaarisen avun pääosasto suoritti tyydyttävän riskien itsearvioinnin, jossa perustellusti todettiin, että täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden laatua lukuun ottamatta useat humanitaarisen avun alan riskitekijät ovat pääosaston valvonnan ulkopuolella. Riskien pienentämiseksi toteutettavat toimet painottuivat edeltävien vuosien tapaan täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden valintamenettelyyn ja valituksi tulleisiin kohdistettavaan tarkastusjärjestelmään. |
| --- | --- |

7.10.

Humanitaarisen avun pääosasto suoritti tyydyttävän riskien itsearvioinnin, jossa perustellusti todettiin, että täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden laatua lukuun ottamatta useat humanitaarisen avun alan riskitekijät ovat pääosaston valvonnan ulkopuolella. Riskien pienentämiseksi toteutettavat toimet painottuivat edeltävien vuosien tapaan täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden valintamenettelyyn ja valituksi tulleisiin kohdistettavaan tarkastusjärjestelmään.

Täytäntöönpanosta vastaaviin kumppaneihin kohdistetut tarkastukset

| 7.11. | Humanitaarisen avun pääosasto soveltaa täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden tarkastuksiin kattavaa lähestymistapaa. Tarkastuksissa arvioitiin esimerkiksi täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden organisaatiota, menettelyjä ja sisäisiä tarkastuksia sekä kirjanpito- ja rahoitusjärjestelmiä, hallintokulttuuria ja henkilöstön valintamenettelyjä. Tarkastusten tueksi testattiin kumppaneiden täytäntöönpanemiin hankkeisiin liittyviä menoja yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

7.11.

Humanitaarisen avun pääosasto soveltaa täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden tarkastuksiin kattavaa lähestymistapaa. Tarkastuksissa arvioitiin esimerkiksi täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden organisaatiota, menettelyjä ja sisäisiä tarkastuksia sekä kirjanpito- ja rahoitusjärjestelmiä, hallintokulttuuria ja henkilöstön valintamenettelyjä. Tarkastusten tueksi testattiin kumppaneiden täytäntöönpanemiin hankkeisiin liittyviä menoja yksityiskohtaisesti.

| 7.12. | Vuonna 2004 humanitaarisen avun pääosasto sai päätökseen 130 tarkastusta, joista 70 toimitettiin täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden päätoimipaikassa. Nämä 70 tarkastusta, jotka oli annettu ulkoisten tarkastajien tehtäväksi, kattoivat 344 hanketta, jotka oli päätetty vuosina 1998—2003. Loput 60 tarkastusta liittyivät paikalla tarkastettuihin hankkeisiin (28 kertomusta), tukiin (19 kertomusta) ja humanitaarisen avun pääosaston yksiköihin (13 kertomusta). Tilintarkastustuomioistuin kävi aluksi läpi 20 tarkastuskertomusta, joista 13 oli ulkoisen tarkastajan laatimia. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin varmisti kyseisten ulkoisten tarkastusten laadun tekemällä tarkastuskäynnin kolmen täytäntöönpanosta vastaavan kumppanin Euroopan-päätoimipaikkaan ja testaamalla kaksi hanketta kunkin kolmen kumppanin luona. Tällöin tehtiin seuraavat havainnot: |
| --- | --- |

7.12.

Vuonna 2004 humanitaarisen avun pääosasto sai päätökseen 130 tarkastusta, joista 70 toimitettiin täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden päätoimipaikassa. Nämä 70 tarkastusta, jotka oli annettu ulkoisten tarkastajien tehtäväksi, kattoivat 344 hanketta, jotka oli päätetty vuosina 1998—2003. Loput 60 tarkastusta liittyivät paikalla tarkastettuihin hankkeisiin (28 kertomusta), tukiin (19 kertomusta) ja humanitaarisen avun pääosaston yksiköihin (13 kertomusta). Tilintarkastustuomioistuin kävi aluksi läpi 20 tarkastuskertomusta, joista 13 oli ulkoisen tarkastajan laatimia. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin varmisti kyseisten ulkoisten tarkastusten laadun tekemällä tarkastuskäynnin kolmen täytäntöönpanosta vastaavan kumppanin Euroopan-päätoimipaikkaan ja testaamalla kaksi hanketta kunkin kolmen kumppanin luona. Tällöin tehtiin seuraavat havainnot:

| 7.12. | |
| --- | --- |

7.12.

| a) | Ulkoisten tarkastajien useimmin raportoima havaintotyyppi liittyi siihen, ettei menojen tueksi ollut esitetty tositteita. Tämä oli pääsyy täytäntöönpanosta vastaavan kumppanin ilmoittamien menojen hylkäämiseen. Täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden luo tehtyjen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäyntien aikana vahvistui, että todentavan aineiston puuttuminen on keskeinen virhelähde. Samalla havaittiin, että ulkoiset tarkastajat eivät aina raportoineet asiasta, vaikka se olisi käynyt ilmi heidän poimimansa otoksen perusteella. |
| --- | --- |

a)

Ulkoisten tarkastajien useimmin raportoima havaintotyyppi liittyi siihen, ettei menojen tueksi ollut esitetty tositteita. Tämä oli pääsyy täytäntöönpanosta vastaavan kumppanin ilmoittamien menojen hylkäämiseen. Täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden luo tehtyjen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäyntien aikana vahvistui, että todentavan aineiston puuttuminen on keskeinen virhelähde. Samalla havaittiin, että ulkoiset tarkastajat eivät aina raportoineet asiasta, vaikka se olisi käynyt ilmi heidän poimimansa otoksen perusteella.

| a) | Tilintarkastustuomioistuimen havainnot perustuvat yhteen ensimmäisistä tilintarkastuksista, jonka suoritti tuolloin uusi ulkopuolinen tilintarkastaja. Myöhemmin komissio on säännöllisesti tarkastellut ja selventänyt, mitkä asiat ulkopuolisten tarkastajien olisi raportoitava eteenpäin. |
| --- | --- |

a)

Tilintarkastustuomioistuimen havainnot perustuvat yhteen ensimmäisistä tilintarkastuksista, jonka suoritti tuolloin uusi ulkopuolinen tilintarkastaja. Myöhemmin komissio on säännöllisesti tarkastellut ja selventänyt, mitkä asiat ulkopuolisten tarkastajien olisi raportoitava eteenpäin.

| b) | Yhdessä tapauksessa ulkoinen tarkastaja oli havainnut, että tarjouskilpailusääntöjä ei ollut noudatettu, mutta useimmissa tarkastuksissa tarjouskilpailumenettelyjen osalta ei ollut tehty perusteellista testausta. Tilintarkastustuomioistuimen testeissä täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden luona havaittiin tarjouskilpailumenettelyihin liittyviä virheitä neljässä kuudesta tarkastetusta hankkeesta. |
| --- | --- |

b)

Yhdessä tapauksessa ulkoinen tarkastaja oli havainnut, että tarjouskilpailusääntöjä ei ollut noudatettu, mutta useimmissa tarkastuksissa tarjouskilpailumenettelyjen osalta ei ollut tehty perusteellista testausta. Tilintarkastustuomioistuimen testeissä täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden luona havaittiin tarjouskilpailumenettelyihin liittyviä virheitä neljässä kuudesta tarkastetusta hankkeesta.

| b) | Vuoden 2004 puoliväliin saakka komissio tarkasti tarjouskilpailut ainoastaan voittaneen tarjouksen osalta. Koska tässä menettelyssä oli heikkouksia, komissio laajensi tarkastukset koskemaan myös sellaisten tahojen tarjouksia, jotka eivät menestyneet tarjouskilpailussa. |
| --- | --- |

b)

Vuoden 2004 puoliväliin saakka komissio tarkasti tarjouskilpailut ainoastaan voittaneen tarjouksen osalta. Koska tässä menettelyssä oli heikkouksia, komissio laajensi tarkastukset koskemaan myös sellaisten tahojen tarjouksia, jotka eivät menestyneet tarjouskilpailussa.

| 7.13. | Täytäntöönpanosta vastaavat kumppanit sitoutuivat toteuttamaan sisäisen valvontansa parantamiseksi humanitaarisen avun pääosaston tarkastusohjelmassa esitetyt suositukset. Komissio katsoi kaikkiaan 0,5 miljoonan euron menot tukeen oikeuttamattomiksi ja niiden osalta laadittiin perintämääräykset. Tarkastustulokset osoittavat, että täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin kohdistetut tarkastukset voivat muodostaa tehokkaan välineen humanitaarisen avun pääosaston valvontajärjestelmässä. |
| --- | --- |

7.13.

Täytäntöönpanosta vastaavat kumppanit sitoutuivat toteuttamaan sisäisen valvontansa parantamiseksi humanitaarisen avun pääosaston tarkastusohjelmassa esitetyt suositukset. Komissio katsoi kaikkiaan 0,5 miljoonan euron menot tukeen oikeuttamattomiksi ja niiden osalta laadittiin perintämääräykset. Tarkastustulokset osoittavat, että täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin kohdistetut tarkastukset voivat muodostaa tehokkaan välineen humanitaarisen avun pääosaston valvontajärjestelmässä.

| 7.14. | Tarkastuskertomuksissa esitettyjen huomautusten luonne ja tilintarkastustuomioistuimen testeissä menojen osalta havaitut virheet vastaavat pitkälti havaintoja, jotka tehtiin tilintarkastustuomioistuimen testatessa tapahtumia täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla (ks. kohdat 7.31 ja 7.32). |
| --- | --- |

7.14.

Tarkastuskertomuksissa esitettyjen huomautusten luonne ja tilintarkastustuomioistuimen testeissä menojen osalta havaitut virheet vastaavat pitkälti havaintoja, jotka tehtiin tilintarkastustuomioistuimen testatessa tapahtumia täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla (ks. kohdat 7.31 ja 7.32).

Sisäisen tarkastuksen yksikkö

| 7.15. | Sama sisäisen tarkastuksen yksikkö vastaa sekä humanitaarisen avun pääosaston että EuropeAid-yhteistyötoimiston tarkastamisesta. Vuonna 2004 yksikkö arvioi humanitaarisen avun pääosaston yksiköiden työmäärän (ks. tältä osin myös kohta 7.22). |
| --- | --- |

7.15.

Sama sisäisen tarkastuksen yksikkö vastaa sekä humanitaarisen avun pääosaston että EuropeAid-yhteistyötoimiston tarkastamisesta. Vuonna 2004 yksikkö arvioi humanitaarisen avun pääosaston yksiköiden työmäärän (ks. tältä osin myös kohta 7.22).

EuropeAid-yhteistyötoimisto keskustasolla

Vuonna 2003 esitettyjen huomautusten seuranta

| 7.16. | Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2003 (kohdat 7.18, 7.19, 7.21, 7.22 ja 7.23) tilintarkastustuomioistuin totesi seuraavat seikat: kaikki linjat eivät suorittaneet tarkastuksia lähetystöissä; päätoimipaikan yksiköt eivät saaneet säännöllisesti tietoja lähetystöjen käynnistämistä tarkastuksista; sisäisen tarkastuksen yksiköllä ei ollut riittäviä voimavaroja sellaiseen työhön, joka auttaisi pääjohtajaa tämän laatiessa vuotuista lausumaansa; päätoimipaikan yksiköiden välisestä yhteistyöstä jälkitarkastusten osalta ei saatu näyttöä; EuropeAid-yhteistyötoimisto ei järjestelmällisesti seurannut perintää ja selvittämättömiä ennakoita koskevia tietoja. Keskeinen vuonna 2004 toteutettu parannus oli se, että ohjelmasuunnittelusta, sisäisestä tarkastuksesta ja jälkitarkastuksesta huolehtiva yksikkö kantaa nyt yksinomaisen vastuun jälkitarkastuksista (ks. kohta 7.23). Muilta osin tarvitaan vielä parannuksia, kuten seuraavista kohdista käy ilmi. Ks.
  taulukko 7.1
  . |
| --- | --- |

7.16.

Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2003 (kohdat 7.18, 7.19, 7.21, 7.22 ja 7.23) tilintarkastustuomioistuin totesi seuraavat seikat: kaikki linjat eivät suorittaneet tarkastuksia lähetystöissä; päätoimipaikan yksiköt eivät saaneet säännöllisesti tietoja lähetystöjen käynnistämistä tarkastuksista; sisäisen tarkastuksen yksiköllä ei ollut riittäviä voimavaroja sellaiseen työhön, joka auttaisi pääjohtajaa tämän laatiessa vuotuista lausumaansa; päätoimipaikan yksiköiden välisestä yhteistyöstä jälkitarkastusten osalta ei saatu näyttöä; EuropeAid-yhteistyötoimisto ei järjestelmällisesti seurannut perintää ja selvittämättömiä ennakoita koskevia tietoja. Keskeinen vuonna 2004 toteutettu parannus oli se, että ohjelmasuunnittelusta, sisäisestä tarkastuksesta ja jälkitarkastuksesta huolehtiva yksikkö kantaa nyt yksinomaisen vastuun jälkitarkastuksista (ks. kohta 7.23). Muilta osin tarvitaan vielä parannuksia, kuten seuraavista kohdista käy ilmi. Ks.
  taulukko 7.1
  .

| 7.16. | Vuodesta 2003 komissio on toteuttanut tarpeellisia lisätoimia yleisen tilintarkastusstrategiansa kehittämiseksi ja yleisen valvontastrategiansa selkeämmäksi määrittämiseksi. Kyseiseen valvonnan piiriin kuuluu päätoimipaikan ja lähetystöjen yksikköjen toimet ja tehtävät.
  Yhteistyötoimisto EuropeAidin yksiköiden uudelleenjärjestelyllä maaliskuussa 2005 pyrittiin sen roolia vahvistamaan lisää. EuropeAidin rooli on asteittain kehittynyt kohti valvontaa, koordinointia ja tukea komission lähetystöjen hajautetulle hallinnolle. Lisäksi komission tarkkailu- ja valvontajärjestelmien tavoitteena on varmistaa, että kumppanimme noudattavat sopimusvaatimuksia. Komissio aikoo kehittää edelleen hallinnon tietojärjestelmäänsä. |
| --- | --- |

7.16.

Vuodesta 2003 komissio on toteuttanut tarpeellisia lisätoimia yleisen tilintarkastusstrategiansa kehittämiseksi ja yleisen valvontastrategiansa selkeämmäksi määrittämiseksi. Kyseiseen valvonnan piiriin kuuluu päätoimipaikan ja lähetystöjen yksikköjen toimet ja tehtävät.

Yhteistyötoimisto EuropeAidin yksiköiden uudelleenjärjestelyllä maaliskuussa 2005 pyrittiin sen roolia vahvistamaan lisää. EuropeAidin rooli on asteittain kehittynyt kohti valvontaa, koordinointia ja tukea komission lähetystöjen hajautetulle hallinnolle. Lisäksi komission tarkkailu- ja valvontajärjestelmien tavoitteena on varmistaa, että kumppanimme noudattavat sopimusvaatimuksia. Komissio aikoo kehittää edelleen hallinnon tietojärjestelmäänsä.

Taulukko 7.1

a) Tilintarkastustuomioistuimen arvio valvontajärjestelmistä vuonna 2004

| | Humanitaarisen avun pääosasto ECHO | EuropeAid-yhteistyötoimisto | Lähetystöt |
| --- | --- | --- | --- |
| Yleinen rakenne | A | B | — |
| Menettelyt ja käsikirjat | A | A | A |
| Toiminta käytännössä | A | B (4) | B (4) |
| Sisäiset tarkastukset | B (5) | B (5) | B (5) |
| Johdon raportointi | A | B (4) | B |

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Lähetystöt

Yleinen rakenne

A

B

—

Menettelyt ja käsikirjat

A

A

A

Toiminta käytännössä

A

B (4)

B (4)

Sisäiset tarkastukset

B (5)

B (5)

B (5)

Johdon raportointi

A

B (4)

B

b) Tilintarkastustuomioistuimen arvio ulkoisista tarkastuksista, jotka toteutettiin EuropeAid-yhteistyötoimiston rahoittamien hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla

| Tarkastusten laatu | A |
| --- | --- |
| Tarkastusten määrä | B (6) |
| Toimeksianto | B (7) |
| Komission osallistuminen tarkastajien valintaan | B (7) |
| Tarjouskilpailumenettelyjen sisällyttäminen tarkastusten piiriin | B (7) |
| Kirjanpitojärjestelmiä koskevien tarkastustulosten raportointi | C |
| Näyttö tarkastuskertomusten käytöstä ja niihin liittyvästä seurannasta | B |

Tarkastusten laatu

A

Tarkastusten määrä

B (6)

Toimeksianto

B (7)

Komission osallistuminen tarkastajien valintaan

B (7)

Tarjouskilpailumenettelyjen sisällyttäminen tarkastusten piiriin

B (7)

Kirjanpitojärjestelmiä koskevien tarkastustulosten raportointi

C

Näyttö tarkastuskertomusten käytöstä ja niihin liittyvästä seurannasta

B

Indikaattorien selitykset

| Valvontajärjestelmien arviointiasteikko |
| --- |
| Toimii hyvin. Edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia | A |
| Toimii, mutta parannukset välttämättömiä | B |
| Ei toimi tarkoitetulla tavalla | C |

Valvontajärjestelmien arviointiasteikko

Toimii hyvin. Edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia

A

Toimii, mutta parannukset välttämättömiä

B

Ei toimi tarkoitetulla tavalla

C

c) Tilintarkastustuomioistuimen suorittaman seurannan kannalta keskeiset alat vuonna 2004

| | Humanitaarisen avun pääosasto ECHO | EuropeAid-yhteistyötoimisto | Lähetystöt |
| --- | --- | --- | --- |
| Riskianalyysin suorittaminen | Suoritti analyysin edeltävien vuosien tapaan. | Vuotta 2004 koskeva itsearviointi valmistui tammikuussa 2005. | — |
| Raportointijärjestelmät | Taso edelleen hyvä. | Raportointijärjestelmät parantuneet vuoteen 2003 verrattuna, mutta niitä on vielä kehitettävä:






  — | CRIS-Audit -tarkastusmoduulia ei ole kytketty hallinnointitietoihin |

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Lähetystöt

Riskianalyysin suorittaminen

Suoritti analyysin edeltävien vuosien tapaan.

Vuotta 2004 koskeva itsearviointi valmistui tammikuussa 2005.

—

Raportointijärjestelmät

Taso edelleen hyvä.

Raportointijärjestelmät parantuneet vuoteen 2003 verrattuna, mutta niitä on vielä kehitettävä:

—

CRIS-Audit -tarkastusmoduulia ei ole kytketty hallinnointitietoihin

| — | yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevat EAMR-kertomukset olivat vaillinaisia. |
| --- | --- |

—

yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevat EAMR-kertomukset olivat vaillinaisia.

Lähetystöt raportoivat kolmesti vuoden mittaan.

Ulkoisten tarkastusten suunnittelu

Pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

Strategia-asiakirja laadittiin vuonna 2004.

—

Ulkoisten tarkastusten toteuttaminen ja seuranta

Tarkastukset suoritettiin ja niiden osalta toteutetaan seurantaa. Annettava tarkemmat ohjeet.

Tarkastusten määrää lisätty; toimeksiantoa ja seurantaa parannettava.

—

Riskien arvioiminen

| 7.17. | Tammikuussa 2005 valmistuneessa vuoden 2004 riskien itsearvioinnissa, joka laadittiin vuotuista hallintosuunnitelmaa varten, esitetään yleisluonteinen luettelo EuropeAid-yhteistyötoimistoa koskevista keskeisistä riskeistä. Arvioinnissa ei kuitenkaan pidetty täytäntöönpanosta vastaavia elimiä tasona, jolla taloudelliset riskit ovat suurimmat (ks. kohta 7.32). |
| --- | --- |

7.17.

Tammikuussa 2005 valmistuneessa vuoden 2004 riskien itsearvioinnissa, joka laadittiin vuotuista hallintosuunnitelmaa varten, esitetään yleisluonteinen luettelo EuropeAid-yhteistyötoimistoa koskevista keskeisistä riskeistä. Arvioinnissa ei kuitenkaan pidetty täytäntöönpanosta vastaavia elimiä tasona, jolla taloudelliset riskit ovat suurimmat (ks. kohta 7.32).

| 7.17. | Tämä ei ole ainoa EuropeAidin suorittaman riskinarvioinnin muoto.
  Hankkeet ja ohjelmat täytäntöönpanevien tahojen rahoitusriski arvioidaan silloin, kun hankkeiden ja ohjelmien valinnan ja rahoituksen yhteydessä analysoidaan hankkeen/ohjelman onnistumisen kannalta tarpeellisia rajoituksia ja edellytyksiä, myös tulosten kestävyyttä (lopullisen edunsaajan valmiudet). Säännöllisen seurannan ja tarkastelun avulla komissio voi ryhtyä tarpeellisiin toimiin hankkeiden korjaamiseksi tai tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

7.17.

Tämä ei ole ainoa EuropeAidin suorittaman riskinarvioinnin muoto.

Hankkeet ja ohjelmat täytäntöönpanevien tahojen rahoitusriski arvioidaan silloin, kun hankkeiden ja ohjelmien valinnan ja rahoituksen yhteydessä analysoidaan hankkeen/ohjelman onnistumisen kannalta tarpeellisia rajoituksia ja edellytyksiä, myös tulosten kestävyyttä (lopullisen edunsaajan valmiudet). Säännöllisen seurannan ja tarkastelun avulla komissio voi ryhtyä tarpeellisiin toimiin hankkeiden korjaamiseksi tai tarkistamiseksi.

Tieto- ja raportointijärjestelmä

| 7.18. | Suurin osa seurantaan käytetyistä taloudellisista tiedoista saadaan EuropeAid-yhteistyötoimiston yhtenäisestä tieto- ja hallintojärjestelmästä (Common Relex Information System, CRIS). Taloudelliset tiedot painottuvat päätöksiin, sopimusten tekemiseen, sitoumuksiin ja maksuihin komission tasolla. |
| --- | --- |

7.18.

Suurin osa seurantaan käytetyistä taloudellisista tiedoista saadaan EuropeAid-yhteistyötoimiston yhtenäisestä tieto- ja hallintojärjestelmästä (Common Relex Information System, CRIS). Taloudelliset tiedot painottuvat päätöksiin, sopimusten tekemiseen, sitoumuksiin ja maksuihin komission tasolla.

| 7.19. | Koska kehitysyhteistyötoimien hallinnointi ja toteuttaminen on suurelta osin hajautettu lähetystöille, näiden edellytetään lisäksi toimittavan EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikkaan yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevia kertomuksia (External Assistance Management Reports, EAMR), joissa on käsitelty myös sisäistä valvontaa. Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi 13 EAMR-kertomuksen otoksen vuodelta 2004: sisäisen valvonnan standardeja oli käsitelty ainoastaan viidessä kertomuksessa ja lähetystön käynnistämissä tarkastuksissa tehtyjä havaintoja vain yhdessä kertomuksessa. |
| --- | --- |

7.19.

Koska kehitysyhteistyötoimien hallinnointi ja toteuttaminen on suurelta osin hajautettu lähetystöille, näiden edellytetään lisäksi toimittavan EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikkaan yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointia koskevia kertomuksia (External Assistance Management Reports, EAMR), joissa on käsitelty myös sisäistä valvontaa. Tilintarkastustuomioistuin kävi läpi 13 EAMR-kertomuksen otoksen vuodelta 2004: sisäisen valvonnan standardeja oli käsitelty ainoastaan viidessä kertomuksessa ja lähetystön käynnistämissä tarkastuksissa tehtyjä havaintoja vain yhdessä kertomuksessa.

| 7.19. | Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanemiseksi lähetystöissä ulkoisen avun hallinnointia koskevissa kertomuksissa ”vaaditaan” lähetystöjä ilmoittamaan ajanjaksoa ja toteutettavia aloitteita koskevat tärkeimmät kysymykset. Lähetystöjä ei kuitenkaan vaadita ilmoittamaan päätoimipaikalle kaikkia tehtyjen tarkastusten tuloksia, vaan osoittamaan ne tärkeimmät tekijät, jotka voivat vaikuttaa toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. |
| --- | --- |

7.19.

Sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanemiseksi lähetystöissä ulkoisen avun hallinnointia koskevissa kertomuksissa ”vaaditaan” lähetystöjä ilmoittamaan ajanjaksoa ja toteutettavia aloitteita koskevat tärkeimmät kysymykset. Lähetystöjä ei kuitenkaan vaadita ilmoittamaan päätoimipaikalle kaikkia tehtyjen tarkastusten tuloksia, vaan osoittamaan ne tärkeimmät tekijät, jotka voivat vaikuttaa toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen.

Taloudellinen seuranta

| 7.20. | Neljän eri maantieteellisistä alueista vastaavan linjan (8), jotka hallinnoivat hajautettuja toimia, varainhoidosta vastaavat yksiköt tarkastivat vaihtelevan määrän lähetystöjä. Niiden toimittamat tarkastukset koskivat maksutapahtumien käsittelyjärjestelmiä, sopimuksentekojärjestelmiä ja valvontajärjestelmiä, minkä lisäksi tarkastettiin lähetystöjen käsittelemiä tapahtumia. Ainoastaan kahdella linjalla oli lähetystöjen säännöllisiä tarkastuksia koskeva ohjelma. Kuten viime vuoden vuosikertomuksessa todettiin, kaikkien linjojen tulisi soveltaa tällaista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

7.20.

Neljän eri maantieteellisistä alueista vastaavan linjan (8), jotka hallinnoivat hajautettuja toimia, varainhoidosta vastaavat yksiköt tarkastivat vaihtelevan määrän lähetystöjä. Niiden toimittamat tarkastukset koskivat maksutapahtumien käsittelyjärjestelmiä, sopimuksentekojärjestelmiä ja valvontajärjestelmiä, minkä lisäksi tarkastettiin lähetystöjen käsittelemiä tapahtumia. Ainoastaan kahdella linjalla oli lähetystöjen säännöllisiä tarkastuksia koskeva ohjelma. Kuten viime vuoden vuosikertomuksessa todettiin, kaikkien linjojen tulisi soveltaa tällaista lähestymistapaa.

| 7.20. | Kuten vastauksessa viime vuoden kertomuksen kohtaan 7.18 esitettiin, kaikki lähetystöt tarkastettiin säännöllisesti ennen kuin hajauttaminen pantiin täytäntöön (2001—2004). Yksiköiden edellyttämien vaatimusten mukaisia erilaisten tarkastusten yhdistelmiä voidaan käyttää hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvien lähetystöjen toiminnan valvomiseksi.
  EuropeAid aikoo saadun kokemuksen perusteella kehittää parasta käytäntöä kyseisten arviointien suorittamiseksi. |
| --- | --- |

7.20.

Kuten vastauksessa viime vuoden kertomuksen kohtaan 7.18 esitettiin, kaikki lähetystöt tarkastettiin säännöllisesti ennen kuin hajauttaminen pantiin täytäntöön (2001—2004). Yksiköiden edellyttämien vaatimusten mukaisia erilaisten tarkastusten yhdistelmiä voidaan käyttää hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvien lähetystöjen toiminnan valvomiseksi.

EuropeAid aikoo saadun kokemuksen perusteella kehittää parasta käytäntöä kyseisten arviointien suorittamiseksi.

Täytäntöönpanosta vastaavien elinten tarkastus

| 7.21. | Vuonna 2004 EuropeAid-yhteistyötoimiston linjat käynnistivät 143 hanketarkastusta osana vuoden 2004 tarkastusohjelmaa. Suurin osa tarkastuksista oli kesken vielä vuoden 2005 alussa. Nämä tarkastukset käynnistettiin niiden lisäksi, joita toimitettiin lähetystöjen lukuun vuotuisen tarkastusohjelman ulkopuolella tai joista täytäntöönpanosta vastaavat elimet tekivät sopimuksen suoraan. Useimmissa tapauksissa päätoimipaikan yksiköt eivät saaneet säännöllisesti tietoja lähetystöjen käynnistämistä tarkastuksista. CRIS-audit-tarkastusmoduuli, jonka pitäisi sisältää kattavat tiedot tarkastuksista, on liitetty osaksi EuropeAid-yhteistyötoimiston yhtenäistä tieto- ja hallintojärjestelmää (CRIS). Sen tiedot eivät kuitenkaan ole täydelliset, ja ne olisi kiireesti kytkettävä vastaaviin hankkeiden seurantatietoihin, jotta laillisuus- ja asianmukaisuusvaatimusten noudattamista koskeva jatkuva seuranta olisi mahdollista. |
| --- | --- |

7.21.

Vuonna 2004 EuropeAid-yhteistyötoimiston linjat käynnistivät 143 hanketarkastusta osana vuoden 2004 tarkastusohjelmaa. Suurin osa tarkastuksista oli kesken vielä vuoden 2005 alussa. Nämä tarkastukset käynnistettiin niiden lisäksi, joita toimitettiin lähetystöjen lukuun vuotuisen tarkastusohjelman ulkopuolella tai joista täytäntöönpanosta vastaavat elimet tekivät sopimuksen suoraan. Useimmissa tapauksissa päätoimipaikan yksiköt eivät saaneet säännöllisesti tietoja lähetystöjen käynnistämistä tarkastuksista. CRIS-audit-tarkastusmoduuli, jonka pitäisi sisältää kattavat tiedot tarkastuksista, on liitetty osaksi EuropeAid-yhteistyötoimiston yhtenäistä tieto- ja hallintojärjestelmää (CRIS). Sen tiedot eivät kuitenkaan ole täydelliset, ja ne olisi kiireesti kytkettävä vastaaviin hankkeiden seurantatietoihin, jotta laillisuus- ja asianmukaisuusvaatimusten noudattamista koskeva jatkuva seuranta olisi mahdollista.

| 7.21. | Lähetystöjen on ilmoitettava aloittamistaan tarkastuksista ulkoisen avun hallinnointia koskevissa kertomuksissa, jotta päätoimipaikan tietojärjestelmä saa tiedot vuoden 2004 aikana säännöllisesti.
  Nykyään on mahdollista yhdistää CRIS-Audit-järjestelmän tiedot vastaaviin hanketta koskeviin tietoihin. |
| --- | --- |

7.21.

Lähetystöjen on ilmoitettava aloittamistaan tarkastuksista ulkoisen avun hallinnointia koskevissa kertomuksissa, jotta päätoimipaikan tietojärjestelmä saa tiedot vuoden 2004 aikana säännöllisesti.

Nykyään on mahdollista yhdistää CRIS-Audit-järjestelmän tiedot vastaaviin hanketta koskeviin tietoihin.

Sisäisen tarkastuksen yksikkö

| 7.22. | Vuonna 2004 sisäisen tarkastuksen yksikkö ajantasaisti sisäisen valvonnan standardeja koskevat analyysinsä ja esitti erittäin hyödyllisiä suosituksia yksityiskohtaisemmista riskianalyyseistä ja valvontajärjestelmien parantamisesta. Se laati myös kaksi kertomusta erityisistä kysymyksistä. Lisäksi yksikkö viimeisteli arviointinsa kahden lähetystön työmäärästä. Kuten varainhoitovuoden 2003 vuosikertomuksessa jo todettiin, on kyseenalaista, kannattaako sisäisen tarkastuksen yksikön suorittaa tämäntyyppisiä arviointeja, kun otetaan huomioon käytettävissä olevat hyvin rajalliset henkilöstöresurssit. Sisäisen tarkastuksen yksikön olisi asetettava etusijalle niiden järjestelmien arvioiminen, joiden avulla pyritään varmistamaan toimien laillisuus ja asianmukaisuus, sekä pääjohtajan avustaminen asianmukaisesti perustellun vuotuisen lausuman laadinnassa, etenkin päätoimipaikan ja lähetystöjen valvontamenettelyjen ja raportointijärjestelmien laadun osalta. |
| --- | --- |

7.22.

Vuonna 2004 sisäisen tarkastuksen yksikkö ajantasaisti sisäisen valvonnan standardeja koskevat analyysinsä ja esitti erittäin hyödyllisiä suosituksia yksityiskohtaisemmista riskianalyyseistä ja valvontajärjestelmien parantamisesta. Se laati myös kaksi kertomusta erityisistä kysymyksistä. Lisäksi yksikkö viimeisteli arviointinsa kahden lähetystön työmäärästä. Kuten varainhoitovuoden 2003 vuosikertomuksessa jo todettiin, on kyseenalaista, kannattaako sisäisen tarkastuksen yksikön suorittaa tämäntyyppisiä arviointeja, kun otetaan huomioon käytettävissä olevat hyvin rajalliset henkilöstöresurssit. Sisäisen tarkastuksen yksikön olisi asetettava etusijalle niiden järjestelmien arvioiminen, joiden avulla pyritään varmistamaan toimien laillisuus ja asianmukaisuus, sekä pääjohtajan avustaminen asianmukaisesti perustellun vuotuisen lausuman laadinnassa, etenkin päätoimipaikan ja lähetystöjen valvontamenettelyjen ja raportointijärjestelmien laadun osalta.

| 7.22. | Komission tiedonannossa, jossa vahvistettiin sisäisen tarkastuksen valmiudet, yksilöitiin niille kolme tavoitetta: kaksi niistä liittyy riskien valvontaan ja sisäiseen valvontajärjestelmään ja kolmas suositusten tekemiseen toiminnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi ja taloudellisuuden takaamiseksi resurssien käytössä.
  Sisäisen tarkastuksen suorittamat työmäärän arvioinnit vastaavat kolmanteen tavoitteeseen. EuropeAid on nimennyt henkilöstöjohtamisen riskiksi riskejä koskevassa itsearvioinnissaan. Hajauttamista koskevassa tiedonannossa tammikuussa 2004 vaadittiin Relexin sisäistä tarkastusta tarkastamaan työmäärän arvioinnit hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvissa lähetystöissä sen varmistamiseksi, että on olemassa tarvittava henkilöstö lisääntyneen työmäärän hoitamiseksi. |
| --- | --- |

7.22.

Komission tiedonannossa, jossa vahvistettiin sisäisen tarkastuksen valmiudet, yksilöitiin niille kolme tavoitetta: kaksi niistä liittyy riskien valvontaan ja sisäiseen valvontajärjestelmään ja kolmas suositusten tekemiseen toiminnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi ja taloudellisuuden takaamiseksi resurssien käytössä.

Sisäisen tarkastuksen suorittamat työmäärän arvioinnit vastaavat kolmanteen tavoitteeseen. EuropeAid on nimennyt henkilöstöjohtamisen riskiksi riskejä koskevassa itsearvioinnissaan. Hajauttamista koskevassa tiedonannossa tammikuussa 2004 vaadittiin Relexin sisäistä tarkastusta tarkastamaan työmäärän arvioinnit hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvissa lähetystöissä sen varmistamiseksi, että on olemassa tarvittava henkilöstö lisääntyneen työmäärän hoitamiseksi.

Jälkitarkastukset

| 7.23. | Ohjelmasuunnittelusta, sisäisestä tarkastuksesta ja jälkitarkastuksesta huolehtiva yksikkö jälkitarkasti otoksen, johon oli poimittu EuropeAid-yhteistyötoimiston maksuja vuoden 2004 yhdeksältä ensimmäiseltä kuukaudelta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa, joka kattoi samantyyppisiä tapahtumia, saatiin vahvistus alhaiselle virhetasolle (ks. kohta 7.29). |
| --- | --- |

7.23.

Ohjelmasuunnittelusta, sisäisestä tarkastuksesta ja jälkitarkastuksesta huolehtiva yksikkö jälkitarkasti otoksen, johon oli poimittu EuropeAid-yhteistyötoimiston maksuja vuoden 2004 yhdeksältä ensimmäiseltä kuukaudelta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa, joka kattoi samantyyppisiä tapahtumia, saatiin vahvistus alhaiselle virhetasolle (ks. kohta 7.29).

Tapahtumien tarkastaminen

| 7.24. | EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikka sekä lähetystöt toimittavat tarkastuksia niiden tasolla käsiteltyjen tapahtumien osalta. Joissakin tapauksissa maksupyyntöihin on liitetty ulkoisen tarkastajan kertomus, jossa menot on varmennettu, tai komission henkilöstö on tarkastanut menot paikalla; tällöin komissio arvioi, ovatko täytäntöönpanosta vastaavien elinten toteuttamat, menojen perustana olevat toimet sisällöltään lailliset ja asianmukaiset. Muulloin komissio luottaa täytäntöönpanosta vastaavien elinten toimittamiin asiakirjoihin ja tarkistaa, että maksupyyntö vastaa sopimuksen tai rahoitussopimuksen ehtoja ja ennakoitua talousarviota. |
| --- | --- |

7.24.

EuropeAid-yhteistyötoimiston päätoimipaikka sekä lähetystöt toimittavat tarkastuksia niiden tasolla käsiteltyjen tapahtumien osalta. Joissakin tapauksissa maksupyyntöihin on liitetty ulkoisen tarkastajan kertomus, jossa menot on varmennettu, tai komission henkilöstö on tarkastanut menot paikalla; tällöin komissio arvioi, ovatko täytäntöönpanosta vastaavien elinten toteuttamat, menojen perustana olevat toimet sisällöltään lailliset ja asianmukaiset. Muulloin komissio luottaa täytäntöönpanosta vastaavien elinten toimittamiin asiakirjoihin ja tarkistaa, että maksupyyntö vastaa sopimuksen tai rahoitussopimuksen ehtoja ja ennakoitua talousarviota.

| 7.24. | Komission tarkkailu- ja valvontajärjestelmien tavoitteena on varmistaa, että sopimuskumppanit noudattavat sopimusvaatimuksia varainhoitoasetusten mukaisesti.
  Ulkoiset tarkastukset antavat riippumattoman vakuuden hankkeen täytäntöönpanoa varten käyttöön otettujen hallintojärjestelmien laadusta ja aiheutuneiden kustannusten laillisuudesta. Tarkastusta (tilien tarkastus tiettyjen kulujen osalta tai kaikkien kulujen osalta) koskevat säännökset sisältyvät rahoitussopimuksiin.
  Sopimuskumppaneiden lisätarkastukset suoritetaan riskien arvioinnin perusteella, koska monissa tapauksissa niiden koko sisäisen tarkastuksen järjestelmän yksityiskohtainen tarkastelu olisi kohtuutonta tavanomaisten maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien tarkastusten lisäksi.
  Rahoitusta koskevien menettelyjen ja valvonnan tavoitteena on saada aikaan tasapaino riskien tason ja valvonnan välillä ottaen huomioon erilaiset hallinnolliset yksityiskohdat. |
| --- | --- |

7.24.

Komission tarkkailu- ja valvontajärjestelmien tavoitteena on varmistaa, että sopimuskumppanit noudattavat sopimusvaatimuksia varainhoitoasetusten mukaisesti.

Ulkoiset tarkastukset antavat riippumattoman vakuuden hankkeen täytäntöönpanoa varten käyttöön otettujen hallintojärjestelmien laadusta ja aiheutuneiden kustannusten laillisuudesta. Tarkastusta (tilien tarkastus tiettyjen kulujen osalta tai kaikkien kulujen osalta) koskevat säännökset sisältyvät rahoitussopimuksiin.

Sopimuskumppaneiden lisätarkastukset suoritetaan riskien arvioinnin perusteella, koska monissa tapauksissa niiden koko sisäisen tarkastuksen järjestelmän yksityiskohtainen tarkastelu olisi kohtuutonta tavanomaisten maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien tarkastusten lisäksi.

Rahoitusta koskevien menettelyjen ja valvonnan tavoitteena on saada aikaan tasapaino riskien tason ja valvonnan välillä ottaen huomioon erilaiset hallinnolliset yksityiskohdat.

Valvontajärjestelmät lähetystöissä

| 7.25. | Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin viiteen lähetystöön (Bosniassa, Kambodžassa, Kazakstanissa, Filippiineillä ja Syyriassa) arvioidakseen valvontajärjestelmät ja tarkastaakseen joukon tapahtumia, joiden kohdalla valtuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä oli EuropeAid-yhteistyötoimisto. Lähetystöjen valvontajärjestelmien arviointi osoitti, että käytetyt menettelyt riittivät yleensä varmistamaan komission käsittelemien sitoumusten ja maksujen laillisuuden ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

7.25.

Tilintarkastustuomioistuin teki tarkastuskäynnin viiteen lähetystöön (Bosniassa, Kambodžassa, Kazakstanissa, Filippiineillä ja Syyriassa) arvioidakseen valvontajärjestelmät ja tarkastaakseen joukon tapahtumia, joiden kohdalla valtuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä oli EuropeAid-yhteistyötoimisto. Lähetystöjen valvontajärjestelmien arviointi osoitti, että käytetyt menettelyt riittivät yleensä varmistamaan komission käsittelemien sitoumusten ja maksujen laillisuuden ja asianmukaisuuden.

| 7.26. | Ulkoisten tarkastajien käytöstä ja heidän nimittämistään koskevista menettelyistä määrätään yleensä hankkeiden rahoitussopimuksissa. Kyseiset määräykset oli kuitenkin muotoiltu väljästi niissä rahoitussopimuksissa, joihin liittyvät ulkoisen tarkastajan kertomukset tilintarkastustuomioistuin tarkasti. Niin ollen hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavat elimet voivat soveltaa useita erilaisia lähestymistapoja ulkoisten tarkastajien valintaan ja heidän työnsä tavoitteisiin. |
| --- | --- |

7.26.

Ulkoisten tarkastajien käytöstä ja heidän nimittämistään koskevista menettelyistä määrätään yleensä hankkeiden rahoitussopimuksissa. Kyseiset määräykset oli kuitenkin muotoiltu väljästi niissä rahoitussopimuksissa, joihin liittyvät ulkoisen tarkastajan kertomukset tilintarkastustuomioistuin tarkasti. Niin ollen hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavat elimet voivat soveltaa useita erilaisia lähestymistapoja ulkoisten tarkastajien valintaan ja heidän työnsä tavoitteisiin.

| 7.26. | Sopimusasiakirjojen vakiomallien (sopimukset, lainat ja rahoitussopimukset) käyttö on viime vuosina parantanut komission valvonnan tasoa. Myös varmennustarkastuksia koskevia sopimusmääräyksiä on parannettu. Esimerkiksi edunsaajien ja täytäntöönpanevien tahojen suorittaman tarkastajien valinnan valvonnan parantamiseksi komissio aikoo laatia tarkastuksia varten standardoidun ohjesäännön, jossa esitetään perusedellytykset tarkastajien valinnalle. Edunsaajien ja täytäntöönpanevien tahojen on noudatettava sitä tarkastajia valitessaan ja tehdessään heidän kanssaan sopimuksen. |
| --- | --- |

7.26.

Sopimusasiakirjojen vakiomallien (sopimukset, lainat ja rahoitussopimukset) käyttö on viime vuosina parantanut komission valvonnan tasoa. Myös varmennustarkastuksia koskevia sopimusmääräyksiä on parannettu. Esimerkiksi edunsaajien ja täytäntöönpanevien tahojen suorittaman tarkastajien valinnan valvonnan parantamiseksi komissio aikoo laatia tarkastuksia varten standardoidun ohjesäännön, jossa esitetään perusedellytykset tarkastajien valinnalle. Edunsaajien ja täytäntöönpanevien tahojen on noudatettava sitä tarkastajia valitessaan ja tehdessään heidän kanssaan sopimuksen.

| 7.27. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleissa maissa käytiin läpi 14 hankkeiden ulkoisesta tarkastuksesta laadittua kertomusta (täytäntöönpanosta vastaavat elimet olivat tilanneet kertomuksista 13 ja komissio yhden); kertomuksista 12 liittyi tilintarkastustuomioistuimen paikalla tarkastamiin hankkeisiin. Kyseisistä 14 ulkoisesta tarkastuksesta kahdessa ei ollut laadittu kirjallista toimeksiantoa. Loppujen kahdentoista kohdalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus sekä eräitä ulkoisen tarkastuksen kohteena olleita hankkeita koskevien paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset osoittivat, että ulkoiset tarkastuskertomukset olivat laadultaan tyydyttäviä niitä kutakin koskeviin toimeksiantoihin nähden. Ainoastaan yhdessä, erään täytäntöönpanosta vastaavan elimen antamassa toimeksiannossa mainittiin kuitenkin nimenomaisesti, että tarkastuksen on katettava EU:n rahoitukseen liittyvien vaatimusten noudattaminen. Ei olekaan yllättävää, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus viimeksi mainitun tarkastuksen havainnoille, kun taas kahdeksassa hankkeita koskevassa ulkoisessa tarkastuskertomuksessa niistä 12:sta, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikalla, havaittiin virheitä, joista ulkoinen tarkastaja ei ollut raportoinut. |
| --- | --- |

7.27.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnin kohteena olleissa maissa käytiin läpi 14 hankkeiden ulkoisesta tarkastuksesta laadittua kertomusta (täytäntöönpanosta vastaavat elimet olivat tilanneet kertomuksista 13 ja komissio yhden); kertomuksista 12 liittyi tilintarkastustuomioistuimen paikalla tarkastamiin hankkeisiin. Kyseisistä 14 ulkoisesta tarkastuksesta kahdessa ei ollut laadittu kirjallista toimeksiantoa. Loppujen kahdentoista kohdalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus sekä eräitä ulkoisen tarkastuksen kohteena olleita hankkeita koskevien paikalla toimitettujen tarkastusten tulokset osoittivat, että ulkoiset tarkastuskertomukset olivat laadultaan tyydyttäviä niitä kutakin koskeviin toimeksiantoihin nähden. Ainoastaan yhdessä, erään täytäntöönpanosta vastaavan elimen antamassa toimeksiannossa mainittiin kuitenkin nimenomaisesti, että tarkastuksen on katettava EU:n rahoitukseen liittyvien vaatimusten noudattaminen. Ei olekaan yllättävää, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus viimeksi mainitun tarkastuksen havainnoille, kun taas kahdeksassa hankkeita koskevassa ulkoisessa tarkastuskertomuksessa niistä 12:sta, jotka tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikalla, havaittiin virheitä, joista ulkoinen tarkastaja ei ollut raportoinut.

| 7.27. | EuropeAid julkaisee tarkistetun version EY:n ulkopuolelle suunnattuun tukeen liittyviä sopimusmenettelyjä koskevasta käytännön oppaasta. Tarkistettu vakiomuotoinen avustussopimus sisältää ohjeet edunsaajia varten. Kyseisissä ohjeissa korostetaan erityisesti sopimusehtojen noudattamista mukaan luettuna hankintoihin ja kelpoisuuteen liittyvät ehdot. Tämäntyyppiset vakiomalliset ohjeet olisi erotettava tarkastusta koskevista komission ohjeista, jotka voidaan laatia tapauskohtaisesti. |
| --- | --- |

7.27.

EuropeAid julkaisee tarkistetun version EY:n ulkopuolelle suunnattuun tukeen liittyviä sopimusmenettelyjä koskevasta käytännön oppaasta. Tarkistettu vakiomuotoinen avustussopimus sisältää ohjeet edunsaajia varten. Kyseisissä ohjeissa korostetaan erityisesti sopimusehtojen noudattamista mukaan luettuna hankintoihin ja kelpoisuuteen liittyvät ehdot. Tämäntyyppiset vakiomalliset ohjeet olisi erotettava tarkastusta koskevista komission ohjeista, jotka voidaan laatia tapauskohtaisesti.

Tapahtumien tarkastus

Tapahtumien tarkastus lähetystöjen tasolla

| 7.28. | Jokaisessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa lähetystössä tarkastettiin tapahtumista poimittu otos, joka kattoi 30 maksua (yhteisarvo 8,4 miljoonaa euroa) ja 10 tarjouskilpailumenettelyä (kaikkiaan 12,7 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

7.28.

Jokaisessa tarkastuskäynnin kohteena olleessa lähetystössä tarkastettiin tapahtumista poimittu otos, joka kattoi 30 maksua (yhteisarvo 8,4 miljoonaa euroa) ja 10 tarjouskilpailumenettelyä (kaikkiaan 12,7 miljoonaa euroa).

| 7.29. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa, jotka koskivat täytäntöönpanosta vastaaville elimille suoritettuja maksuja, virhetaso havaittiin alhaiseksi. |
| --- | --- |

7.29.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa, jotka koskivat täytäntöönpanosta vastaaville elimille suoritettuja maksuja, virhetaso havaittiin alhaiseksi.

Tapahtumien tarkastus täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla

| 7.30. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikalla 17 hanketta, joita täytäntöönpanosta vastaavat elimet hallinnoivat. Tarkastusta varten poimittiin kaikkiaan 237 tapahtuman otos tapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi ja elinten sisäisen valvonnan järjestelmien toiminnan tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

7.30.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikalla 17 hanketta, joita täytäntöönpanosta vastaavat elimet hallinnoivat. Tarkastusta varten poimittiin kaikkiaan 237 tapahtuman otos tapahtumien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi ja elinten sisäisen valvonnan järjestelmien toiminnan tarkistamiseksi.

| 7.31. | Tilintarkastustuomioistuin toimitti hanketarkastuksen paikalla 17:ssä täytäntöönpanosta vastaavassa elimessä, joista kolmen kohdalla ilmeni sisäiseen valvontaan liittyviä puutteita sen tähden, että maksujen hyväksymistä ja kirjanpitoa koskevia tehtäviä ei ollut erotettu toisistaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

7.31.

Tilintarkastustuomioistuin toimitti hanketarkastuksen paikalla 17:ssä täytäntöönpanosta vastaavassa elimessä, joista kolmen kohdalla ilmeni sisäiseen valvontaan liittyviä puutteita sen tähden, että maksujen hyväksymistä ja kirjanpitoa koskevia tehtäviä ei ollut erotettu toisistaan asianmukaisesti.

| 7.32. | Tarkastetuista hankkeista 11:ssä havaittiin tapahtumiin liittyvän merkittävä määrä virheitä, jotka toistuivat usein tai joiden vaikutus menoihin oli olennainen. Useimmin esiintyviä virhetyyppejä olivat säädettyjen sopimuksentekomenettelyjen noudattamatta jättäminen (kahdeksassa paikalla tarkastetuista 17 hankkeesta), puutteelliset tositteet (viidessä hankkeessa 17:stä) ja tukeen oikeuttamattomat menot (neljässä hankkeessa 17:stä). |
| --- | --- |

7.32.

Tarkastetuista hankkeista 11:ssä havaittiin tapahtumiin liittyvän merkittävä määrä virheitä, jotka toistuivat usein tai joiden vaikutus menoihin oli olennainen. Useimmin esiintyviä virhetyyppejä olivat säädettyjen sopimuksentekomenettelyjen noudattamatta jättäminen (kahdeksassa paikalla tarkastetuista 17 hankkeesta), puutteelliset tositteet (viidessä hankkeessa 17:stä) ja tukeen oikeuttamattomat menot (neljässä hankkeessa 17:stä).

| 7.31—7.32. | Komissio on toiminut viime vuosina vähentääkseen puutteita, joita on ilmennyt täytäntöönpanevien tahojen soveltaessa sopimusmenettelyjä. Se on ottanut käyttöön vakiomalliset sopimukset ja tarkastuskertomukset, joiden mukaan tarkastajien on tarkastettava, että edunsaajat noudattavat sovellettavia sääntöjä. Komissio tarkistaa parhaillaan tarkastuskertomusten mallia ja laatii tarkastajia koskevia parannettuja ohjesääntöjä. |
| --- | --- |

7.31—7.32.

Komissio on toiminut viime vuosina vähentääkseen puutteita, joita on ilmennyt täytäntöönpanevien tahojen soveltaessa sopimusmenettelyjä. Se on ottanut käyttöön vakiomalliset sopimukset ja tarkastuskertomukset, joiden mukaan tarkastajien on tarkastettava, että edunsaajat noudattavat sovellettavia sääntöjä. Komissio tarkistaa parhaillaan tarkastuskertomusten mallia ja laatii tarkastajia koskevia parannettuja ohjesääntöjä.

Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia koskeva analyysi

| 7.33. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtajan ja humanitaarisen avun pääosaston pääjohtajan vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat. Tarkastuksessa keskityttiin kertomusten kohtiin, joissa käsiteltiin jatkotoimenpiteitä, jotka komissio on toteuttanut tilintarkastustuomioistuimen ja komission sisäisten tarkastajien suositusten sekä komission toimintasuunnitelmassa (vuotta 2003 koskevien toimintakertomusten yhteenvetokertomuksen liitteenä (9)) mainittujen toimien pohjalta. Lisäksi tarkastuksessa paneuduttiin sisäisen valvonnan standardeihin. Tilintarkastustuomioistuin tutki, miltä osin pääjohtajien lausumat tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi perustetuista valvontajärjestelmistä olivat asianmukaiset ja perustuivat riittävään todentavaan aineistoon. |
| --- | --- |

7.33.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtajan ja humanitaarisen avun pääosaston pääjohtajan vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat. Tarkastuksessa keskityttiin kertomusten kohtiin, joissa käsiteltiin jatkotoimenpiteitä, jotka komissio on toteuttanut tilintarkastustuomioistuimen ja komission sisäisten tarkastajien suositusten sekä komission toimintasuunnitelmassa (vuotta 2003 koskevien toimintakertomusten yhteenvetokertomuksen liitteenä (9)) mainittujen toimien pohjalta. Lisäksi tarkastuksessa paneuduttiin sisäisen valvonnan standardeihin. Tilintarkastustuomioistuin tutki, miltä osin pääjohtajien lausumat tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi perustetuista valvontajärjestelmistä olivat asianmukaiset ja perustuivat riittävään todentavaan aineistoon.

| 7.34. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kertomuksissa esitetyt tiedot olivat oikeat ja antoivat todenmukaisen kuvan toimintasuunnitelmien seurantaan liittyvistä jatkotoimista ja sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta. Sekä humanitaarisen avun pääosasto että EuropeAid-yhteistyötoimisto ovat toteuttaneet asianmukaisia toimia vuonna 2003 havaittujen puutteiden korjaamiseksi sekä sisäisen valvonnan standardien täydentämiseksi ja niiden noudattamisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

7.34.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että kertomuksissa esitetyt tiedot olivat oikeat ja antoivat todenmukaisen kuvan toimintasuunnitelmien seurantaan liittyvistä jatkotoimista ja sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanosta. Sekä humanitaarisen avun pääosasto että EuropeAid-yhteistyötoimisto ovat toteuttaneet asianmukaisia toimia vuonna 2003 havaittujen puutteiden korjaamiseksi sekä sisäisen valvonnan standardien täydentämiseksi ja niiden noudattamisen parantamiseksi.

| 7.35. | Tammikuusta 2004 alkaen lähetystöjen on täytynyt raportoida päätoimipaikalle ulkoisista tarkastuksista, laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvistä näkökohdista sekä niiden osalta toteutetuista toimista. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa otoksessa tätä ei kuitenkaan ollut aina tehty systemaattisesti (ks. kohta 7.19). |
| --- | --- |

7.35.

Tammikuusta 2004 alkaen lähetystöjen on täytynyt raportoida päätoimipaikalle ulkoisista tarkastuksista, laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvistä näkökohdista sekä niiden osalta toteutetuista toimista. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa otoksessa tätä ei kuitenkaan ollut aina tehty systemaattisesti (ks. kohta 7.19).

| 7.35. | Komissio viittaa vastauksensa kohtaan 7.19. |
| --- | --- |

7.35.

Komissio viittaa vastauksensa kohtaan 7.19.

| 7.36. | EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuisessa toimintakertomuksessa kuvataan sisäisiä valvontajärjestelmiä keskittyen pääasiassa komission ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten välisiin toimiin; järjestelmät toimivat yleensä tyydyttävästi. Täytäntöönpanosta vastaavien elinten tarkastamista varten laadittiin menetelmät vuonna 2004. Menetelmien soveltaminen käytännössä vaatii kuitenkin aikaa, ja etenkään tarkastustulosten hyödyntäminen ja seuranta eivät vielä ole riittäviä antamaan varmuuden kyseisten elinten hallinnoimien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

7.36.

EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuisessa toimintakertomuksessa kuvataan sisäisiä valvontajärjestelmiä keskittyen pääasiassa komission ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten välisiin toimiin; järjestelmät toimivat yleensä tyydyttävästi. Täytäntöönpanosta vastaavien elinten tarkastamista varten laadittiin menetelmät vuonna 2004. Menetelmien soveltaminen käytännössä vaatii kuitenkin aikaa, ja etenkään tarkastustulosten hyödyntäminen ja seuranta eivät vielä ole riittäviä antamaan varmuuden kyseisten elinten hallinnoimien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

| 7.36. | EuropeAid paransi tarkastustoimintaansa vuonna 2004. Se otti käyttöön laajan tarkastusstrategian, jota myös lähetystöissä sovelletaan, määritteli suoritettavien tarkastusten yksilöimistä koskevien riskien arviointiperusteet, antoi vakiomalliset ohjesäännöt tarkastajille ja otti käyttöön CRIS-Audit-tietojärjestelmän tarkastusten tukemista ja valvontaa varten.
  Tarkastusten tulosten perusteella toteutettavat jatkotoimet ovat osa budjettikohtien hallinnoimiseen liittyviä tehtäviä sekä lähetystöissä että päätoimipaikassa. Tarkastukset on integroitu koko hankkeiden elinkaaren hallintaan.
  Lisäksi otetaan huomioon aikaisempien tarkastusten tulokset, kun päätetään, sisällytetäänkö hanke riskien arvioinnin perusteella tehtyyn vuosittaiseen tarkastussuunnitelmaan.
  Komissio jatkaa kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen tarkoittaman tarkastusmenetelmän kehittämistä ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

7.36.

EuropeAid paransi tarkastustoimintaansa vuonna 2004. Se otti käyttöön laajan tarkastusstrategian, jota myös lähetystöissä sovelletaan, määritteli suoritettavien tarkastusten yksilöimistä koskevien riskien arviointiperusteet, antoi vakiomalliset ohjesäännöt tarkastajille ja otti käyttöön CRIS-Audit-tietojärjestelmän tarkastusten tukemista ja valvontaa varten.

Tarkastusten tulosten perusteella toteutettavat jatkotoimet ovat osa budjettikohtien hallinnoimiseen liittyviä tehtäviä sekä lähetystöissä että päätoimipaikassa. Tarkastukset on integroitu koko hankkeiden elinkaaren hallintaan.

Lisäksi otetaan huomioon aikaisempien tarkastusten tulokset, kun päätetään, sisällytetäänkö hanke riskien arvioinnin perusteella tehtyyn vuosittaiseen tarkastussuunnitelmaan.

Komissio jatkaa kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen tarkoittaman tarkastusmenetelmän kehittämistä ja täytäntöönpanoa.

| 7.37. | EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtaja ilmoitti saaneensa oman arvionsa ja käytettävissään olleiden tietojen perusteella kohtuullisen varmuuden siitä, että perustetut valvontajärjestelmät takaavat tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus tälle kannalle niiden järjestelmien osalta, joilla varmistetaan komission päätoimipaikan ja lähetystöjen täytäntöönpanosta vastaaville elimille suorittamien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että järjestelmät, joilla valvotaan täytäntöönpanosta vastaavien elinten esittämien rahoituskertomusten perustana olevien menojen laillisuutta ja asianmukaisuutta, ovat yhä riittämättömät, ja niitä on tehostettava (ks. kohta 7.27). |
| --- | --- |

7.37.

EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtaja ilmoitti saaneensa oman arvionsa ja käytettävissään olleiden tietojen perusteella kohtuullisen varmuuden siitä, että perustetut valvontajärjestelmät takaavat tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saatiin vahvistus tälle kannalle niiden järjestelmien osalta, joilla varmistetaan komission päätoimipaikan ja lähetystöjen täytäntöönpanosta vastaaville elimille suorittamien maksujen laillisuus ja asianmukaisuus. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että järjestelmät, joilla valvotaan täytäntöönpanosta vastaavien elinten esittämien rahoituskertomusten perustana olevien menojen laillisuutta ja asianmukaisuutta, ovat yhä riittämättömät, ja niitä on tehostettava (ks. kohta 7.27).

| 7.37. | Kaikki tarvittavat valvontajärjestelmät olivat käytössä vuonna 2004, jotta pääjohtaja pystyi antamaan kohtuullisen varmuuden EuropeAidin vuonna 2004 suorittamien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.
  Ulkoiset tarkastukset eivät ole ainoa tapa saada varmuus toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Muita tapoja ovat vaihtoehtoiset ennakkotarkastukset, jälkikäteen suoritettavat maksutapahtumien tarkastukset, tarkastuskäynnit ja seurantakertomukset.
  Näiden tarkastusten katsottiin antaneen riittävän varmuuden pääjohtajan lausumalle. |
| --- | --- |

7.37.

Kaikki tarvittavat valvontajärjestelmät olivat käytössä vuonna 2004, jotta pääjohtaja pystyi antamaan kohtuullisen varmuuden EuropeAidin vuonna 2004 suorittamien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Ulkoiset tarkastukset eivät ole ainoa tapa saada varmuus toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Muita tapoja ovat vaihtoehtoiset ennakkotarkastukset, jälkikäteen suoritettavat maksutapahtumien tarkastukset, tarkastuskäynnit ja seurantakertomukset.

Näiden tarkastusten katsottiin antaneen riittävän varmuuden pääjohtajan lausumalle.

| 7.38. | Humanitaarisen avun pääosaston pääjohtajan lausumaan sisältyy varauma, joka koskee sitä, että eräs humanitaarinen järjestö ei noudattanut sopimusmenettelyjä. Lausumassa esitetään riittävät tiedot taustalla olevasta ongelmasta ja täsmennetään mahdolliset taloudelliset vaikutukset. |
| --- | --- |

7.38.

Humanitaarisen avun pääosaston pääjohtajan lausumaan sisältyy varauma, joka koskee sitä, että eräs humanitaarinen järjestö ei noudattanut sopimusmenettelyjä. Lausumassa esitetään riittävät tiedot taustalla olevasta ongelmasta ja täsmennetään mahdolliset taloudelliset vaikutukset.

Päätelmät

| 7.39. | Vuonna 2004 komissio jatkoi valvontajärjestelmiensä parantamista eräiden tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2003 koskevassa vuosikertomuksessa esitettyjen suositusten suuntaisesti, kuten
  taulukosta 7.1
  käy ilmi. Sen vaikutukset eivät kaikilta osin vielä näy täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa havaittiin vain vähäinen määrä virheitä tilitapahtumissa lähetystöjen tasolla (ks. kohta 7.29). Hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla havaittiin kuitenkin aiempien vuosien tapaan puutteita sisäisessä valvonnassa (ks. kohta 7.31) sekä suhteellisen suuri määrä usein esiintyviä ja taloudellisia vaikutuksia aiheuttavia virheitä (ks. kohta 7.32). Useimmin virheen syynä oli se, ettei kyetty varmistamaan sopimuksentekomenettelyjen, tarjouskilpailumenettelyt mukaan lukien, olevan komission asettamien vaatimusten mukaiset. Tämä korostaa tarvetta soveltaa kattavaa lähestymistapaa kyseisten elinten valvontaan ja tarkastamiseen. |
| --- | --- |

7.39.

Vuonna 2004 komissio jatkoi valvontajärjestelmiensä parantamista eräiden tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2003 koskevassa vuosikertomuksessa esitettyjen suositusten suuntaisesti, kuten
  taulukosta 7.1
  käy ilmi. Sen vaikutukset eivät kaikilta osin vielä näy täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa havaittiin vain vähäinen määrä virheitä tilitapahtumissa lähetystöjen tasolla (ks. kohta 7.29). Hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla havaittiin kuitenkin aiempien vuosien tapaan puutteita sisäisessä valvonnassa (ks. kohta 7.31) sekä suhteellisen suuri määrä usein esiintyviä ja taloudellisia vaikutuksia aiheuttavia virheitä (ks. kohta 7.32). Useimmin virheen syynä oli se, ettei kyetty varmistamaan sopimuksentekomenettelyjen, tarjouskilpailumenettelyt mukaan lukien, olevan komission asettamien vaatimusten mukaiset. Tämä korostaa tarvetta soveltaa kattavaa lähestymistapaa kyseisten elinten valvontaan ja tarkastamiseen.

| 7.39. | Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kannan, että komission on jatkettava valvontajärjestelmänsä parantamista, ja toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen lähetystöissä suorittama tarkastus (7.29) vahvistaa komission tiedot.
  Komissio on toiminut viime vuosina vähentääkseen puutteita, joita on ilmennyt täytäntöönpanevien tahojen soveltaessa sopimusmenettelyjä. |
| --- | --- |

7.39.

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kannan, että komission on jatkettava valvontajärjestelmänsä parantamista, ja toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen lähetystöissä suorittama tarkastus (7.29) vahvistaa komission tiedot.

Komissio on toiminut viime vuosina vähentääkseen puutteita, joita on ilmennyt täytäntöönpanevien tahojen soveltaessa sopimusmenettelyjä.

| 7.40. | Humanitaarisen avun pääosaston ja EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuisissa toimintakertomuksissa kuvattiin perustettuja sisäisen valvonnan järjestelmiä. Humanitaarisen avun pääosasto vähensi laittomien ja sääntöjenvastaisten toimien riskiä toimivan hanketarkastusten järjestelmän ansiosta, mutta ulkoisille tarkastajille olisi annettava selkeämmät ohjeet (ks. kohdat 7.11—7.14). EuropeAid-yhteistyötoimiston osalta tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan voinut saada varmuutta kertomuksen ja lausuman perusteella (ks. kohta 7.36), sillä tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien valvontajärjestelmien keskeisiä osatekijöitä on vielä parannettava täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, jotta järjestelmät olisivat täysin toimivat. |
| --- | --- |

7.40.

Humanitaarisen avun pääosaston ja EuropeAid-yhteistyötoimiston vuotuisissa toimintakertomuksissa kuvattiin perustettuja sisäisen valvonnan järjestelmiä. Humanitaarisen avun pääosasto vähensi laittomien ja sääntöjenvastaisten toimien riskiä toimivan hanketarkastusten järjestelmän ansiosta, mutta ulkoisille tarkastajille olisi annettava selkeämmät ohjeet (ks. kohdat 7.11—7.14). EuropeAid-yhteistyötoimiston osalta tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan voinut saada varmuutta kertomuksen ja lausuman perusteella (ks. kohta 7.36), sillä tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevien valvontajärjestelmien keskeisiä osatekijöitä on vielä parannettava täytäntöönpanosta vastaavien elinten tasolla, jotta järjestelmät olisivat täysin toimivat.

| 7.40. | Pääosasto ECHOn osalta komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen päätelmän, että toimintaan liittyvien tarkastusten järjestelmä vähentää laittomien tai asiattomien toimien riskiä. Komissio tarkastelee ja selventää jatkuvasti asioita, joita ulkoisten tarkastajien olisi raportoitava eteenpäin.
  EuropeAidin osalta komissio hyväksyy sen, että kaikkia sisäisen tarkastuksen järjestelmän osia voitaisiin ja niitä pitäisi parantaa. Kaikki tarvittavat valvontajärjestelmät olivat kuitenkin käytössä vuonna 2004, jotta pääjohtaja pystyi antamaan kohtuullisen varmuuden EuropeAidin vuonna 2004 suorittamien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

7.40.

Pääosasto ECHOn osalta komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen päätelmän, että toimintaan liittyvien tarkastusten järjestelmä vähentää laittomien tai asiattomien toimien riskiä. Komissio tarkastelee ja selventää jatkuvasti asioita, joita ulkoisten tarkastajien olisi raportoitava eteenpäin.

EuropeAidin osalta komissio hyväksyy sen, että kaikkia sisäisen tarkastuksen järjestelmän osia voitaisiin ja niitä pitäisi parantaa. Kaikki tarvittavat valvontajärjestelmät olivat kuitenkin käytössä vuonna 2004, jotta pääjohtaja pystyi antamaan kohtuullisen varmuuden EuropeAidin vuonna 2004 suorittamien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Tilintarkastustuomioistuin tunnustaa EuropeAidin vakaan edistymisen tällä alalla. Tarkastukset antavat lisävarmuuden komission yksiköiden ennen maksua kokonaan suorittamien vaatimustenmukaisuustarkastusten ja todenperäisyyttä koskevien tarkastusten lisäksi. Lisävarmuutta antavat myös vuosittaiset tarkastussuunnitelmat, jälkikäteen suoritettavat maksutapahtumien tarkastukset, tarkastuskäynnit ja seurantakertomukset.

Suositukset

| 7.41. | Edellä esitetyn perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa: |
| --- | --- |

7.41.

Edellä esitetyn perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa:

| 7.41. | |
| --- | --- |

7.41.

| a) | Komission olisi selvitettävä YK:n erityisjärjestöjen kanssa tilintarkastustuomioistuimen oikeus saada käyttöönsä tiedot niiden hallinnoimista hankkeista (ks. kohta 7.8). |
| --- | --- |

a)

Komission olisi selvitettävä YK:n erityisjärjestöjen kanssa tilintarkastustuomioistuimen oikeus saada käyttöönsä tiedot niiden hallinnoimista hankkeista (ks. kohta 7.8).

| a) | Yhdistyneille Kansakunnille on muistutettu, että osana sen komissiota koskevaa tarkastusta tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa toimia, joissa YK on mukana, ja sillä on siihen oikeus tarkastuslausekkeen nojalla. |
| --- | --- |

a)

Yhdistyneille Kansakunnille on muistutettu, että osana sen komissiota koskevaa tarkastusta tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa toimia, joissa YK on mukana, ja sillä on siihen oikeus tarkastuslausekkeen nojalla.

| b) | EuropeAid-yhteistyötoimiston riskienarvioinnin pitäisi kattaa täytäntöönpanosta vastaavien elinten taso (ks. kohta 7.17). |
| --- | --- |

b)

EuropeAid-yhteistyötoimiston riskienarvioinnin pitäisi kattaa täytäntöönpanosta vastaavien elinten taso (ks. kohta 7.17).

| b) | Komissiossa käytössä olevat suunnittelu- ja valvontavälineet mahdollistavat hankkeen tasolla sen, että riskit otetaan asianmukaisesti huomioon ja toimia toteutetaan riskien hallitsemiseksi tai vähentämiseksi.
  Katsokaa myös vastausta kohtaan 7.17. |
| --- | --- |

b)

Komissiossa käytössä olevat suunnittelu- ja valvontavälineet mahdollistavat hankkeen tasolla sen, että riskit otetaan asianmukaisesti huomioon ja toimia toteutetaan riskien hallitsemiseksi tai vähentämiseksi.

Katsokaa myös vastausta kohtaan 7.17.

| c) | Lähetystöjen toimittamien tietojen, hanketarkastusten tulokset mukaan lukien, järjestelmällisempi tarkastus ja seuranta olisi varmistettava päätoimipaikan toimittamien tarkastusten yhteydessä (ks. kohdat 7.19 ja 7.20). |
| --- | --- |

c)

Lähetystöjen toimittamien tietojen, hanketarkastusten tulokset mukaan lukien, järjestelmällisempi tarkastus ja seuranta olisi varmistettava päätoimipaikan toimittamien tarkastusten yhteydessä (ks. kohdat 7.19 ja 7.20).

| c) | EuropeAid aikoo käyttää hyväksi saatuja kokemuksia ja laajentaa parhaiden käytäntöjen käyttöä. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid aikoo käyttää hyväksi saatuja kokemuksia ja laajentaa parhaiden käytäntöjen käyttöä.

| d) | Kaikkiin — myös täytäntöönpanosta vastaavien elinten teettämiin — tarkastuksiin liittyvät tiedot olisi tallennettava CRIS-järjestelmään ja kytkettävä vastaaviin hankkeiden hallintotietoihin (ks. kohta 7.21). |
| --- | --- |

d)

Kaikkiin — myös täytäntöönpanosta vastaavien elinten teettämiin — tarkastuksiin liittyvät tiedot olisi tallennettava CRIS-järjestelmään ja kytkettävä vastaaviin hankkeiden hallintotietoihin (ks. kohta 7.21).

| d) | Nykyään on mahdollista yhdistää CRIS-Audit-järjestelmän tiedot vastaaviin hanketta koskeviin tietoihin (ks. kohta 7.21). |
| --- | --- |

d)

Nykyään on mahdollista yhdistää CRIS-Audit-järjestelmän tiedot vastaaviin hanketta koskeviin tietoihin (ks. kohta 7.21).

| e) | Hanketarkastusten toimeksiantojen olisi oltava täsmällisempiä ja katettava komission vaatimusten noudattaminen sopimuksentekomenettelyjen (tarjouskilpailumenettelyt mukaan lukien) ja menojen tukikelpoisuuden osalta (ks. kohdat 7.11—7.12 ja 7.32). Tämä helpottaisi ulkoisten tarkastusten laadunvalvontaa, jota komission pitäisi toteuttaa. |
| --- | --- |

e)

Hanketarkastusten toimeksiantojen olisi oltava täsmällisempiä ja katettava komission vaatimusten noudattaminen sopimuksentekomenettelyjen (tarjouskilpailumenettelyt mukaan lukien) ja menojen tukikelpoisuuden osalta (ks. kohdat 7.11—7.12 ja 7.32). Tämä helpottaisi ulkoisten tarkastusten laadunvalvontaa, jota komission pitäisi toteuttaa.

| e) | Suoritettuaan täytäntöönpanevien kumppaneiden järjestelmiä koskevat tarkastukset ja riskianalyysit komissio (pääosasto ECHO) on saatujen tulosten perusteella keskittänyt tarkastustoimintansa ja korostanut täytäntöönpanevien kumppaneiden suorittamien tarjouskilpailujen valvontaa. Komissio tutkii, kuinka se voi parantaa edelleen jo ennestään kattavia hankkeiden laatutarkastuksia ja antaa ulkoisille tarkastajille lisäohjeita suoritettavia tarkastuksia varten.
  EuropeAid julkaisee tarkistetun version EY:n ulkopuolelle suunnattuun tukeen liittyviä sopimusmenettelyjä koskevasta käytännön oppaasta. Tarkistettu vakiomuotoinen avustussopimus sisältää ohjeet edunsaajia varten. Kyseisissä ohjeissa korostetaan erityisesti sopimusehtojen noudattamista mukaan luettuna hankintoihin ja kelpoisuuteen liittyvät ehdot. |
| --- | --- |

e)

Suoritettuaan täytäntöönpanevien kumppaneiden järjestelmiä koskevat tarkastukset ja riskianalyysit komissio (pääosasto ECHO) on saatujen tulosten perusteella keskittänyt tarkastustoimintansa ja korostanut täytäntöönpanevien kumppaneiden suorittamien tarjouskilpailujen valvontaa. Komissio tutkii, kuinka se voi parantaa edelleen jo ennestään kattavia hankkeiden laatutarkastuksia ja antaa ulkoisille tarkastajille lisäohjeita suoritettavia tarkastuksia varten.

EuropeAid julkaisee tarkistetun version EY:n ulkopuolelle suunnattuun tukeen liittyviä sopimusmenettelyjä koskevasta käytännön oppaasta. Tarkistettu vakiomuotoinen avustussopimus sisältää ohjeet edunsaajia varten. Kyseisissä ohjeissa korostetaan erityisesti sopimusehtojen noudattamista mukaan luettuna hankintoihin ja kelpoisuuteen liittyvät ehdot.

AIKAISEMPIIN HUOMAUTUKSIIN LIITTYVÄ SEURANTA

Erityiskertomus nro 3/2001 kansainvälisten kalastussopimusten hallinnoinnista komissiossa

| 7.42. | Tilintarkastustuomioistuin julkaisi heinäkuussa 2001 erityiskertomuksen nro 3/2001 kansainvälisten kalastussopimusten hallinnoinnista komissiossa. Tärkeimmissä havainnoissa ja suosituksissa, jotka neuvosto otti esiin vastuuvapausmenettelyn yhteydessä (10), keskityttiin seuraaviin seikkoihin:






  a) | Sopimusten tavoitteet: Tilintarkastustuomioistuin totesi, että eräiden sopimusten monitahoisuus — kaupalliset ja kehitysyhteistyöhön liittyvät tavoitteet ovat kiinteästi sidoksissa toisiinsa — vaikeutti sopimusten arviointia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että kansainväliset kalastussopimukset ja yhteisen kalastuspolitiikan rakenteellinen osa-alue eivät liity johdonmukaisesti toisiinsa ja että niiden välillä ei ole koordinointia. |
| --- | --- | --- |

7.42.

Tilintarkastustuomioistuin julkaisi heinäkuussa 2001 erityiskertomuksen nro 3/2001 kansainvälisten kalastussopimusten hallinnoinnista komissiossa. Tärkeimmissä havainnoissa ja suosituksissa, jotka neuvosto otti esiin vastuuvapausmenettelyn yhteydessä (10), keskityttiin seuraaviin seikkoihin:

a)

Sopimusten tavoitteet: Tilintarkastustuomioistuin totesi, että eräiden sopimusten monitahoisuus — kaupalliset ja kehitysyhteistyöhön liittyvät tavoitteet ovat kiinteästi sidoksissa toisiinsa — vaikeutti sopimusten arviointia. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että kansainväliset kalastussopimukset ja yhteisen kalastuspolitiikan rakenteellinen osa-alue eivät liity johdonmukaisesti toisiinsa ja että niiden välillä ei ole koordinointia.

| b) | Kustannus-hyötysuhde: Tilintarkastustuomioistuin suositteli, että otettaisiin käyttöön järjestelmä, joka mahdollistaisi kansainvälisten kalastussopimusten jatkuvan seurannan ja niiden kustannus-hyötysuhteen perusteellisen analysoinnin. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin pahoitteli sitä, että kalastusmahdollisuuksia ei aina hyödynnetä täysimääräisesti. |
| --- | --- |

b)

Kustannus-hyötysuhde: Tilintarkastustuomioistuin suositteli, että otettaisiin käyttöön järjestelmä, joka mahdollistaisi kansainvälisten kalastussopimusten jatkuvan seurannan ja niiden kustannus-hyötysuhteen perusteellisen analysoinnin. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin pahoitteli sitä, että kalastusmahdollisuuksia ei aina hyödynnetä täysimääräisesti.

Sopimusten tavoitteet

Kaupalliset ja kehitysyhteistyöhön liittyvät näkökohdat ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa

| 7.43. | Komission näkemykset kalastussopimuksista ovat muuttuneet erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeen (11). Komissio katsoo, kuten se toi esiin tiedonannossaan, että yhteisen kalastuspolitiikan (12) ja eurooppalaisen kehittämispolitiikan (13) tavoitteiden välistä yhdenmukaisuutta olisi lisättävä. Komissio on laatinut uutta lähestymistapaa noudattelevan luonnoksen vakiosopimukseksi, mutta komissiolla ei vielä ole ollut tilaisuutta sisällyttää sitä yhteisöön kuulumattoman maan kanssa tehtyyn sopimukseen. |
| --- | --- |

7.43.

Komission näkemykset kalastussopimuksista ovat muuttuneet erityiskertomuksen julkaisemisen jälkeen (11). Komissio katsoo, kuten se toi esiin tiedonannossaan, että yhteisen kalastuspolitiikan (12) ja eurooppalaisen kehittämispolitiikan (13) tavoitteiden välistä yhdenmukaisuutta olisi lisättävä. Komissio on laatinut uutta lähestymistapaa noudattelevan luonnoksen vakiosopimukseksi, mutta komissiolla ei vielä ole ollut tilaisuutta sisällyttää sitä yhteisöön kuulumattoman maan kanssa tehtyyn sopimukseen.

| 7.43. | Komissio on jo päättänyt neuvottelut kalastuspöytäkirjoista, jotka ovat uuden kalastuskumppanuussopimuksia (tehty esimerkiksi Seychellien kanssa) koskevan politiikan mukaisia, ja uusista puitesopimuksista (tehty esimerkiksi Mikronesian, Salomonsaarten ja Komorien kanssa), joihin sisältyy kalastuspöytäkirja. Kyseisiä sopimuksia käsitellään neuvoston ja Euroopan parlamentin lainsäädäntöprosessissa. |
| --- | --- |

7.43.

Komissio on jo päättänyt neuvottelut kalastuspöytäkirjoista, jotka ovat uuden kalastuskumppanuussopimuksia (tehty esimerkiksi Seychellien kanssa) koskevan politiikan mukaisia, ja uusista puitesopimuksista (tehty esimerkiksi Mikronesian, Salomonsaarten ja Komorien kanssa), joihin sisältyy kalastuspöytäkirja. Kyseisiä sopimuksia käsitellään neuvoston ja Euroopan parlamentin lainsäädäntöprosessissa.

| 7.44. | Parlamentti (14) ja neuvosto (15) ovat kuitenkin esittäneet kaksi käsitettä, joita ei nimenomaisesti mainita tiedonannossa: tarjonta yhteisön markkinoille ja työllisyyden edistäminen EU:ssa. Niin ollen erityiskertomuksessa esiin tuotu epäjohdonmukaisuuden vaara on edelleen olemassa. |
| --- | --- |

7.44.

Parlamentti (14) ja neuvosto (15) ovat kuitenkin esittäneet kaksi käsitettä, joita ei nimenomaisesti mainita tiedonannossa: tarjonta yhteisön markkinoille ja työllisyyden edistäminen EU:ssa. Niin ollen erityiskertomuksessa esiin tuotu epäjohdonmukaisuuden vaara on edelleen olemassa.

| 7.44. | Kalastuskumppanuussopimukset ovat olennainen osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, ja ne edistävät perustamissopimuksen 33 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

7.44.

Kalastuskumppanuussopimukset ovat olennainen osa yhteistä kalastuspolitiikkaa, ja ne edistävät perustamissopimuksen 33 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.

Koordinointi rakenteellisen osa-alueen kanssa

| 7.45. | Rakenteellisista toimista annettuja säännöksiä muuttamalla (16) on eliminoitu mahdollisia epäjohdonmukaisuuden aiheuttajia poistamalla kaikki alusten nykyaikaistamiseen ja yhteisyritysten perustamiseen tarkoitetut tukimuodot. |
| --- | --- |

7.45.

Rakenteellisista toimista annettuja säännöksiä muuttamalla (16) on eliminoitu mahdollisia epäjohdonmukaisuuden aiheuttajia poistamalla kaikki alusten nykyaikaistamiseen ja yhteisyritysten perustamiseen tarkoitetut tukimuodot.

Kustannus-hyötysuhde

Arviointijärjestelmän käyttöönotto

| 7.46. | Komissio teetti avukseen tutkimuksen (17) kalastussopimusten arviointijärjestelmän käyttöönottoa varten. Komissio on luonut toimivan arviointijärjestelmän, mutta sitä ei ole vielä viimeistelty. Komissio ei myöskään ole laatinut sitä toimintasuunnitelmaa kalakantojen arvioinnin parantamiseksi yhteisön ulkopuolisilla vesillä, jonka se lupasi esitellä vuoden 2002 (18) loppuun mennessä. Lisäksi komissio ei ole käynnistänyt kalastussopimusten uutta kokonaisvaltaista arviointia, josta se ilmoitti neuvostolle antamassaan kertomuksessa (19). |
| --- | --- |

7.46.

Komissio teetti avukseen tutkimuksen (17) kalastussopimusten arviointijärjestelmän käyttöönottoa varten. Komissio on luonut toimivan arviointijärjestelmän, mutta sitä ei ole vielä viimeistelty. Komissio ei myöskään ole laatinut sitä toimintasuunnitelmaa kalakantojen arvioinnin parantamiseksi yhteisön ulkopuolisilla vesillä, jonka se lupasi esitellä vuoden 2002 (18) loppuun mennessä. Lisäksi komissio ei ole käynnistänyt kalastussopimusten uutta kokonaisvaltaista arviointia, josta se ilmoitti neuvostolle antamassaan kertomuksessa (19).

| 7.46. | Toimintasuunnitelma kalakantojen arvioinnin parantamiseksi yhteisön ulkopuolisilla vesillä vahvistetaan sitten, kun saatavissa on parempia tieteellisiä lausuntoja. Komissio kuulee lisäksi asiasta kiinnostuneita osapuolia.
  Komissio sisällyttää kuitenkin järjestelmällisesti kalastussopimuksia ja -pöytäkirjoja koskeviin neuvotteluihin säännöksiä, joilla vahvistetaan tieteellisiä lausuntoja ja kalakannan arviointia. |
| --- | --- |

7.46.

Toimintasuunnitelma kalakantojen arvioinnin parantamiseksi yhteisön ulkopuolisilla vesillä vahvistetaan sitten, kun saatavissa on parempia tieteellisiä lausuntoja. Komissio kuulee lisäksi asiasta kiinnostuneita osapuolia.

Komissio sisällyttää kuitenkin järjestelmällisesti kalastussopimuksia ja -pöytäkirjoja koskeviin neuvotteluihin säännöksiä, joilla vahvistetaan tieteellisiä lausuntoja ja kalakannan arviointia.

Kalastusmahdollisuuksien tosiasiallinen hyödyntäminen

| 7.47. | Erityiskertomuksessa esitetty huomautus alhaisesta hyödyntämisasteesta koski lähinnä Grönlannin ja Senegalin kanssa tehtyjä sopimuksia. |
| --- | --- |

7.47.

Erityiskertomuksessa esitetty huomautus alhaisesta hyödyntämisasteesta koski lähinnä Grönlannin ja Senegalin kanssa tehtyjä sopimuksia.

| 7.47. | |
| --- | --- |

7.47.

| a) | Komissio ehdotti neuvostolle, että Grönlannin kanssa tehtyyn sopimukseen sisällytettäisiin väline, jonka ansiosta komissio voi siirtää käyttämättömiä kiintiöitä jäsenvaltiolta toiselle (20). Neuvosto ei hyväksynyt tätä ehdotusta (21). |
| --- | --- |

a)

Komissio ehdotti neuvostolle, että Grönlannin kanssa tehtyyn sopimukseen sisällytettäisiin väline, jonka ansiosta komissio voi siirtää käyttämättömiä kiintiöitä jäsenvaltiolta toiselle (20). Neuvosto ei hyväksynyt tätä ehdotusta (21).

| b) | Grönlannin kanssa tehdyn sopimuksen osalta erityiskertomuksessa todettiin myös, että monia teoriassa käytettävissä olleita kalastusmahdollisuuksia ei enää ole olemassa. Vuonna 2003 käytyjen neuvottelujen jälkeen Grönlannin kalavaroja koskevat liian suuret luvut poistettiin sopimuksesta. EU maksaa kuitenkin yhä kalastusoikeuksista saman summan. |
| --- | --- |

b)

Grönlannin kanssa tehdyn sopimuksen osalta erityiskertomuksessa todettiin myös, että monia teoriassa käytettävissä olleita kalastusmahdollisuuksia ei enää ole olemassa. Vuonna 2003 käytyjen neuvottelujen jälkeen Grönlannin kalavaroja koskevat liian suuret luvut poistettiin sopimuksesta. EU maksaa kuitenkin yhä kalastusoikeuksista saman summan.

| b) | Neljännen pöytäkirjan tarkistuksessa keskityttiin teoreettisten kalastusmahdollisuuksien poistamiseen. Jotkut kiintiöt poistettiin ja toiset lisättiin tai niitä korotettiin.
  Neuvoston 24. helmikuuta 2003 antamissa päätelmissä todettiin, että taloudellisen korvauksen olisi pysyttävä muuttumattomana ja sen olisi perustuttava yhteisön kalastusalusten todellisiin kalastusmahdollisuuksiin ja tarpeeseen avustaa Grönlantia sen alakohtaisen kalastuspolitiikan rakenneuudistuksessa talousarviotuen avulla. |
| --- | --- |

b)

Neljännen pöytäkirjan tarkistuksessa keskityttiin teoreettisten kalastusmahdollisuuksien poistamiseen. Jotkut kiintiöt poistettiin ja toiset lisättiin tai niitä korotettiin.

Neuvoston 24. helmikuuta 2003 antamissa päätelmissä todettiin, että taloudellisen korvauksen olisi pysyttävä muuttumattomana ja sen olisi perustuttava yhteisön kalastusalusten todellisiin kalastusmahdollisuuksiin ja tarpeeseen avustaa Grönlantia sen alakohtaisen kalastuspolitiikan rakenneuudistuksessa talousarviotuen avulla.

| c) | Senegalin kanssa tehdyssä sopimuksessa lupien hallinnointia joustavoitettiin, minkä pitäisi parantaa hyödyntämisastetta. |
| --- | --- |

c)

Senegalin kanssa tehdyssä sopimuksessa lupien hallinnointia joustavoitettiin, minkä pitäisi parantaa hyödyntämisastetta.

ERITYISKERTOMUKSIA KOSKEVAT TÄRKEIMMÄT HUOMAUTUKSET

Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille

| 7.48. | Toukokuussa 2000 komissio päätti hajauttaa yhteisön ulkopuolelle suunnattavaan tukeen liittyviä hallinnointitehtäviä ja vastuualueita 78 lähetystölleen kolmen vuoden kuluessa nopeuttaakseen tuen saantia ja parantaakseen sen laatua. Vuoden 2004 puolivälistä lähtien lähes jokainen lähetystö vastaa hankkeiden valmistelusta, sopimuksenteosta sekä taloudellisesta ja teknisestä toteuttamisesta, ja lähetystöt ovat saaneet huomattavasti lisää henkilöstö- ja teknisiä resursseja. Keskusyksiköt ovat siirtyneet hankkeiden suorasta hallinnoinnista kohden lähetystöjen seurantaa ja tukemista. |
| --- | --- |

7.48.

Toukokuussa 2000 komissio päätti hajauttaa yhteisön ulkopuolelle suunnattavaan tukeen liittyviä hallinnointitehtäviä ja vastuualueita 78 lähetystölleen kolmen vuoden kuluessa nopeuttaakseen tuen saantia ja parantaakseen sen laatua. Vuoden 2004 puolivälistä lähtien lähes jokainen lähetystö vastaa hankkeiden valmistelusta, sopimuksenteosta sekä taloudellisesta ja teknisestä toteuttamisesta, ja lähetystöt ovat saaneet huomattavasti lisää henkilöstö- ja teknisiä resursseja. Keskusyksiköt ovat siirtyneet hankkeiden suorasta hallinnoinnista kohden lähetystöjen seurantaa ja tukemista.

| 7.49. | Hajauttamismenettelyn hallinnointia komissiossa voidaan pitää suhteellisen onnistuneena ainakin lähetystöjen osalta. Hajauttamisen suunnittelusta jäi kuitenkin puuttumaan tiettyjä tekijöitä, jotka olisivat voineet helpottaa prosessin valvontaa komissiossa, ja tiettyihin ongelma-alueisiin on edelleen kiinnitettävä huomiota. |
| --- | --- |

7.49.

Hajauttamismenettelyn hallinnointia komissiossa voidaan pitää suhteellisen onnistuneena ainakin lähetystöjen osalta. Hajauttamisen suunnittelusta jäi kuitenkin puuttumaan tiettyjä tekijöitä, jotka olisivat voineet helpottaa prosessin valvontaa komissiossa, ja tiettyihin ongelma-alueisiin on edelleen kiinnitettävä huomiota.

| 7.49. | Käytetyt suunnittelu- ja valvontavälineet mahdollistivat tiettyjen tilanteiden asianmukaisen huomioon ottamisen (esim. alueelliset lähetystöt, asioiden laajuus tai monimutkaisuus, henkilöstön palkkaamisen helppous/vaikeus jne.). Ne osoittautuivat myös tehokkaiksi ja sopiviksi keinoiksi hajauttamismenettelyn hallinnoimiseksi. |
| --- | --- |

7.49.

Käytetyt suunnittelu- ja valvontavälineet mahdollistivat tiettyjen tilanteiden asianmukaisen huomioon ottamisen (esim. alueelliset lähetystöt, asioiden laajuus tai monimutkaisuus, henkilöstön palkkaamisen helppous/vaikeus jne.). Ne osoittautuivat myös tehokkaiksi ja sopiviksi keinoiksi hajauttamismenettelyn hallinnoimiseksi.

| 7.50. | Hajauttamisen tulosten parantamiseksi taloudellisia menettelyjä olisi edelleen nopeutettava, yhdenmukaistettava ja yksinkertaistettava. Edistyksen arviointia päätavoitteisiin nähden hankaloittaa myös se, että hajauttamismenettelyn alkuvaiheessa ei määritetty kattavia tulosindikaattoreita. |
| --- | --- |

7.50.

Hajauttamisen tulosten parantamiseksi taloudellisia menettelyjä olisi edelleen nopeutettava, yhdenmukaistettava ja yksinkertaistettava. Edistyksen arviointia päätavoitteisiin nähden hankaloittaa myös se, että hajauttamismenettelyn alkuvaiheessa ei määritetty kattavia tulosindikaattoreita.

| 7.50. | Hajauttaminen oli ainoastaan yksi osa kokonaisuudistuksesta. Uudistuksen tuloksia seurataan tiiviisti ja neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetaan säännöllisesti tietoja. Ei ole mahdollista erottaa hajauttamisen tuloksia uudistuksen muista tuloksista. Hajauttaminen saatiin päätökseen suurelta osin suunnitellussa aikataulussa, eikä se aiheuttanut laadun huononemista tai asioiden käsittelyn hidastumista, kuten monet pelkäsivät. Esimerkiksi ennen uudistusta aika, joka tarvittiin hankkeen suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja loppuun saattamiseen, lisääntyi vuodesta 2000 lähtien. Nyt suuntaus on päinvastainen ja hankkeet saadaan päätökseen nopeammin. |
| --- | --- |

7.50.

Hajauttaminen oli ainoastaan yksi osa kokonaisuudistuksesta. Uudistuksen tuloksia seurataan tiiviisti ja neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetaan säännöllisesti tietoja. Ei ole mahdollista erottaa hajauttamisen tuloksia uudistuksen muista tuloksista. Hajauttaminen saatiin päätökseen suurelta osin suunnitellussa aikataulussa, eikä se aiheuttanut laadun huononemista tai asioiden käsittelyn hidastumista, kuten monet pelkäsivät. Esimerkiksi ennen uudistusta aika, joka tarvittiin hankkeen suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja loppuun saattamiseen, lisääntyi vuodesta 2000 lähtien. Nyt suuntaus on päinvastainen ja hankkeet saadaan päätökseen nopeammin.

| 7.51. | Tilintarkastustuomioistuin antoi seuraavat suositukset: |
| --- | --- |

7.51.

Tilintarkastustuomioistuin antoi seuraavat suositukset:

| 7.51. | |
| --- | --- |

7.51.

| a) | asianmukaiset indikaattorit olisi otettava käyttöön sekä tuen saannin nopeuden että laadun osalta; |
| --- | --- |

a)

asianmukaiset indikaattorit olisi otettava käyttöön sekä tuen saannin nopeuden että laadun osalta;

| a) | Uudistuksen alussa otettiin käyttöön lähinnä taloudellisiin tietoihin perustuvia indikaattoreita. Lisäindikaattoreita avun toimittamisen nopeuden ja laadun mittaamiseksi kehitetään koko ajan. |
| --- | --- |

a)

Uudistuksen alussa otettiin käyttöön lähinnä taloudellisiin tietoihin perustuvia indikaattoreita. Lisäindikaattoreita avun toimittamisen nopeuden ja laadun mittaamiseksi kehitetään koko ajan.

| b) | hajauttamisen todellisia kustannuksia olisi seurattava vertaamalla niitä arvioituihin kustannuksiin; |
| --- | --- |

b)

hajauttamisen todellisia kustannuksia olisi seurattava vertaamalla niitä arvioituihin kustannuksiin;

| b) | Komissio uskoo, että vuoden 2005 lopulla, kun hajauttamisprosessi on saatu päätökseen, kustannusten valvonta mahdollistaa kustannusten vertailun alkuperäisiin arvioihin. |
| --- | --- |

b)

Komissio uskoo, että vuoden 2005 lopulla, kun hajauttamisprosessi on saatu päätökseen, kustannusten valvonta mahdollistaa kustannusten vertailun alkuperäisiin arvioihin.

| c) | rekrytointimenettelyjen, palkkojen ja muiden työsuhteen ehtojen pitäisi houkutella sopivia asiantuntijoita; |
| --- | --- |

c)

rekrytointimenettelyjen, palkkojen ja muiden työsuhteen ehtojen pitäisi houkutella sopivia asiantuntijoita;

| c) | Viime vuosina ulkomaanedustuksen henkilöstöhallintoa on pyritty parantamaan huomattavasti. Muita vuoden 2002 hallintouudistuksen mukaisia toimenpiteitä pannaan asteittain täytäntöön. Tehokkaita keinoja täyttää virkoja maineeltaan vaikeissa maissa pyritään löytämään. Komissio tunnustaa kuitenkin, että parannuksia tarvitaan vielä, ja tutkii keinoja niiden aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

c)

Viime vuosina ulkomaanedustuksen henkilöstöhallintoa on pyritty parantamaan huomattavasti. Muita vuoden 2002 hallintouudistuksen mukaisia toimenpiteitä pannaan asteittain täytäntöön. Tehokkaita keinoja täyttää virkoja maineeltaan vaikeissa maissa pyritään löytämään. Komissio tunnustaa kuitenkin, että parannuksia tarvitaan vielä, ja tutkii keinoja niiden aikaansaamiseksi.

| d) | komission päätoimipaikan seuranta- ja tukitehtävää olisi kehitettävä edelleen, etenkin parantamalla varainhoidon tietojärjestelmiä ja vastaamalla koulutustarpeisiin. |
| --- | --- |

d)

komission päätoimipaikan seuranta- ja tukitehtävää olisi kehitettävä edelleen, etenkin parantamalla varainhoidon tietojärjestelmiä ja vastaamalla koulutustarpeisiin.

| d) | Vuoden 2005 alussa tapahtuneen EuropeAidin uudelleenjärjestelyn tarkoituksena oli parantaa päätoimipaikan valvonta- ja tukitoimintaa. Lisäksi CRISin (Common Relex Information System) roolin korostaminen suunnittelu- ja hallintovälineenä vahvistaa edelleen EuropeAidin kapasiteettia näillä aloilla. Lähetystöjen henkilöstön asianmukaiseen koulutukseen on panostettu runsaasti. EU:n ulkopuolella järjestetään lisää koulutustilaisuuksia ja verkko-opiskelumoduuleja kehitetään. |
| --- | --- |

d)

Vuoden 2005 alussa tapahtuneen EuropeAidin uudelleenjärjestelyn tarkoituksena oli parantaa päätoimipaikan valvonta- ja tukitoimintaa. Lisäksi CRISin (Common Relex Information System) roolin korostaminen suunnittelu- ja hallintovälineenä vahvistaa edelleen EuropeAidin kapasiteettia näillä aloilla. Lähetystöjen henkilöstön asianmukaiseen koulutukseen on panostettu runsaasti. EU:n ulkopuolella järjestetään lisää koulutustilaisuuksia ja verkko-opiskelumoduuleja kehitetään.

Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa

| 7.52. | EU:n ja Aasian väliseen taloudelliseen yhteistyöhön liittyvistä menoista on säädetty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 443/92. Aasiassa tehtävällä taloudellisella yhteistyöllä on kaksi eri muotoa: kahdenväliset hankkeet komission ja yksittäisten edunsaajamaiden välillä sekä alueelliset ohjelmat, jotka kattavat pienempiä alueita tai koko Aasian alueen (aasianlaajuiset ohjelmat). |
| --- | --- |

7.52.

EU:n ja Aasian väliseen taloudelliseen yhteistyöhön liittyvistä menoista on säädetty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 443/92. Aasiassa tehtävällä taloudellisella yhteistyöllä on kaksi eri muotoa: kahdenväliset hankkeet komission ja yksittäisten edunsaajamaiden välillä sekä alueelliset ohjelmat, jotka kattavat pienempiä alueita tai koko Aasian alueen (aasianlaajuiset ohjelmat).

| 7.53. | Sekä yleistason että toiminnalliset strategiat ovat erittäin laajoja, minkä seurauksena toteutettavana on lukuisia erityyppisiä hankkeita, jotka kattavat useita eri aloja. Vaikutus- sekä tuotosindikaattorit keskittyvät varojen avulla saavutettavien tulosten sijasta tiettyihin prosessin osatekijöihin. Tuen kokonaisvaikutusta on näin ollen ollut vaikea mitata ja varojen avulla saavutettavan hyödyn arvioinnille on vain rajallinen perusta. |
| --- | --- |

7.53.

Sekä yleistason että toiminnalliset strategiat ovat erittäin laajoja, minkä seurauksena toteutettavana on lukuisia erityyppisiä hankkeita, jotka kattavat useita eri aloja. Vaikutus- sekä tuotosindikaattorit keskittyvät varojen avulla saavutettavien tulosten sijasta tiettyihin prosessin osatekijöihin. Tuen kokonaisvaikutusta on näin ollen ollut vaikea mitata ja varojen avulla saavutettavan hyödyn arvioinnille on vain rajallinen perusta.

| 7.53. | Ulkomaanavun uudistamisella vuonna 2000 ja maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla yhdessä Aasiaa koskevien strategisten tiedonantojen kanssa komissio pyrkii keskittämään kehitysyhteistyömenot, mukaan luettuna taloudelliseen yhteistyöhön liittyvät menot, paremmin.
  Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että indikaattoreiden määritelmää ja niiden seurantaa voitaisiin parantaa. Komissio on käsitellyt asiaa maa- ja aluekohtaisissa strategia-asiakirjoissa ja niihin liittyvissä vuosia 2005—2006 koskevissa maaohjelmissa. |
| --- | --- |

7.53.

Ulkomaanavun uudistamisella vuonna 2000 ja maa- ja aluekohtaisilla strategia-asiakirjoilla yhdessä Aasiaa koskevien strategisten tiedonantojen kanssa komissio pyrkii keskittämään kehitysyhteistyömenot, mukaan luettuna taloudelliseen yhteistyöhön liittyvät menot, paremmin.

Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että indikaattoreiden määritelmää ja niiden seurantaa voitaisiin parantaa. Komissio on käsitellyt asiaa maa- ja aluekohtaisissa strategia-asiakirjoissa ja niihin liittyvissä vuosia 2005—2006 koskevissa maaohjelmissa.

| 7.54. | Kahdenvälisiin hankkeisiin on liittynyt pitkiä viiveitä hankkeiden määrittely- ja käynnistysvaiheen välillä sekä toteutusvaiheessa. Hankkeiden seuranta ei ollut aina tyydyttävä. Vaikka asianlaajuisiin hankkeisiin liittyvät hakumenettelyt olivat raskaita ja monimutkaisia, hankkeet olivat tuottaneet myönteisiä tuloksia ja niiden seuranta oli yleisesti ottaen hyvää. Monien kahdenvälisten ja aasianlaajuisten hankkeiden kestävyydestä ei kuitenkaan ole varmuutta. |
| --- | --- |

7.54.

Kahdenvälisiin hankkeisiin on liittynyt pitkiä viiveitä hankkeiden määrittely- ja käynnistysvaiheen välillä sekä toteutusvaiheessa. Hankkeiden seuranta ei ollut aina tyydyttävä. Vaikka asianlaajuisiin hankkeisiin liittyvät hakumenettelyt olivat raskaita ja monimutkaisia, hankkeet olivat tuottaneet myönteisiä tuloksia ja niiden seuranta oli yleisesti ottaen hyvää. Monien kahdenvälisten ja aasianlaajuisten hankkeiden kestävyydestä ei kuitenkaan ole varmuutta.

| 7.54. | Hankkeiden määrittely- ja käynnistysvaiheiden väliset sekä toteutusvaiheessa todetut viiveet liittyvät kahdenvälisiin hankkeisiin, jotka suunniteltiin ennen EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamista. Uudistuksella, johon liittyi muun muassa EuropeAid-yhteistyötoimiston perustaminen tammikuussa 2001 ja avun hallinnointivastuun siirtäminen komission lähetystöihin, sekä vuonna 2003 voimaan tulleella uudella varainhoitoasetuksella varmistetaan, että hankkeisiin liittyviä viiveitä voidaan vähentää ja lyhentää.
  Kaikki hankkeet suunnitellaan nykyisin siten, että niihin liittyy pakollinen seuranta-, tarkastus- ja arviointisuunnitelma. Vuodesta 2000 lähtien on lisäksi järjestelmällisesti käytetty riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamaa seurantaa, joka on osoittanut, että Aasiassa toteutettavat taloudellista yhteistyötä koskevat hankkeet tarjoavat hyvät mahdollisuudet kestävien tulosten saavuttamiseen. |
| --- | --- |

7.54.

Hankkeiden määrittely- ja käynnistysvaiheiden väliset sekä toteutusvaiheessa todetut viiveet liittyvät kahdenvälisiin hankkeisiin, jotka suunniteltiin ennen EY:n ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamista. Uudistuksella, johon liittyi muun muassa EuropeAid-yhteistyötoimiston perustaminen tammikuussa 2001 ja avun hallinnointivastuun siirtäminen komission lähetystöihin, sekä vuonna 2003 voimaan tulleella uudella varainhoitoasetuksella varmistetaan, että hankkeisiin liittyviä viiveitä voidaan vähentää ja lyhentää.

Kaikki hankkeet suunnitellaan nykyisin siten, että niihin liittyy pakollinen seuranta-, tarkastus- ja arviointisuunnitelma. Vuodesta 2000 lähtien on lisäksi järjestelmällisesti käytetty riippumattomien asiantuntijoiden toteuttamaa seurantaa, joka on osoittanut, että Aasiassa toteutettavat taloudellista yhteistyötä koskevat hankkeet tarjoavat hyvät mahdollisuudet kestävien tulosten saavuttamiseen.

| 7.55. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: komissio laatii selkeän strategian, jonka yhteydessä otetaan huomioon taloudellisen yhteistyön ja sen tavoitteiden erityisluonne ja johon sisältyvät indikaattorit, joiden avulla tuen asianmukainen seuranta ja edistyksen arviointi on mahdollista; parantaa kahdenvälisten hankkeiden hyväksymis-, toteuttamis-, seuranta- ja arviointimenettelyitä; tutkii uudelleen aasianlaajuisten ohjelmien hakumenettelyjä ja ulottaa aasianlaajuisten hankkeiden onnistuneen seurantajärjestelmän myös muihin hankkeisiin. |
| --- | --- |

7.55.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa: komissio laatii selkeän strategian, jonka yhteydessä otetaan huomioon taloudellisen yhteistyön ja sen tavoitteiden erityisluonne ja johon sisältyvät indikaattorit, joiden avulla tuen asianmukainen seuranta ja edistyksen arviointi on mahdollista; parantaa kahdenvälisten hankkeiden hyväksymis-, toteuttamis-, seuranta- ja arviointimenettelyitä; tutkii uudelleen aasianlaajuisten ohjelmien hakumenettelyjä ja ulottaa aasianlaajuisten hankkeiden onnistuneen seurantajärjestelmän myös muihin hankkeisiin.

| 7.55. | Komissio on selkeästi sitä mieltä, että taloudellisen yhteistyön on pysyttävä sen yhteen kehitysstrategiaan liittyvien kehitysyhteistyötoimien olennaisena osana. Komissio pitää taloudellista yhteistyötä yhtenä kehitysapuunsa kiinteästi nivoutuvana osa-alueena. Komissio tunnustaa kuitenkin, että taloudellisen yhteistyön indikaattoreita olisi kehitettävä edelleen.
  Hankkeiden seurantaa ja arviointia on parannettu velvoittamalla hakijat johdonmukaisen viitekehyksen käyttämiseen. Hankkeiden rahoitussopimuksissa edellytetään nykyisin johdonmukaisesti arvioinnin suorittamista. Vuonna 2002 käyttöönotetulla tulosperusteisella seurannalla saadaan vakiomuotoista seurantatietoa hankkeista ja ohjelmista.
  Kehitysyhteistyöpääosaston sopimusmenettelyjä koskevan käsikirjan käynnissä olevalla tarkistuksella yksinkertaistetaan avustusten hakumenettelyjä varainhoitoasetuksen sallimissa rajoissa sekä selkiytetään lähetystöjen asemaa arvioinnissa. |
| --- | --- |

7.55.

Komissio on selkeästi sitä mieltä, että taloudellisen yhteistyön on pysyttävä sen yhteen kehitysstrategiaan liittyvien kehitysyhteistyötoimien olennaisena osana. Komissio pitää taloudellista yhteistyötä yhtenä kehitysapuunsa kiinteästi nivoutuvana osa-alueena. Komissio tunnustaa kuitenkin, että taloudellisen yhteistyön indikaattoreita olisi kehitettävä edelleen.

Hankkeiden seurantaa ja arviointia on parannettu velvoittamalla hakijat johdonmukaisen viitekehyksen käyttämiseen. Hankkeiden rahoitussopimuksissa edellytetään nykyisin johdonmukaisesti arvioinnin suorittamista. Vuonna 2002 käyttöönotetulla tulosperusteisella seurannalla saadaan vakiomuotoista seurantatietoa hankkeista ja ohjelmista.

Kehitysyhteistyöpääosaston sopimusmenettelyjä koskevan käsikirjan käynnissä olevalla tarkistuksella yksinkertaistetaan avustusten hakumenettelyjä varainhoitoasetuksen sallimissa rajoissa sekä selkiytetään lähetystöjen asemaa arvioinnissa.

---

(1)  Ks. erillinen Euroopan kehitysrahastoja koskeva kertomus.

(2)  Tiettyä aihealuetta koskevista budjettikohdista rahoitetut ohjelmat (esimerkiksi elintarvikeapu ja valtioista riippumattomien järjestöjen yhteisrahoitus).

(3)  Taloushallinnon uudistamisen yhteydessä tulojen ja menojen hyväksyjien uudesta toimintakehyksestä laadittu asiakirja ”Supporting the reform of financial management — a new framework for authorising officers” (SEC(2000) 2203).

(4)  Useimmat osa-alueet toimivat, mutta jotkin keskeiset osa-alueet kaipaavat parannuksia.

(5)  Sisäisen tarkastuksen yksikkö keskittyi järjestelmäanalyysiin eikä vielä testannut järjestelmiä.

(6)  Tarkastusten määrä kuitenkin kasvoi vuoteen 2003 verrattuna.

(7)  Komission käynnistämien ulkoisten tarkastusten kohdalla toimeksiannot ja osallistuminen tarkastajien valintaan ovat tyydyttäviä, mutta parannuksia on tarpeen tehdä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden käynnistämien tarkastusten yhteydessä.

(8)  Aasia; Eurooppa, Kaukasia ja Keski-Aasia; Välimeren alue ja Lähi-itä; Latinalainen Amerikka.

(9)  Pääosastojen ja yksiköiden vuotta 2003 koskevien toimintakertomusten yhteenvetokertomus KOM(2004) 418 lopullinen, 9.6.2004.

(10)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2002, Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden 2000 yleisen talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle (SN 1651/02).

(11)  Komission tiedonanto yhdennetystä toimintakehyksestä kolmansien maiden kanssa tehtäviä kalastuskumppanuussopimuksia varten (KOM(2002) 637 lopullinen, 23.12.2002).

(12)  Eurooppalaisen kalastuksen ylläpitäminen kaukaisilla vesillä sekä eurooppalaisen kalastussektorin etujen suojeleminen.

(13)  Tavoitteena on edistää kehitysmaiden mahdollisuuksia käyttää hyväksi meren luonnonvaroja, kartuttaa paikallista lisäarvoa ja saada oikeudenmukainen hinta vieraiden kalastusalusten oikeudesta päästä kalastamaan kehitysmaiden yksinomaisille talousvyöhykkeille.

(14)  Euroopan parlamentin 9. lokakuuta 2003 antama päätöslauselma, jossa se hyväksyi kalatalousvaliokunnan mietinnön komission tiedonannosta.

(15)  Euroopan unionin neuvosto, pysyvien edustajien komitean (Coreper) 15. heinäkuuta 2004 neuvostolle antama ilmoitus 11485/04, jonka neuvosto hyväksyi 2599. istunnossaan 19. heinäkuuta 2004.

(16)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2369/2002, annettu 20 päivänä joulukuuta 2002, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta (EYVL L 358, 31.12.2002, s. 49).

(17)  Kahdenvälisten kalastussopimusten arviointiperusteita ja -indikaattoreita koskeva tutkimus (Oceanic Development, joulukuu 2003).

(18)  Komission tiedonanto yhteisen kalastuspolitiikan uudistamisesta (”toimintasuunnitelma”) (KOM(2002) 181 lopullinen, 28.5.2002).

(19)  Komission kertomus neuvostolle — Komission toteuttamat toimenpiteet neuvoston suositukseen liittyvien huomautusten perusteella — Seurantakertomus varainhoitovuodelta 2000 (KOM(2002) 772, 23.12.2002).

(20)  Ehdotus: Neuvoston asetus Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastussopimuksessa määrätyistä kalastusta koskevista edellytyksistä tehtyä neljättä pöytäkirjaa muuttavan pöytäkirjan tekemisestä (KOM(2003) 609, 16.10.2003).

(21)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1245/2004, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2004, Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä sopimuksessa määrätyistä kalastusta koskevista edellytyksistä tehtyä neljättä pöytäkirjaa muuttavan pöytäkirjan tekemisestä (EUVL L 237, 8.7.2004, s. 1).

---

KAHDEKSAS LUKU

Liittymistä valmisteleva strategia

SISÄLLYS

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Tarkastuksen sisältö (Phare-ohjelmat ja Turkkia koskevat ohjelmat)

Valvontajärjestelmien arviointi

Laajentumisasioiden pääosasto

Hankesuunnittelua parannettava

Bulgariaa ja Romaniaa koskevat talousarviositoumukset

Lopputarkastusjärjestelmä

Huomautukset valvontajärjestelmien toiminnasta komission lähetystöjen tasolla

Hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminta uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa

Kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvontajärjestelmien toiminta

Uudet raportointivaatimukset käytössä

Lopulliset ilmoitukset myöhässä

Kokonaiskuvaa parannettava

Rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen sovellettavat tukikelpoisuussäännöt

Rinnakkaisen yhteisrahoituksen puutteellinen tarkistaminen kansallisella tasolla

Valvontajärjestelmiä koskevat päätelmät

Yksityiskohtainen tapahtumien tarkastus — täytäntöönpanosta vastaavalla tasolla suoritetut maksut

Laajentumisasioiden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus ja lausuma

Päätelmät ja suositukset

Phare-ohjelmaan ja Turkkia koskeviin ohjelmiin liittyvän tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päätelmät

Suositukset: lisäparannukset tarpeen

Yhteenveto liittymistä valmistelevasta strategiasta

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 8.1. | Rahoitusnäkymien otsakkeeseen 7 sisältyvät kymmentä Keski- ja Itä-Euroopan maata (1) koskevien liittymistä valmistelevien välineiden (Phare, ISPA ja Sapard) määrärahat sekä Turkkiin sovellettava liittymistä valmisteleva tukiohjelma. Kahdeksan Keski- ja Itä-Euroopan maan osalta ei sidottu uusia määrärahoja maiden EU-jäsenyyden tultua voimaan 1. toukokuuta 2004 (lukuun ottamatta Sapard-ohjelmaa, johon liittyviä maksusitoumuksia tehtiin vuoden 2004 loppuun saakka). Maksut kuitenkin jatkuvat ainakin vuoteen 2006 asti. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

8.1.

Rahoitusnäkymien otsakkeeseen 7 sisältyvät kymmentä Keski- ja Itä-Euroopan maata (1) koskevien liittymistä valmistelevien välineiden (Phare, ISPA ja Sapard) määrärahat sekä Turkkiin sovellettava liittymistä valmisteleva tukiohjelma. Kahdeksan Keski- ja Itä-Euroopan maan osalta ei sidottu uusia määrärahoja maiden EU-jäsenyyden tultua voimaan 1. toukokuuta 2004 (lukuun ottamatta Sapard-ohjelmaa, johon liittyviä maksusitoumuksia tehtiin vuoden 2004 loppuun saakka). Maksut kuitenkin jatkuvat ainakin vuoteen 2006 asti.

| 8.2. | Phare-ohjelman (2) ja Turkkiin (3) sovellettavan liittymistä valmistelevan tukiohjelman täytäntöönpanosta vastaa laajentumisasioiden pääosasto, ja sen kautta tuetaan hallintorakenteiden kehittämistä ja investointeja. Ohjelmien täytäntöönpano tapahtuu lähinnä (4) hajautetun hallinnoinnin avulla siten, että hankintapäätöksiä ja tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä valvotaan ennakkotarkastuksin (DIS (5)) tai että suoritetaan pelkästään jälkivalvontaa (EDIS (6)). Hajautetun hallinnoinnin yhteydessä sopimuspuolille ja edunsaajille suoritettavista maksuista vastaavat kansalliset viranomaiset, ja jälkivalvonnan suorittajana on komissio. |
| --- | --- |

8.2.

Phare-ohjelman (2) ja Turkkiin (3) sovellettavan liittymistä valmistelevan tukiohjelman täytäntöönpanosta vastaa laajentumisasioiden pääosasto, ja sen kautta tuetaan hallintorakenteiden kehittämistä ja investointeja. Ohjelmien täytäntöönpano tapahtuu lähinnä (4) hajautetun hallinnoinnin avulla siten, että hankintapäätöksiä ja tarjouskilpailujen ratkaisupäätöksiä valvotaan ennakkotarkastuksin (DIS (5)) tai että suoritetaan pelkästään jälkivalvontaa (EDIS (6)). Hajautetun hallinnoinnin yhteydessä sopimuspuolille ja edunsaajille suoritettavista maksuista vastaavat kansalliset viranomaiset, ja jälkivalvonnan suorittajana on komissio.

| 8.3. | Sapard-ohjelmalla (7) on vastaavanlainen tavoite maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla. Ohjelman tarkastusta käsitellään yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa neljännessä luvussa (ks. kohdat 4.69—4.76). Päätelmät esitetään liittymistä valmistelevaa strategiaa koskevan luvun kohdassa 8.37. |
| --- | --- |

8.3.

Sapard-ohjelmalla (7) on vastaavanlainen tavoite maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla. Ohjelman tarkastusta käsitellään yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa neljännessä luvussa (ks. kohdat 4.69—4.76). Päätelmät esitetään liittymistä valmistelevaa strategiaa koskevan luvun kohdassa 8.37.

| 8.4. | ISPA (8) perustettiin helpottamaan liittymisprosessia ympäristö- ja liikennealalla. Tätä rahoitusvälinettä koskevaa tarkastusta käsitellään rakennetoimia koskevassa viidennessä luvussa (ks. kohdat 5.55—5.56). Päätelmät esitetään liittymistä valmistelevaa strategiaa koskevan luvun kohdassa 8.37. |
| --- | --- |

8.4.

ISPA (8) perustettiin helpottamaan liittymisprosessia ympäristö- ja liikennealalla. Tätä rahoitusvälinettä koskevaa tarkastusta käsitellään rakennetoimia koskevassa viidennessä luvussa (ks. kohdat 5.55—5.56). Päätelmät esitetään liittymistä valmistelevaa strategiaa koskevan luvun kohdassa 8.37.

| 8.5. | Liittymistä valmistelevaa strategiaa koskevien menojen kokonaismäärä vuonna 2004 oli 3 053 miljoonaa euroa.
  Kaavioissa 8.1 ja 8.2
  on eritelty vuonna 2004 sidotut (1 718 miljoonaa euroa) ja käytetyt määrät (ks. budjettihallintoa koskevat huomautukset kohdissa 2.4—2.29). |
| --- | --- |

8.5.

Liittymistä valmistelevaa strategiaa koskevien menojen kokonaismäärä vuonna 2004 oli 3 053 miljoonaa euroa.
  Kaavioissa 8.1 ja 8.2
  on eritelty vuonna 2004 sidotut (1 718 miljoonaa euroa) ja käytetyt määrät (ks. budjettihallintoa koskevat huomautukset kohdissa 2.4—2.29).

Image

Image

TARKASTUSLAUSUMAAN LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Tarkastuksen sisältö (Phare-ohjelmat ja Turkkia koskevat ohjelmat)

| 8.6. | Tilintarkastustuomioistuin






  a) | arvioi valvontajärjestelmiä keskittyen erityisesti kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvontajärjestelmien toimintaan (ks. kohdat 8.7—8.29); |
| --- | --- | --- |

8.6.

Tilintarkastustuomioistuin

a)

arvioi valvontajärjestelmiä keskittyen erityisesti kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvontajärjestelmien toimintaan (ks. kohdat 8.7—8.29);

| b) | toimitti yksityiskohtaisia tarkastuksia Bulgarian, Tšekin tasavallan, Puolan, Romanian ja Turkin kohdalla poimituista tapahtumista (ks. kohta 8.30); |
| --- | --- |

b)

toimitti yksityiskohtaisia tarkastuksia Bulgarian, Tšekin tasavallan, Puolan, Romanian ja Turkin kohdalla poimituista tapahtumista (ks. kohta 8.30);

| c) | tarkasti laajentumisasioiden pääosaston pääjohtajan antaman vuotuisen toimintakertomuksen ja lausuman (ks. kohdat 8.31—8.32). |
| --- | --- |

c)

tarkasti laajentumisasioiden pääosaston pääjohtajan antaman vuotuisen toimintakertomuksen ja lausuman (ks. kohdat 8.31—8.32).

Valvontajärjestelmien arviointi

Laajentumisasioiden pääosasto

| 8.7. | Laajentumisasioiden pääosasto vastaa esimerkiksi menojen ohjelmoinnista ja sitomisesta, kansallisille rahastoille (9) suoritettavista maksuista sekä koko hankesyklin seurannasta kansallinen yhteisrahoitus, arvioinnit ja lopputarkastukset mukaan lukien. Pääosasto vastaa myös hankintojen ennakkotarkastuksista hajautetun hallinnoinnin yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella esitetään ohjelmatyötä ja talousarviositoumuksia (ks. kohdat 8.8—8.9), yhteisrahoitusta (ks. kohdat 8.20—8.26) sekä lopputarkastuksia (ks. kohdat 8.10—8.13) koskevia huomautuksia. |
| --- | --- |

8.7.

Laajentumisasioiden pääosasto vastaa esimerkiksi menojen ohjelmoinnista ja sitomisesta, kansallisille rahastoille (9) suoritettavista maksuista sekä koko hankesyklin seurannasta kansallinen yhteisrahoitus, arvioinnit ja lopputarkastukset mukaan lukien. Pääosasto vastaa myös hankintojen ennakkotarkastuksista hajautetun hallinnoinnin yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella esitetään ohjelmatyötä ja talousarviositoumuksia (ks. kohdat 8.8—8.9), yhteisrahoitusta (ks. kohdat 8.20—8.26) sekä lopputarkastuksia (ks. kohdat 8.10—8.13) koskevia huomautuksia.

Hankesuunnittelua parannettava

| 8.8. | Ohjelmakausien 2000 ja 2001 hankkeiden, joihin suurin osa vuonna 2004 suoritetuista maksuista liittyy, kohdalla ilmeni joissakin tapauksissa puutteellista suunnittelua, monimutkaisia tavoitteita sekä ehtoja, jotka ovat epäselviä tai joita ei voida soveltaa; tämä lisää virheriskejä täytäntöönpanovaiheessa. Komissio joutuikin muuttamaan hankeasiakirjaa (”project fiche”) usein (10). |
| --- | --- |

8.8.

Ohjelmakausien 2000 ja 2001 hankkeiden, joihin suurin osa vuonna 2004 suoritetuista maksuista liittyy, kohdalla ilmeni joissakin tapauksissa puutteellista suunnittelua, monimutkaisia tavoitteita sekä ehtoja, jotka ovat epäselviä tai joita ei voida soveltaa; tämä lisää virheriskejä täytäntöönpanovaiheessa. Komissio joutuikin muuttamaan hankeasiakirjaa (”project fiche”) usein (10).

Bulgariaa ja Romaniaa koskevat talousarviositoumukset

| 8.9. | Bulgariassa ja Romaniassa toteutettaviin kansallisiin Phare-ohjelmiin liittyviä talousarviositoumuksia lisättiin vuosien 2003 ja 2004 välillä 360 miljoonasta eurosta 578 miljoonaan euroon (lisäys 60 prosenttia) maiden jäsenyyttä koskevien etenemissuunnitelmien mukaisesti (11). Hyväksyessään sitoumuksia, jotka liittyvät hajautetun täytäntöönpanon piirissä hyväksyttyihin ohjelmiin, komission on varmistettava, että kyseisillä mailla on käytössä vaikuttava sisäisen valvonnan järjestelmä (12). Laajentumisasioiden pääosasto on tietoinen kansallisten viranomaisten hallinnollisiin valmiuksiin liittyvistä useista puutteista, ja vuotta 2004 koskevassa toimintakertomuksessa (ks. kohdat 8.31—8.32) esitettiin varauma Romanian ja Bulgarian puutteellisista valmiuksista hallinnoida ja asettaa käyttöön lisääntyviä tukimääriä. On kuitenkin ristiriitaista hyväksyä huomattavasti aiempaa suurempi määrä talousarviositoumuksia samana vuonna kuin katsotaan aiheelliseksi esittää varauma hallinnollisista valmiuksista (13). |
| --- | --- |

8.9.

Bulgariassa ja Romaniassa toteutettaviin kansallisiin Phare-ohjelmiin liittyviä talousarviositoumuksia lisättiin vuosien 2003 ja 2004 välillä 360 miljoonasta eurosta 578 miljoonaan euroon (lisäys 60 prosenttia) maiden jäsenyyttä koskevien etenemissuunnitelmien mukaisesti (11). Hyväksyessään sitoumuksia, jotka liittyvät hajautetun täytäntöönpanon piirissä hyväksyttyihin ohjelmiin, komission on varmistettava, että kyseisillä mailla on käytössä vaikuttava sisäisen valvonnan järjestelmä (12). Laajentumisasioiden pääosasto on tietoinen kansallisten viranomaisten hallinnollisiin valmiuksiin liittyvistä useista puutteista, ja vuotta 2004 koskevassa toimintakertomuksessa (ks. kohdat 8.31—8.32) esitettiin varauma Romanian ja Bulgarian puutteellisista valmiuksista hallinnoida ja asettaa käyttöön lisääntyviä tukimääriä. On kuitenkin ristiriitaista hyväksyä huomattavasti aiempaa suurempi määrä talousarviositoumuksia samana vuonna kuin katsotaan aiheelliseksi esittää varauma hallinnollisista valmiuksista (13).

| 8.9. | Bulgariaa ja Romaniaa koskevien talousarviositoumuksien lisääntyminen johtui jäsenvaltioiden hallitusten päämiesten Kööpenhaminan huippukokouksessa tekemästä päätöksestä, jonka tavoitteena oli nopeuttaa kyseisten valtioiden liittymisvalmisteluja. Komissio on tietoinen täytäntöönpanoelinten valmiuksiin liittyvistä puutteista, joten maksusitoumusmäärärahojen lisäämisen edellytyksenä on hallinto- ja valvontakapasiteetin parantaminen. Jos edellytys ei täyty, komissio voi vielä pienentää määrärahoja. Lisäksi komissio kiinnittää määräaikais- ja seurantakertomuksiensa luvussa 28 (Varainhoidon valvonta) erityistä huomiota määrärahojen käyttövalmiuden kehittymiseen. |
| --- | --- |

8.9.

Bulgariaa ja Romaniaa koskevien talousarviositoumuksien lisääntyminen johtui jäsenvaltioiden hallitusten päämiesten Kööpenhaminan huippukokouksessa tekemästä päätöksestä, jonka tavoitteena oli nopeuttaa kyseisten valtioiden liittymisvalmisteluja. Komissio on tietoinen täytäntöönpanoelinten valmiuksiin liittyvistä puutteista, joten maksusitoumusmäärärahojen lisäämisen edellytyksenä on hallinto- ja valvontakapasiteetin parantaminen. Jos edellytys ei täyty, komissio voi vielä pienentää määrärahoja. Lisäksi komissio kiinnittää määräaikais- ja seurantakertomuksiensa luvussa 28 (Varainhoidon valvonta) erityistä huomiota määrärahojen käyttövalmiuden kehittymiseen.

Lopputarkastusjärjestelmä

| 8.10. | Laajentumisasioiden pääosasto otti vuonna 2001 käyttöön lopputarkastusmenettelyn. Lopputarkastusjärjestelmä kuuluu olennaisiin Phare-ohjelmaan liittyvien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamismenettelyihin. |
| --- | --- |

8.10.

Laajentumisasioiden pääosasto otti vuonna 2001 käyttöön lopputarkastusmenettelyn. Lopputarkastusjärjestelmä kuuluu olennaisiin Phare-ohjelmaan liittyvien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamismenettelyihin.

| 8.11. | Tarkastusten perusteella suoritettavaa seurantaa on parannettu, vaikkakin joitakin viiveitä on vielä havaittavissa. Lopputarkastukset eivät kata rinnakkaisen kansallisen yhteisrahoituksen osalta ilmoitettuja menoja riittävän perusteellisesti (14). Tilanne ei ole tyydyttävä, kun otetaan huomioon alaan liittyvät riskit ja ongelmat, kuten tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnoista käy ilmi (ks. kohdat 8.20—8.28). |
| --- | --- |

8.11.

Tarkastusten perusteella suoritettavaa seurantaa on parannettu, vaikkakin joitakin viiveitä on vielä havaittavissa. Lopputarkastukset eivät kata rinnakkaisen kansallisen yhteisrahoituksen osalta ilmoitettuja menoja riittävän perusteellisesti (14). Tilanne ei ole tyydyttävä, kun otetaan huomioon alaan liittyvät riskit ja ongelmat, kuten tilintarkastustuomioistuimen tarkastushavainnoista käy ilmi (ks. kohdat 8.20—8.28).

| 8.11. | Kuten kohdassa 8.28 todetaan, tällä alalla ei ole havaittu merkittäviä riskejä. |
| --- | --- |

8.11.

Kuten kohdassa 8.28 todetaan, tällä alalla ei ole havaittu merkittäviä riskejä.

| 8.12. | Seurannan kohteena olleiden tarkastuskertomusten määrä nousi vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana 18:sta 57:ään, mutta lopputarkastusten suorittaminen edistyi vuonna 2004 hitaammin kuin vuonna 2003 (15). Vuoden 2004 tarkastustulokset eivät kuitenkaan poikenneet aiemmista vuosista; tilien perustana olevissa toimissa ei havaittu suuria säännönvastaisuuksia. |
| --- | --- |

8.12.

Seurannan kohteena olleiden tarkastuskertomusten määrä nousi vuosien 2003 ja 2004 välisenä aikana 18:sta 57:ään, mutta lopputarkastusten suorittaminen edistyi vuonna 2004 hitaammin kuin vuonna 2003 (15). Vuoden 2004 tarkastustulokset eivät kuitenkaan poikenneet aiemmista vuosista; tilien perustana olevissa toimissa ei havaittu suuria säännönvastaisuuksia.

| 8.13. | Komissio ei antanut toimeksiannon saaneille tarkastajille riittävän selkeitä ohjeita raportointikriteereistä, mikä vähensi tarkastustyön hyödyllisyyttä. Tämä aiheutti myös viivästyksiä seurantamenettelyihin tapauksissa, joissa raportoidut havainnot eivät olleet niin selkeitä, että tulojen ja menojen hyväksyjä olisi voinut tehdä niiden perusteella päätöksen mahdollisesti perittävistä määristä. |
| --- | --- |

8.13.

Komissio ei antanut toimeksiannon saaneille tarkastajille riittävän selkeitä ohjeita raportointikriteereistä, mikä vähensi tarkastustyön hyödyllisyyttä. Tämä aiheutti myös viivästyksiä seurantamenettelyihin tapauksissa, joissa raportoidut havainnot eivät olleet niin selkeitä, että tulojen ja menojen hyväksyjä olisi voinut tehdä niiden perusteella päätöksen mahdollisesti perittävistä määristä.

| 8.13. | Komission raportointiohjeet on annettu asianomaiseen sopimukseen liittyvässä toimeksiannossa. Toimeksiannon yhteydessä annetaan kutakin tarkastustehtävää varten tarkempia tietoja, ja tarvittaessa yksilöidään erityiset riskit, joita tarkastajien odotetaan käsittelevän. Lisäksi toimeksiannon saaneet tarkastajat kutsutaan kerran kuukaudessa kokoukseen keskustelemaan kunkin tarkastuksen etenemisestä.
  Vuonna 2004 annettiin tarkastushavaintojen käsittelyä koskevat suuntaviivat, jotta tulojen ja menojen hyväksyjä voisi tehdä päätöksen mahdollisesta takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

8.13.

Komission raportointiohjeet on annettu asianomaiseen sopimukseen liittyvässä toimeksiannossa. Toimeksiannon yhteydessä annetaan kutakin tarkastustehtävää varten tarkempia tietoja, ja tarvittaessa yksilöidään erityiset riskit, joita tarkastajien odotetaan käsittelevän. Lisäksi toimeksiannon saaneet tarkastajat kutsutaan kerran kuukaudessa kokoukseen keskustelemaan kunkin tarkastuksen etenemisestä.

Vuonna 2004 annettiin tarkastushavaintojen käsittelyä koskevat suuntaviivat, jotta tulojen ja menojen hyväksyjä voisi tehdä päätöksen mahdollisesta takaisinperinnästä.

Huomautukset valvontajärjestelmien toiminnasta komission lähetystöjen tasolla

| 8.14. | Komission lähetystöt antavat ennakkohyväksynnän hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän piirissä hallinnoitaviin ohjelmiin liittyville tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyille. Tämä on vuosien ajan ollut keskeinen valvontatapa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Komission lähetystöjen ennaltahyväksymismenettely toimii yleisesti ottaen hyvin. Kuitenkin silloin, kun sopimuksenteko on kiireellistä, mikä ei ole harvinaista Bulgariassa ja Romaniassa, ennalta annettavan hyväksynnän laatu vaarantuu. |
| --- | --- |

8.14.

Komission lähetystöt antavat ennakkohyväksynnän hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän piirissä hallinnoitaviin ohjelmiin liittyville tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyille. Tämä on vuosien ajan ollut keskeinen valvontatapa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. Komission lähetystöjen ennaltahyväksymismenettely toimii yleisesti ottaen hyvin. Kuitenkin silloin, kun sopimuksenteko on kiireellistä, mikä ei ole harvinaista Bulgariassa ja Romaniassa, ennalta annettavan hyväksynnän laatu vaarantuu.

| 8.14. | Tilintarkastustuomioistuimen Bulgariaa ja Romaniaa koskevat huolenaiheet käyvät ilmi myös vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyvässä pääjohtajan lausumassa esitetystä varaumasta. Tarkasteltaessa ennakkohyväksynnän laatua on yksittäisen tapahtuman sijasta ajateltava koko hankintaprosessin kattavaa jatkuvaa prosessia, joka kestää joskus useita kuukausia ja jonka viimeinen vaihe on sopimuksen allekirjoittaminen. Kuten kohdassa 8.29 todetaan, komission valvontatoimet ovat edelleen tehokkaita. |
| --- | --- |

8.14.

Tilintarkastustuomioistuimen Bulgariaa ja Romaniaa koskevat huolenaiheet käyvät ilmi myös vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyvässä pääjohtajan lausumassa esitetystä varaumasta. Tarkasteltaessa ennakkohyväksynnän laatua on yksittäisen tapahtuman sijasta ajateltava koko hankintaprosessin kattavaa jatkuvaa prosessia, joka kestää joskus useita kuukausia ja jonka viimeinen vaihe on sopimuksen allekirjoittaminen. Kuten kohdassa 8.29 todetaan, komission valvontatoimet ovat edelleen tehokkaita.

| 8.15. | Komission ennalta antamaan hyväksyntään tarvittava työmäärä kuvastaa hakijamaan hallinnollisten valmiuksien laatua. Bulgariassa ja Romaniassa komission lähetystöjen työläänä tehtävänä on paikata kyseisten maiden puutteita hankkeiden valmistelussa ja tarjouskilpailuasiakirjojen laadinnassa. |
| --- | --- |

8.15.

Komission ennalta antamaan hyväksyntään tarvittava työmäärä kuvastaa hakijamaan hallinnollisten valmiuksien laatua. Bulgariassa ja Romaniassa komission lähetystöjen työläänä tehtävänä on paikata kyseisten maiden puutteita hankkeiden valmistelussa ja tarjouskilpailuasiakirjojen laadinnassa.

| 8.15. | Komission lähetystöillä on Bulgariassa ja Romaniassa todellakin vaativa tehtävä, mutta on korostettava, että komissio on kiinnittänyt kansallisen viranomaisen huomion kiireellisesti tarvittaviin korjaustoimenpiteisiin. Nykyisessä hajautetussa täytäntöönpanojärjestelmässä hankintapäätökset ja tarjouskilpailun ratkaisemista koskevat päätökset on tarkastettava ennakolta. |
| --- | --- |

8.15.

Komission lähetystöillä on Bulgariassa ja Romaniassa todellakin vaativa tehtävä, mutta on korostettava, että komissio on kiinnittänyt kansallisen viranomaisen huomion kiireellisesti tarvittaviin korjaustoimenpiteisiin. Nykyisessä hajautetussa täytäntöönpanojärjestelmässä hankintapäätökset ja tarjouskilpailun ratkaisemista koskevat päätökset on tarkastettava ennakolta.

Hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminta uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa

| 8.16. | Laajentumisasioiden pääosasto suoritti vuonna 2004 tarkastuksia paikan päällä laajennettua hajautettua täytäntöönpanoa (EDIS) koskevan prosessin viimeisenä vaiheena ennen kuin komissio teki päätöksen tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyiden ennakkovalvonnasta luopumisesta. Paikan päällä suoritetuissa tarkastuksissa, jotka toteutettiin tyydyttävästi säännösten puitteissa, havaittiin alun perin joitakin puutteita. Kyseiset puutteet korjattiin ennen komission EDIS-päätöstä. |
| --- | --- |

8.16.

Laajentumisasioiden pääosasto suoritti vuonna 2004 tarkastuksia paikan päällä laajennettua hajautettua täytäntöönpanoa (EDIS) koskevan prosessin viimeisenä vaiheena ennen kuin komissio teki päätöksen tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyiden ennakkovalvonnasta luopumisesta. Paikan päällä suoritetuissa tarkastuksissa, jotka toteutettiin tyydyttävästi säännösten puitteissa, havaittiin alun perin joitakin puutteita. Kyseiset puutteet korjattiin ennen komission EDIS-päätöstä.

| 8.17. | EDIS-järjestelmä myönnettiin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta yhdeksälle vuonna 2004 (16). Järjestelmän täytäntöönpanoprosessi on merkinnyt suurta edistystä uusien jäsenvaltioiden hallinnollisten valmiuksien ja valvontajärjestelmien parantamisessa. |
| --- | --- |

8.17.

EDIS-järjestelmä myönnettiin kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta yhdeksälle vuonna 2004 (16). Järjestelmän täytäntöönpanoprosessi on merkinnyt suurta edistystä uusien jäsenvaltioiden hallinnollisten valmiuksien ja valvontajärjestelmien parantamisessa.

| 8.18. | Bulgaria ja Romania ovat laatineet toimintasuunnitelmia, joiden tavoitteena on EDIS-järjestelmän käyttöönotto tammikuuhun 2006 mennessä. |
| --- | --- |

8.18.

Bulgaria ja Romania ovat laatineet toimintasuunnitelmia, joiden tavoitteena on EDIS-järjestelmän käyttöönotto tammikuuhun 2006 mennessä.

| 8.19. | Hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän hallinnointia varten perustetut järjestelmät hyväksyttiin Turkin kohdalla ensimmäistä kertaa vuonna 2003. Komissiolla on yli viiden vuoden kokemus liittymistä valmistelevan strategian täytäntöönpanosta ehdokasmaissa. Turkin kohdalla hyväksymismenettelyn tulos osoittaa — kuten nykytilanteesta on havaittavissa — että kokemuksista ei otettu opiksi, vaikka järjestelmän täytäntöönpanosta Phare-maissa saatuja kokemuksia oli maalle välitetty. Ensimmäisen hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän piiriin kuuluvan ohjelman alkua ovat viivästyttäneet lähinnä varainhoidosta ja sopimuksista vastaavassa yksikössä ja muissa elimissä ilmenneet henkilöstöongelmat, jotka olisivat helpottuneet, jos viranomaiset olisivat hyödyntäneet kertyneitä kokemuksia. |
| --- | --- |

8.19.

Hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän hallinnointia varten perustetut järjestelmät hyväksyttiin Turkin kohdalla ensimmäistä kertaa vuonna 2003. Komissiolla on yli viiden vuoden kokemus liittymistä valmistelevan strategian täytäntöönpanosta ehdokasmaissa. Turkin kohdalla hyväksymismenettelyn tulos osoittaa — kuten nykytilanteesta on havaittavissa — että kokemuksista ei otettu opiksi, vaikka järjestelmän täytäntöönpanosta Phare-maissa saatuja kokemuksia oli maalle välitetty. Ensimmäisen hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän piiriin kuuluvan ohjelman alkua ovat viivästyttäneet lähinnä varainhoidosta ja sopimuksista vastaavassa yksikössä ja muissa elimissä ilmenneet henkilöstöongelmat, jotka olisivat helpottuneet, jos viranomaiset olisivat hyödyntäneet kertyneitä kokemuksia.

Kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvontajärjestelmien toiminta

| 8.20. | Tilintarkastustuomioistuin tutki kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvontaa varten perustettujen hallinnointijärjestelmien toimintaa kymmenen hankkeen kohdalla, jotka valittiin viidessä maassa (17) vuoden 2000 Phare-ohjelman yhteydessä toteutetuista hankkeista. |
| --- | --- |

8.20.

Tilintarkastustuomioistuin tutki kansallisten yhteisrahoitussopimusten valvontaa varten perustettujen hallinnointijärjestelmien toimintaa kymmenen hankkeen kohdalla, jotka valittiin viidessä maassa (17) vuoden 2000 Phare-ohjelman yhteydessä toteutetuista hankkeista.

Uudet raportointivaatimukset käytössä

| 8.21. | Laajentumisasioiden pääosasto on parantanut kansallista yhteisrahoitusta koskevia raportointivaatimuksia. Kansallisten viranomaisten on nyt varmennettava kansallisten rahastojen kautta sovitut ja maksetut määrät, verrattava niitä hankerahoitusmuistioissa ennakoituihin määriin ja tarvittaessa selitettävä kyseisten määrien väliset erot. Lopullisissa ilmoituksissa on nykyisin mainittava kansallisen yhteisrahoituksen kokonaismäärä eriteltynä yhdistetyn ja rinnakkaisen yhteisrahoituksen mukaan. |
| --- | --- |

8.21.

Laajentumisasioiden pääosasto on parantanut kansallista yhteisrahoitusta koskevia raportointivaatimuksia. Kansallisten viranomaisten on nyt varmennettava kansallisten rahastojen kautta sovitut ja maksetut määrät, verrattava niitä hankerahoitusmuistioissa ennakoituihin määriin ja tarvittaessa selitettävä kyseisten määrien väliset erot. Lopullisissa ilmoituksissa on nykyisin mainittava kansallisen yhteisrahoituksen kokonaismäärä eriteltynä yhdistetyn ja rinnakkaisen yhteisrahoituksen mukaan.

Lopulliset ilmoitukset myöhässä

| 8.22. | Kansalliset viranomaiset kuitenkin toimittavat lopulliset ilmoitukset myöhässä eikä laajentumisasioiden pääosasto muistuta heitä riittävän hyvin ilmoitusvelvoitteesta. |
| --- | --- |

8.22.

Kansalliset viranomaiset kuitenkin toimittavat lopulliset ilmoitukset myöhässä eikä laajentumisasioiden pääosasto muistuta heitä riittävän hyvin ilmoitusvelvoitteesta.

| 8.22. | Kansalliset viranomaiset toimittivat komissiolle lopulliset ilmoitukset, jotka olisi voitu lähettää kohtuullisessa määräajassa. Komission vaatimus raportoinnin parantamisesta saattaa viivästyttää ilmoitusten toimittamista. |
| --- | --- |

8.22.

Kansalliset viranomaiset toimittivat komissiolle lopulliset ilmoitukset, jotka olisi voitu lähettää kohtuullisessa määräajassa. Komission vaatimus raportoinnin parantamisesta saattaa viivästyttää ilmoitusten toimittamista.

Kokonaiskuvaa parannettava

| 8.23. | Laajentumisasioiden pääosasto ei vie systemaattisesti muutoksia hankeasiakirjaan. Yhteisrahoitusta ei voida tarkistaa tehokkaasti ilman lopullista versiota hankeasiakirjasta. Välivaiheen raportointi rinnakkaisesta yhteisrahoituksesta on puutteellista eikä laajentumisasioiden pääosasto pysty arvioimaan hyväksyttyyn rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen liittyviä kokonaismääriä. |
| --- | --- |

8.23.

Laajentumisasioiden pääosasto ei vie systemaattisesti muutoksia hankeasiakirjaan. Yhteisrahoitusta ei voida tarkistaa tehokkaasti ilman lopullista versiota hankeasiakirjasta. Välivaiheen raportointi rinnakkaisesta yhteisrahoituksesta on puutteellista eikä laajentumisasioiden pääosasto pysty arvioimaan hyväksyttyyn rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen liittyviä kokonaismääriä.

| 8.23. | Lähetystöissä käytetään ajantasaistettuja hankeasiakirjoja, kun tarkastetaan kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän esittämien rahoituspyyntöjen yhteydessä antamia yhteisrahoitusilmoituksia.
  Ennen ohjelmakautta 2003 ja erityisesti vuosina 2000 ja 2001, jolloin yhteisrahoituksen vähimmäisosuutta koskevaa vaatimusta oltiin vasta ottamassa käyttöön, rahoitusmuodoksi ei välttämättä vielä määrätty rinnakkaista tai yhdistettyä yhteisrahoitusta. Näin helpotettiin liittymistä valmistelevien maiden julkista taloutta. Sen vuoksi maat saattoivat laillisesti valita näiden kahden rahoitusmuodon välillä taikka yhdistellä niitä hankkeiden täytäntöönpanon aikana sillä edellytyksellä, että kaikki oikeudelliset vaatimukset (kuten vähintään 25 prosentin rahoitus investointihankkeissa) täyttyivät. Koska rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen kuuluvia maksuja voidaan suorittaa hankkeen loppupuolella, voi olla, että väliraportissa ei ole mitään raportoitavaa. Vuodesta 2003 rinnakkainen yhteisrahoitus on lähes kokonaan korvattu yhdistetyllä yhteisrahoituksella, jossa tarkastus tapahtuu automaattisesti jokaisen yhteismaksun yhteydessä. Jokaisen maksun yhteydessä seurataan kuitenkin, että mahdollinen rinnakkainen yhteisrahoitus täyttää sille asetetut vaatimukset, ja ennen lopullisen maksun suorittamista tehdään vielä yleistarkastus. Riskienarvioinnin perusteella voidaan vielä tehdä lisätarkastus tilinpäätösvaiheessa. |
| --- | --- |

8.23.

Lähetystöissä käytetään ajantasaistettuja hankeasiakirjoja, kun tarkastetaan kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän esittämien rahoituspyyntöjen yhteydessä antamia yhteisrahoitusilmoituksia.

Ennen ohjelmakautta 2003 ja erityisesti vuosina 2000 ja 2001, jolloin yhteisrahoituksen vähimmäisosuutta koskevaa vaatimusta oltiin vasta ottamassa käyttöön, rahoitusmuodoksi ei välttämättä vielä määrätty rinnakkaista tai yhdistettyä yhteisrahoitusta. Näin helpotettiin liittymistä valmistelevien maiden julkista taloutta. Sen vuoksi maat saattoivat laillisesti valita näiden kahden rahoitusmuodon välillä taikka yhdistellä niitä hankkeiden täytäntöönpanon aikana sillä edellytyksellä, että kaikki oikeudelliset vaatimukset (kuten vähintään 25 prosentin rahoitus investointihankkeissa) täyttyivät. Koska rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen kuuluvia maksuja voidaan suorittaa hankkeen loppupuolella, voi olla, että väliraportissa ei ole mitään raportoitavaa. Vuodesta 2003 rinnakkainen yhteisrahoitus on lähes kokonaan korvattu yhdistetyllä yhteisrahoituksella, jossa tarkastus tapahtuu automaattisesti jokaisen yhteismaksun yhteydessä. Jokaisen maksun yhteydessä seurataan kuitenkin, että mahdollinen rinnakkainen yhteisrahoitus täyttää sille asetetut vaatimukset, ja ennen lopullisen maksun suorittamista tehdään vielä yleistarkastus. Riskienarvioinnin perusteella voidaan vielä tehdä lisätarkastus tilinpäätösvaiheessa.

Rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen sovellettavat tukikelpoisuussäännöt

| 8.24. | Kansallisten rahoitusosuuksien kohdalla komissio ei ole — toisin kuin rakennerahastojen kohdalla — vahvistanut selviä sääntöjä tukikelpoisuuden määrittelemiseksi. Hankerahoitusmuistion mukaan veroja, tulleja ja tuontitulleja ei kuitenkaan voida rahoittaa Phare-tuella (18), mistä seuraa välittömästi, että kyseiset menot eivät ole tukikelpoisia myöskään kansallisen yhteisrahoituksen yhteydessä. Tätä sääntöä noudatetaan yhdistetyn yhteisrahoituksen kohdalla; sen yhteydessä kansallista rahoitusosuutta hallinnoidaan samoin säännöin kuin Phare-varoja. |
| --- | --- |

8.24.

Kansallisten rahoitusosuuksien kohdalla komissio ei ole — toisin kuin rakennerahastojen kohdalla — vahvistanut selviä sääntöjä tukikelpoisuuden määrittelemiseksi. Hankerahoitusmuistion mukaan veroja, tulleja ja tuontitulleja ei kuitenkaan voida rahoittaa Phare-tuella (18), mistä seuraa välittömästi, että kyseiset menot eivät ole tukikelpoisia myöskään kansallisen yhteisrahoituksen yhteydessä. Tätä sääntöä noudatetaan yhdistetyn yhteisrahoituksen kohdalla; sen yhteydessä kansallista rahoitusosuutta hallinnoidaan samoin säännöin kuin Phare-varoja.

| 8.24. | Phare-ohjelmaan sovellettavaa yhteisrahoitusta koskevia sääntöjä ja toimintatapoja on kehitetty vuosikymmenen ajan. Rinnakkaisen yhteisrahoituksen yhteydessä esimerkiksi luontoissuoritukset ovat sallittuja toisin kuin yhdistetyn yhteisrahoituksen yhteydessä. Lisäksi on otettava huomioon, että Phare-maat voivat riitauttaa kaikki kiistanalaiset ja taannehtivasti sovelletut uusimmat yhteisrahoitusta koskevat säännöt. |
| --- | --- |

8.24.

Phare-ohjelmaan sovellettavaa yhteisrahoitusta koskevia sääntöjä ja toimintatapoja on kehitetty vuosikymmenen ajan. Rinnakkaisen yhteisrahoituksen yhteydessä esimerkiksi luontoissuoritukset ovat sallittuja toisin kuin yhdistetyn yhteisrahoituksen yhteydessä. Lisäksi on otettava huomioon, että Phare-maat voivat riitauttaa kaikki kiistanalaiset ja taannehtivasti sovelletut uusimmat yhteisrahoitusta koskevat säännöt.

| 8.25. | Rinnakkaisen yhteisrahoituksen hallinnoinnista vastaavat edunsaajamaiden ministeriöt tai viranomaiset eikä rahoitus kuulu tavanomaiseen Phare-tuen raportointijärjestelmään. Laajentumisasioiden pääosasto toimitti kesäkuussa 2004 kansallisille tulojen ja menojen hyväksyjille tiedotteen, jonka mukaan arvonlisävero hyväksytään rinnakkaisen yhteisrahoituksen piiriin sillä edellytyksellä, että asia yksilöidään ja perustellaan asianmukaisesti lopullisissa ilmoituksissa. Saman tiedotteen mukaan rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen liittyviä menoja hyväksytään vuoden ajan hankerahoitusmuistion voimassaolon päättymisestä. |
| --- | --- |

8.25.

Rinnakkaisen yhteisrahoituksen hallinnoinnista vastaavat edunsaajamaiden ministeriöt tai viranomaiset eikä rahoitus kuulu tavanomaiseen Phare-tuen raportointijärjestelmään. Laajentumisasioiden pääosasto toimitti kesäkuussa 2004 kansallisille tulojen ja menojen hyväksyjille tiedotteen, jonka mukaan arvonlisävero hyväksytään rinnakkaisen yhteisrahoituksen piiriin sillä edellytyksellä, että asia yksilöidään ja perustellaan asianmukaisesti lopullisissa ilmoituksissa. Saman tiedotteen mukaan rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen liittyviä menoja hyväksytään vuoden ajan hankerahoitusmuistion voimassaolon päättymisestä.

| 8.25. | Komission syyskuussa 2002 yhteisrahoituksen periaatteista antamiin suuntaviivoihin sisällytettiin myös rakennerahastoja koskevat tukikelpoisuussäännöt (joiden perusteella alv sallitaan tietyin edellytyksin), jotta voitiin lieventää sellaisia sääntöjä, jotka ovat jäsenvaltioihin sovellettavia sääntöjä tiukempia. Komissio katsoikin, että sillä ei ollut liittymisen jälkeen oikeudellista perustetta päättää, että rinnakkaisesta kansallisesta yhteisrahoituksesta maksettua alv:a ei hyväksyttäisi tuen piiriin. Ohjeita virtaviivaistettiin edelleen kesäkuussa 2004, jolloin lähetettiin kirje kansallisille tulojen ja menojen hyväksyjille. Kirjeessä selvennettiin muun muassa alv:n ja muiden verojen ja tullien tukikelpoisuutta. Käytännössä ohjeita yhdenmukaistettiin rakennerahastoja koskevien ohjeiden kanssa, sillä suurimmasta osasta tuensaajia oli jo tullut jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

8.25.

Komission syyskuussa 2002 yhteisrahoituksen periaatteista antamiin suuntaviivoihin sisällytettiin myös rakennerahastoja koskevat tukikelpoisuussäännöt (joiden perusteella alv sallitaan tietyin edellytyksin), jotta voitiin lieventää sellaisia sääntöjä, jotka ovat jäsenvaltioihin sovellettavia sääntöjä tiukempia. Komissio katsoikin, että sillä ei ollut liittymisen jälkeen oikeudellista perustetta päättää, että rinnakkaisesta kansallisesta yhteisrahoituksesta maksettua alv:a ei hyväksyttäisi tuen piiriin. Ohjeita virtaviivaistettiin edelleen kesäkuussa 2004, jolloin lähetettiin kirje kansallisille tulojen ja menojen hyväksyjille. Kirjeessä selvennettiin muun muassa alv:n ja muiden verojen ja tullien tukikelpoisuutta. Käytännössä ohjeita yhdenmukaistettiin rakennerahastoja koskevien ohjeiden kanssa, sillä suurimmasta osasta tuensaajia oli jo tullut jäsenvaltioita.

| 8.26. | Sillä, että laajentumisasioiden pääosasto hyväksyy alv:n tukikelpoiseksi menoksi rinnakkaisen yhteisrahoituksen yhteydessä, ei ole oikeudellista perustaa. Phare-asetuksen mukaan alv ei kuulu yhteisön rahoituksen piiriin, joten sen hyväksyminen yhteisrahoituksen piiriin olisi asetuksessa tarkoitetun vastaista. |
| --- | --- |

8.26.

Sillä, että laajentumisasioiden pääosasto hyväksyy alv:n tukikelpoiseksi menoksi rinnakkaisen yhteisrahoituksen yhteydessä, ei ole oikeudellista perustaa. Phare-asetuksen mukaan alv ei kuulu yhteisön rahoituksen piiriin, joten sen hyväksyminen yhteisrahoituksen piiriin olisi asetuksessa tarkoitetun vastaista.

| 8.26. | Komissio katsoo, että alv:n käsitteleminen joissakin tapauksissa tukikelpoisena menona rinnakkaisen yhteisrahoituksen perusteella on Phare-asetuksen mukaista, sillä komission näkemyksen mukaan tässä asetuksessa annettuja sääntöjä sovelletaan vain yhteisön rahoitukseen. |
| --- | --- |

8.26.

Komissio katsoo, että alv:n käsitteleminen joissakin tapauksissa tukikelpoisena menona rinnakkaisen yhteisrahoituksen perusteella on Phare-asetuksen mukaista, sillä komission näkemyksen mukaan tässä asetuksessa annettuja sääntöjä sovelletaan vain yhteisön rahoitukseen.

Rinnakkaisen yhteisrahoituksen puutteellinen tarkistaminen kansallisella tasolla

| 8.27. | Kansalliset rahastot keräävät tietoja rinnakkaisesta yhteisrahoituksesta rahoituspyyntöjen laadinnan yhteydessä. Tietoja ei kuitenkaan tarkisteta, minkä seurauksena yhteisrahoitukseen liittyviä puutteita ja tukeen oikeuttamattomia menoja saattaa jäädä pitkäksi aikaa havaitsematta. |
| --- | --- |

8.27.

Kansalliset rahastot keräävät tietoja rinnakkaisesta yhteisrahoituksesta rahoituspyyntöjen laadinnan yhteydessä. Tietoja ei kuitenkaan tarkisteta, minkä seurauksena yhteisrahoitukseen liittyviä puutteita ja tukeen oikeuttamattomia menoja saattaa jäädä pitkäksi aikaa havaitsematta.

| 8.27. | Tätä asiaa on käsitelty syyskuusta 2002. Kesäkuussa 2004 kansallisille tulojen ja menojen hyväksyjille lähetetyssä ohjeessa muutettiin yhteisrahoitusta koskevan ilmoituksen muotoa kansallisella tasolla tehtävien tarkastusten tehostamiseksi. |
| --- | --- |

8.27.

Tätä asiaa on käsitelty syyskuusta 2002. Kesäkuussa 2004 kansallisille tulojen ja menojen hyväksyjille lähetetyssä ohjeessa muutettiin yhteisrahoitusta koskevan ilmoituksen muotoa kansallisella tasolla tehtävien tarkastusten tehostamiseksi.

| 8.28. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama rinnakkaiseen kansalliseen yhteisrahoitukseen ilmoitettujen menojen tarkastus toi esille useita tapauksia, joissa arvonlisävero oli sisällytetty rahoituksen piiriin ja joitakin tapauksia, joissa menoja oli suoritettu hankerahoitusmuistiossa määritetyn tukikelpoisuusajan ulkopuolella; lisäksi havaittiin yksi tapaus, johon liittyi tukeen oikeuttamaton luontoissuoritus. Vaikutus EU:n talousarvioon oli vähäinen. Bulgariassa ja Romaniassa rinnakkaisen yhteisrahoituksen piirissä toteutuneita menoja koskevaa välivaiheen raportointia ei kuitenkaan voitu tarkastaa puutteellisen kirjausketjun ja riittämättömän todentavan aineiston takia. Turkissa sama ongelma liittyi erääseen MEDA-ohjelmaan (19), jonka yhteydessä oli hyväksytty luontoissuoritus. |
| --- | --- |

8.28.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama rinnakkaiseen kansalliseen yhteisrahoitukseen ilmoitettujen menojen tarkastus toi esille useita tapauksia, joissa arvonlisävero oli sisällytetty rahoituksen piiriin ja joitakin tapauksia, joissa menoja oli suoritettu hankerahoitusmuistiossa määritetyn tukikelpoisuusajan ulkopuolella; lisäksi havaittiin yksi tapaus, johon liittyi tukeen oikeuttamaton luontoissuoritus. Vaikutus EU:n talousarvioon oli vähäinen. Bulgariassa ja Romaniassa rinnakkaisen yhteisrahoituksen piirissä toteutuneita menoja koskevaa välivaiheen raportointia ei kuitenkaan voitu tarkastaa puutteellisen kirjausketjun ja riittämättömän todentavan aineiston takia. Turkissa sama ongelma liittyi erääseen MEDA-ohjelmaan (19), jonka yhteydessä oli hyväksytty luontoissuoritus.

| 8.28. | Sopimusten tekoa ja maksuja koskevista määräajoista määrätään rahoituspöytäkirjassa, jossa viitataan ”EY:n avustukseen” (3 §:ssä mainitaan, että ”EY:n avustus on saatavissa sopimusten tekoon ... saakka” ja että ”maksujen suorittamisen määräaika on ...”). Kansalliset viranomaiset voivat näin väittää, että kyseisiä päivämääriä sovelletaan vain EU:n tukiosuuteen eikä niiden rahoitusosuuteen. Tätä asiaa on selvennetty toteamalla, että yhteisrahoitukseen sovellettavat määräajat ovat samat kuin Phare-ohjelmassa ja että rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen kuuluvia maksuja on mahdollista hyväksyä yhden vuoden ajalta rahoituspöytäkirjassa esitetyn maksukauden jälkeen (sillä edellytyksellä, että komissio ja kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ovat sopineet asiasta kirjeitse). |
| --- | --- |

8.28.

Sopimusten tekoa ja maksuja koskevista määräajoista määrätään rahoituspöytäkirjassa, jossa viitataan ”EY:n avustukseen” (3 §:ssä mainitaan, että ”EY:n avustus on saatavissa sopimusten tekoon ... saakka” ja että ”maksujen suorittamisen määräaika on ...”). Kansalliset viranomaiset voivat näin väittää, että kyseisiä päivämääriä sovelletaan vain EU:n tukiosuuteen eikä niiden rahoitusosuuteen. Tätä asiaa on selvennetty toteamalla, että yhteisrahoitukseen sovellettavat määräajat ovat samat kuin Phare-ohjelmassa ja että rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen kuuluvia maksuja on mahdollista hyväksyä yhden vuoden ajalta rahoituspöytäkirjassa esitetyn maksukauden jälkeen (sillä edellytyksellä, että komissio ja kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ovat sopineet asiasta kirjeitse).

Valvontajärjestelmiä koskevat päätelmät

| 8.29. | Valvontajärjestelmät ovat kehittyneet vuosien mittaan. Uusien jäsenvaltioiden kohdalla valvontajärjestelmien yleisesti tyydyttävää tasoa ilmentää se, että EDIS-järjestelmä myönnettiin perusteellisen arviointi- ja tarkistusmenettelyn jälkeen. Bulgariassa, Romaniassa ja Turkissa kansalliset valvontajärjestelmät ovat melko heikkoja. Komission valvontajärjestelmien keskeisenä osatekijänä on näin ollen edelleen komission lähetystöjen käyttämän ennakkohyväksynnän toimivuus. Valvontajärjestelmien avulla saadaan rinnakkaista yhteisrahoitusta koskevia vaatimuksia lukuun ottamatta kaiken kaikkiaan kohtuullinen varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

8.29.

Valvontajärjestelmät ovat kehittyneet vuosien mittaan. Uusien jäsenvaltioiden kohdalla valvontajärjestelmien yleisesti tyydyttävää tasoa ilmentää se, että EDIS-järjestelmä myönnettiin perusteellisen arviointi- ja tarkistusmenettelyn jälkeen. Bulgariassa, Romaniassa ja Turkissa kansalliset valvontajärjestelmät ovat melko heikkoja. Komission valvontajärjestelmien keskeisenä osatekijänä on näin ollen edelleen komission lähetystöjen käyttämän ennakkohyväksynnän toimivuus. Valvontajärjestelmien avulla saadaan rinnakkaista yhteisrahoitusta koskevia vaatimuksia lukuun ottamatta kaiken kaikkiaan kohtuullinen varmuus tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Yksityiskohtainen tapahtumien tarkastus — täytäntöönpanosta vastaavalla tasolla suoritetut maksut

| 8.30. | Yhteensä 13 hanketta, joihin liittyviä maksuja komissio oli suorittanut vuonna 2004, valittiin yksityiskohtaiseen maksujen tarkastukseen (20) Tšekin tasavallasta, Puolasta, Bulgariasta, Romaniasta ja Turkista. Maksut olivat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset; niihin liittyi ainoastaan joitakin muodollisia virheitä, kuten viivästyneitä maksuja ja vähäisiä poikkeamia tarjouskilpailusäännöistä. Tulokset tukevat tilintarkastustuomioistuimen suorittamaa valvontajärjestelmien arviointia (ks. kohta 8.29). |
| --- | --- |

8.30.

Yhteensä 13 hanketta, joihin liittyviä maksuja komissio oli suorittanut vuonna 2004, valittiin yksityiskohtaiseen maksujen tarkastukseen (20) Tšekin tasavallasta, Puolasta, Bulgariasta, Romaniasta ja Turkista. Maksut olivat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset; niihin liittyi ainoastaan joitakin muodollisia virheitä, kuten viivästyneitä maksuja ja vähäisiä poikkeamia tarjouskilpailusäännöistä. Tulokset tukevat tilintarkastustuomioistuimen suorittamaa valvontajärjestelmien arviointia (ks. kohta 8.29).

Laajentumisasioiden pääosaston pääjohtajan vuotuinen toimintakertomus ja lausuma

| 8.31. | Aiempina vuosina esitettyjä varaumia ei esitetty uudelleen. Laajentumisasioiden pääosaston pääjohtaja esitti sen sijaan uuden varauman hallintojärjestelmien puutteista sekä Bulgarian ja Romanian valmiuksista hallinnoida ja asettaa käyttöön lisääntyviä tukimääriä. |
| --- | --- |

8.31.

Aiempina vuosina esitettyjä varaumia ei esitetty uudelleen. Laajentumisasioiden pääosaston pääjohtaja esitti sen sijaan uuden varauman hallintojärjestelmien puutteista sekä Bulgarian ja Romanian valmiuksista hallinnoida ja asettaa käyttöön lisääntyviä tukimääriä.

| 8.32. | Tilintarkastustuomioistuin tukee komission arviointia. Se katsoo kuitenkin, että siltä osin kuin on kyse hallinnointiin tulevaisuudessa liittyvistä riskeistä, niitä ei pitäisi esittää vuoden 2004 toimista annettua lausumaa koskevana varaumana, vaan pikemminkin vuotuisen toimintakertomuksen riskinarviointia käsittelevässä osassa. |
| --- | --- |

8.32.

Tilintarkastustuomioistuin tukee komission arviointia. Se katsoo kuitenkin, että siltä osin kuin on kyse hallinnointiin tulevaisuudessa liittyvistä riskeistä, niitä ei pitäisi esittää vuoden 2004 toimista annettua lausumaa koskevana varaumana, vaan pikemminkin vuotuisen toimintakertomuksen riskinarviointia käsittelevässä osassa.

| 8.32. | Kuten varaumaa koskevassa tekstissä todetaan, syy varauman esittämiseen vuonna 2004 on se, että riskit liittyvät vuonna 2004 tehtyjen talousarviositoumusten järkevään hoitamiseen vastaisuudessa ja vaikuttavat sen vuoksi pääjohtajan vuotta 2004 koskevaan lausumaan. Kun tilintarkastustuomioistuin katsoo, että esitetty varauma liittyy tulevaisuuteen, pääjohtaja taas katsoo, että vuoden 2004 riski koskee kyseisen vuoden sitoumuksia, vaikka onkin todennäköistä, että riski mahdollisesti toteutuu (maksusitoumuksia mahdollisesti puretaan) vasta myöhempinä vuosina. |
| --- | --- |

8.32.

Kuten varaumaa koskevassa tekstissä todetaan, syy varauman esittämiseen vuonna 2004 on se, että riskit liittyvät vuonna 2004 tehtyjen talousarviositoumusten järkevään hoitamiseen vastaisuudessa ja vaikuttavat sen vuoksi pääjohtajan vuotta 2004 koskevaan lausumaan. Kun tilintarkastustuomioistuin katsoo, että esitetty varauma liittyy tulevaisuuteen, pääjohtaja taas katsoo, että vuoden 2004 riski koskee kyseisen vuoden sitoumuksia, vaikka onkin todennäköistä, että riski mahdollisesti toteutuu (maksusitoumuksia mahdollisesti puretaan) vasta myöhempinä vuosina.

Päätelmät ja suositukset

Phare-ohjelmaan ja Turkkia koskeviin ohjelmiin liittyvän tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päätelmät

| 8.33. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio on edelleen parantanut Phare-ohjelmiin ja Turkkia koskeviin ohjelmiin liittyvää sisäistä valvontaympäristöään. EDIS-järjestelmän täytäntöönpano on merkinnyt huomattavaa edistystä hallinnollisten valmiuksien ja valvontajärjestelmien parantamisessa uusissa jäsenvaltioissa. Laajentumisasioiden pääosasto on tietoinen siitä, että Bulgariassa ja Romaniassa valvontajärjestelmät ovat kuitenkin yhä heikot. |
| --- | --- |

8.33.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio on edelleen parantanut Phare-ohjelmiin ja Turkkia koskeviin ohjelmiin liittyvää sisäistä valvontaympäristöään. EDIS-järjestelmän täytäntöönpano on merkinnyt huomattavaa edistystä hallinnollisten valmiuksien ja valvontajärjestelmien parantamisessa uusissa jäsenvaltioissa. Laajentumisasioiden pääosasto on tietoinen siitä, että Bulgariassa ja Romaniassa valvontajärjestelmät ovat kuitenkin yhä heikot.

| 8.34. | Tarkastuksessa testatuissa tapahtumissa ei havaittu olennaisia virheitä, mikä vastaa edeltävän vuoden tarkastustuloksia. Valvontajärjestelmissä havaittiin kuitenkin edelleen seuraavat puutteet: |
| --- | --- |

8.34.

Tarkastuksessa testatuissa tapahtumissa ei havaittu olennaisia virheitä, mikä vastaa edeltävän vuoden tarkastustuloksia. Valvontajärjestelmissä havaittiin kuitenkin edelleen seuraavat puutteet:

| 8.34. | Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen mutta korostaa, että esitettyjä puutteita on jo korjattu: |
| --- | --- |

8.34.

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen mutta korostaa, että esitettyjä puutteita on jo korjattu:

| a) | komissio ei antanut toimeksiannon saaneille tarkastajille riittävän selkeitä ohjeita raportointikriteereistä eikä kansalliseen rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen kuuluvaksi ilmoitettuja menoja ole sisällytetty tarkastukseen riittävän perusteellisesti; |
| --- | --- |

a)

komissio ei antanut toimeksiannon saaneille tarkastajille riittävän selkeitä ohjeita raportointikriteereistä eikä kansalliseen rinnakkaiseen yhteisrahoitukseen kuuluvaksi ilmoitettuja menoja ole sisällytetty tarkastukseen riittävän perusteellisesti;

| a) | Raportointia ja rinnakkaisen yhteisrahoituksen arviointia koskevia ohjeita on uusittu. |
| --- | --- |

a)

Raportointia ja rinnakkaisen yhteisrahoituksen arviointia koskevia ohjeita on uusittu.

| b) | Turkin viranomaiset eivät ole hyödyntäneet kertyneitä kokemuksia riittävän hyvin, vaikka maalle oli välitetty hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän toteuttamisesta Phare-maissa saatuja kokemuksia; |
| --- | --- |

b)

Turkin viranomaiset eivät ole hyödyntäneet kertyneitä kokemuksia riittävän hyvin, vaikka maalle oli välitetty hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän toteuttamisesta Phare-maissa saatuja kokemuksia;

| c) | lopullisten ilmoitusten toimittamiseen liittyy viiveitä, tukikelpoisuussääntöjä sovelletaan virheellisesti, välivaiheen raportointi on puutteellista ja rinnakkaisen yhteisrahoituksen piiriin ilmoitettujen menojen kirjausketju on puutteellinen. |
| --- | --- |

c)

lopullisten ilmoitusten toimittamiseen liittyy viiveitä, tukikelpoisuussääntöjä sovelletaan virheellisesti, välivaiheen raportointi on puutteellista ja rinnakkaisen yhteisrahoituksen piiriin ilmoitettujen menojen kirjausketju on puutteellinen.

| c) | Kansalliset viranomaiset toimittivat lopulliset ilmoitukset kohtuullisessa määräajassa. Yhteisrahoitusta koskevia vaatimuksia on tiukennettu ja yhteisrahoituksen valvontaa sekä siihen liittyvää raportointia on lisätty. Väliraportit sellaisesta rinnakkaisesta yhteisrahoituksesta, johon kuuluvia maksuja ei tarvitse suorittaa ennen hankkeen päättymistä, ovat aina epätäydellisiä. |
| --- | --- |

c)

Kansalliset viranomaiset toimittivat lopulliset ilmoitukset kohtuullisessa määräajassa. Yhteisrahoitusta koskevia vaatimuksia on tiukennettu ja yhteisrahoituksen valvontaa sekä siihen liittyvää raportointia on lisätty. Väliraportit sellaisesta rinnakkaisesta yhteisrahoituksesta, johon kuuluvia maksuja ei tarvitse suorittaa ennen hankkeen päättymistä, ovat aina epätäydellisiä.

Suositukset: lisäparannukset tarpeen

| 8.35. | Komission tulee parantaa hankesuunnittelua ja varmistaa, että aiemmista ehdokasmaista saatuja kokemuksia hyödynnetään uusissa ehdokasmaissa, sekä tehostaa rinnakkaisen yhteisrahoituksen valvontaa esimerkiksi sisällyttämällä se lopputarkastuksiin; komission tulee niin ikään mukauttaa tukikelpoisuussäännöt sovellettaviin säännöksiin. Komission on tehostettava toimiaan hallinto- ja valvontajärjestelmien parantamiseksi EDIS-järjestelmän avulla Bulgariassa ja Romaniassa. |
| --- | --- |

8.35.

Komission tulee parantaa hankesuunnittelua ja varmistaa, että aiemmista ehdokasmaista saatuja kokemuksia hyödynnetään uusissa ehdokasmaissa, sekä tehostaa rinnakkaisen yhteisrahoituksen valvontaa esimerkiksi sisällyttämällä se lopputarkastuksiin; komission tulee niin ikään mukauttaa tukikelpoisuussäännöt sovellettaviin säännöksiin. Komission on tehostettava toimiaan hallinto- ja valvontajärjestelmien parantamiseksi EDIS-järjestelmän avulla Bulgariassa ja Romaniassa.

| 8.35. | Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen huomautukset huomioon, kuten edellä on yksityiskohtaisemmin selvitetty. Komissio on esimerkiksi antanut tarpeelliset suuntaviivat, tehostanut raportointia, jakanut tietoa parhaista toimintatavoista sekä järjestänyt tiedotusta ja koulutusta, kuten vuonna 2005 pidetyn seminaarin ”Lessons learned” (Kokemuksista opittua). |
| --- | --- |

8.35.

Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen huomautukset huomioon, kuten edellä on yksityiskohtaisemmin selvitetty. Komissio on esimerkiksi antanut tarpeelliset suuntaviivat, tehostanut raportointia, jakanut tietoa parhaista toimintatavoista sekä järjestänyt tiedotusta ja koulutusta, kuten vuonna 2005 pidetyn seminaarin ”Lessons learned” (Kokemuksista opittua).

YHTEENVETO LIITTYMISTÄ VALMISTELEVASTA STRATEGIASTA

| 8.36. | Tilintarkastustuomioistuimen arviointia liittymistä valmistelevista välineistä on käsitelty Pharen ja Turkkia koskevien ohjelmien osalta tässä luvussa (ks. kohdat 8.33—8.34), Sapard-ohjelman osalta neljännessä luvussa (ks. kohta 4.76) ja Ispan osalta viidennessä luvussa (ks. kohdat 5.55—5.56). |
| --- | --- |

8.36.

Tilintarkastustuomioistuimen arviointia liittymistä valmistelevista välineistä on käsitelty Pharen ja Turkkia koskevien ohjelmien osalta tässä luvussa (ks. kohdat 8.33—8.34), Sapard-ohjelman osalta neljännessä luvussa (ks. kohta 4.76) ja Ispan osalta viidennessä luvussa (ks. kohdat 5.55—5.56).

| 8.37. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset osoittavat, että kaikkien liittymistä valmistelevien välineiden (Phare, Turkkia koskevat ohjelmat, Sapard ja Ispa) valvontajärjestelmät komission keskusyksiköissä ja lähetystöissä sekä varmentamisesta vastaavien viranomaisten luona olivat periaatteessa moitteettomia ja toimivia. Ehdokasmaissa täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla ilmenee kuitenkin yhä eriasteisia riskejä kaikkien ohjelmien kohdalla (ks. kohdat 8.29, 4.76—4.77 ja 5.56). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu olennaisia virheitä tilien perustana olevissa toimissa. |
| --- | --- |

8.37.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset osoittavat, että kaikkien liittymistä valmistelevien välineiden (Phare, Turkkia koskevat ohjelmat, Sapard ja Ispa) valvontajärjestelmät komission keskusyksiköissä ja lähetystöissä sekä varmentamisesta vastaavien viranomaisten luona olivat periaatteessa moitteettomia ja toimivia. Ehdokasmaissa täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tasolla ilmenee kuitenkin yhä eriasteisia riskejä kaikkien ohjelmien kohdalla (ks. kohdat 8.29, 4.76—4.77 ja 5.56). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ei havaittu olennaisia virheitä tilien perustana olevissa toimissa.

---

(1)  Tšekin tasavalta, Viro, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Slovenia, Slovakian tasavalta, Bulgaria ja Romania.

(2)  Puola, Unkari ja Itä-Euroopan rakennemuutos, neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89 (EYVL L 375, 23.12.1989, s. 11).

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2500/2001, annettu 17 päivänä joulukuuta 2001, liittymistä valmistelevasta rahoitustuesta Turkille (EYVL L 342, 27.12.2001, s. 1, oikaisu: EYVL L 285, 23.10.2002, s. 26).

(4)  Kaikista vuonna 2004 suoritetuista Phare-maksuista ja Turkkia koskevista maksuista noin 80 prosenttia liittyi hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluviin ohjelmiin, kahdeksan prosenttia keskitetysti hallinnoituihin ohjelmiin ja seitsemän prosenttia yhteisesti hallinnoituihin ohjelmiin (lähinnä ydinvoimaloiden purkaminen Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin välityksellä) ja loput viisi prosenttia kuuluu Euroopan komission Turkin lähetystön (hajautetun) hallinnoinnin piiriin ja niiden tarkoituksena on aiempien Turkin kanssa tehtyjen (lähinnä MEDA-)yhteistyöohjelmien saattaminen loppuun.

(5)  Decentralised Implementation System (hajautettu täytäntöönpanojärjestelmä).

(6)  Extended Decentralised Implementation System (laajennettu hajautettu täytäntöönpanojärjestelmä), jonka yhteydessä komissio ei suorita tarjouskilpailu- ja sopimusmenettelyiden ennakkovalvontaa.

(7)  Maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskeva erityinen liittymisohjelma (Sapard), neuvoston asetus (EY) N:o 1268/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 87).

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1267/1999 liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen luomisesta (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 73).

(9)  Kaikkiin ehdokasmaihin perustettiin kansalliset rahastot kanavoimaan kuhunkin kolmeen liittymistä valmistelevaan välineeseen liittyviä varoja, kun varat saadaan komissiolta ja kun ne jaetaan täytäntöönpanovirastoille.

(10)  Phare-hankkeisiin liittyviä hankeasiakirjoja oli muutettu 10:ssä tapauksessa 16:sta.

(11)  Komission tiedonanto KOM(2002) 624, 13.11.2002.

(12)  Varainhoitoasetuksen 164 artikla.

(13)  Laajentumisasioiden pääosaston pääjohtaja on ilmoittanut korjaavista toimenpiteistä, esimerkiksi jaksoa 2004—2006 koskevien varojen suuntaamisen uudelleenarvioinnista vuonna 2005 suoritettavan hallinnointijärjestelmän arvioinnin perusteella.

(14)  Yhdistetyssä yhteisrahoituksessa osapuolet rahoittavat yhtäaikaisesti hankkeen kunkin osa-alueen ja suorittavat niihin liittyvät maksut yhtäaikaisesti. Rinnakkaisella yhteisrahoituksella tarkoitetaan sitä, että osapuolet rahoittavat hankkeen eri osa-alueita mahdollisesti eri aikoihin ja että niihin liittyvät maksut suoritetaan erikseen.

(15)  Vuonna 2004 toimitettiin12 alustavaa tarkastuskertomusta, kun vastaava määrä vuonna 2003 oli 49. Vuonna 2004 käynnistettiin 32 uutta tarkastusta; vuonna 2003 niitä oli käynnistetty 34.

(16)  Puolalle myönnettiin EDIS-järjestelmä maaliskuussa 2005.

(17)  Tšekin tasavalta (2), Puola (3), Slovenia (2), Bulgaria (1) ja Romania (2).

(18)  Hankerahoitusmuistion yleisten ehtojen 13 artiklan 1 kohta.

(19)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96 (EYVL L 189, 30.7.1996, s. 1).

(20)  Tarkastuksen kohteena oli yhteensä 60 maksua Tšekin tasavallasta (7), Puolasta (6), Bulgariasta (23), Romaniasta (17) ja Turkista (7).

---

YHDEKSÄS LUKU

Hallintomenot

SISÄLLYS

Toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomenot

Johdanto

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Johdanto

Valvontajärjestelmät

Toimia koskevat huomautukset

Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

Erityiset huomautukset

Parlamentti

Neuvosto

Komissio

Yhteisöjen tuomioistuin

Tilintarkastustuomioistuin

Talous- ja sosiaalikomitea

Alueiden komitea

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

Yleiset päätelmät ja suositukset

Erityiskertomusten keskeiset huomautukset

Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista

Erityiskertomus nro 5/2005 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston tulkkausmenoista

Hajautetut erillisvirastot

Eurooppa-koulut

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| TOIMIELINTEN JA MUIDEN YHTEISÖN ELINTEN HALLINTOMENOT |
| Johdanto |
| 9.1. | Rahoitusnäkymien otsakkeeseen 5 ”hallintomenot” on koottu toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomäärärahat. Kukin toimielin ja muu yhteisön elin huolehtii näiden määrärahojen hallinnoinnista suoraan, ja määrärahat käytetään yhteisön toimielinten henkilöstön palkkojen, korvausten ja eläkkeiden maksuun sekä vuokrien, hankintojen ja sekalaisten hallintomenojen maksuun. Varainhoitovuoden 2004 menot olivat 5 856 miljoonaa euroa, kuten on esitetty tarkemmin
  taulukossa 9.1
  . Tähän vuosikertomuksen lukuun sisältyvät tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio sekä toimielimiä, hajautettuja erillisvirastoja ja Eurooppa-kouluja koskevat huomautukset. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

TOIMIELINTEN JA MUIDEN YHTEISÖN ELINTEN HALLINTOMENOT

Johdanto

9.1.

Rahoitusnäkymien otsakkeeseen 5 ”hallintomenot” on koottu toimielinten ja muiden yhteisön elinten hallintomäärärahat. Kukin toimielin ja muu yhteisön elin huolehtii näiden määrärahojen hallinnoinnista suoraan, ja määrärahat käytetään yhteisön toimielinten henkilöstön palkkojen, korvausten ja eläkkeiden maksuun sekä vuokrien, hankintojen ja sekalaisten hallintomenojen maksuun. Varainhoitovuoden 2004 menot olivat 5 856 miljoonaa euroa, kuten on esitetty tarkemmin
  taulukossa 9.1
  . Tähän vuosikertomuksen lukuun sisältyvät tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio sekä toimielimiä, hajautettuja erillisvirastoja ja Eurooppa-kouluja koskevat huomautukset.

Taulukko 9.1 — Maksut toimielimittäin

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 2003 | 2004 |
| Euroopan parlamentti | 986 | 1 166 |
| Neuvosto | 410 | 507 |
| Komissio | 3 546 | 3 721 |
| Yhteisöjen tuomioistuin | 148 | 216 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 84 | 84 |
| Euroopan talous- ja sosiaalikomitea | 91 | 92 |
| Alueiden komitea | 46 | 63 |
| Euroopan oikeusasiamies | 4 | 5 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | — | 1 |
| Yhteensä | 5 305 | 5 856 |

(miljoonaa euroa)

2003

2004

Euroopan parlamentti

986

1 166

Neuvosto

410

507

Komissio

3 546

3 721

Yhteisöjen tuomioistuin

148

216

Tilintarkastustuomioistuin

84

84

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

91

92

Alueiden komitea

46

63

Euroopan oikeusasiamies

4

5

Euroopan tietosuojavaltuutettu

—

1

Yhteensä

5 305

5 856

Tarkastuslausumaan liittyvä erityisarvio

Johdanto

| 9.2. | Varainhoitovuoden 2004 hallintomenoja koskevan DAS-tarkastuksen tavoitteena oli, että tilintarkastustuomioistuin voisi arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen luotettavuuden 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta (käsitelty ensimmäisessä luvussa) sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Aiemmissa vuosikertomuksissa esitettyjen huomautusten seurantaa käsitellään
  taulukossa 9.2
  . |
| --- | --- |

9.2.

Varainhoitovuoden 2004 hallintomenoja koskevan DAS-tarkastuksen tavoitteena oli, että tilintarkastustuomioistuin voisi arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen luotettavuuden 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta (käsitelty ensimmäisessä luvussa) sekä tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Aiemmissa vuosikertomuksissa esitettyjen huomautusten seurantaa käsitellään
  taulukossa 9.2
  .

| 9.2. | KOMISSION VASTAUS
  Komissio julkaisee vuosittain seurantakertomuksen, jossa se tarkastelee tilintarkastustuomioistuimen esittämien suositusten perusteella tarpeellisiksi katsomiaan jatkotoimia. Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2003 vuosikertomukseen perustuva seurantakertomus julkaistaan syksyllä 2005. |
| --- | --- |

9.2.

KOMISSION VASTAUS

Komissio julkaisee vuosittain seurantakertomuksen, jossa se tarkastelee tilintarkastustuomioistuimen esittämien suositusten perusteella tarpeellisiksi katsomiaan jatkotoimia. Tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2003 vuosikertomukseen perustuva seurantakertomus julkaistaan syksyllä 2005.

| 9.3. | Tilintarkastustuomioistuimen aiemmin toimittamat tarkastukset ovat osoittaneet, että havaitut virheet ovat useimmiten muodollisia eivätkä johdu valvontajärjestelmien vakavista puutteista. Vuonna 2004 hyväksyttiin kuitenkin uudet henkilöstösäännöt ja uusi henkilöstön palkkojen laskentajärjestelmä sekä alettiin soveltaa uuden varainhoitoasetuksen mukaisia järjestelmiä, mikä on aiheuttanut tiettyjä riskejä (ks. kohdat 9.5 ja 9.6). |
| --- | --- |

9.3.

Tilintarkastustuomioistuimen aiemmin toimittamat tarkastukset ovat osoittaneet, että havaitut virheet ovat useimmiten muodollisia eivätkä johdu valvontajärjestelmien vakavista puutteista. Vuonna 2004 hyväksyttiin kuitenkin uudet henkilöstösäännöt ja uusi henkilöstön palkkojen laskentajärjestelmä sekä alettiin soveltaa uuden varainhoitoasetuksen mukaisia järjestelmiä, mikä on aiheuttanut tiettyjä riskejä (ks. kohdat 9.5 ja 9.6).

| 9.3. | KOMISSION VASTAUS
  Komissiossa otettiin vuonna 2003 ja vuoden 2004 alussa asteittain käyttöön uusi palkanlaskentajärjestelmä. Kuten kaikki uudet sovellukset, myös tämä uudistus toi mukanaan uuden riskin (katso kohtaan 9.5 annettu vastaus). Komission yksiköt ovat valvoneet uuden järjestelmän toimintaa tarkistamalla manuaalisesti useita alustavia kuukausipalkkalaskelmia ja korjaamalla tietotekniikka-asiantuntijoiden havaitsemat virheet viipymättä ennen lopullisten kuukausipalkkalaskelmien tekemistä ja palkkojen hyväksymistä. Jälkikäteen havaittujen virheiden määrä on ollut hyvin pieni. |
| --- | --- |

9.3.

KOMISSION VASTAUS

Komissiossa otettiin vuonna 2003 ja vuoden 2004 alussa asteittain käyttöön uusi palkanlaskentajärjestelmä. Kuten kaikki uudet sovellukset, myös tämä uudistus toi mukanaan uuden riskin (katso kohtaan 9.5 annettu vastaus). Komission yksiköt ovat valvoneet uuden järjestelmän toimintaa tarkistamalla manuaalisesti useita alustavia kuukausipalkkalaskelmia ja korjaamalla tietotekniikka-asiantuntijoiden havaitsemat virheet viipymättä ennen lopullisten kuukausipalkkalaskelmien tekemistä ja palkkojen hyväksymistä. Jälkikäteen havaittujen virheiden määrä on ollut hyvin pieni.

Taulukko 9.2 — Aiempien vuosikertomusten huomautusten seuranta

| Huomautukset | Toteutetut toimet | Tarvitaanko lisätoimia? | Parlamentin vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Maksusopimukset |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 9.14: |
| Talousarvion parlamenttia koskevan pääluokan täytäntöönpanosta annettujen parlamentin sisäisten sääntöjen mukaan maksuja voidaan suorittaa myös maksusopimuksen avulla. Maksun suorittamisen jälkeen tulojen ja menojen hyväksyjä vastaa ”selvittämismääräyksen tekemisestä summan kirjaamiseksi talousarvioon” (sisäisten sääntöjen 11 artikla, 4 kohta). Varainhoitoasetuksen mukaan menot on vahvistettava ja hyväksyttävä ennen maksun suorittamista. | Toimia ei ole toteutettu: Maksujen suorittamisen maksusopimuksen avulla mahdollistava sisäinen sääntö oli edelleen voimassa vuonna 2004. | Kyllä, kaikki maksut täytyisi suorittaa varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. | Euroopan parlamentin talousarvion toteuttamista koskevia sisäisiä sääntöjä tarkistettiin 27. huhtikuuta 2005. Niiden 10 artiklaan tehdyssä muutoksessa määrätään, että vastedes ”suoraveloitus on mahdollinen ainoastaan, jos velkojan kanssa tehdyssä sopimuksessa on määrätty, että se on ainoa maksutapa”. |
| Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmä |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 9.17 ja 9.20: |
| Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmälle on luotava riittävä oikeusperusta mahdollisimman nopeasti, jos järjestelmän toimintaa aiotaan jatkaa. | Lisäeläkejärjestelmän toiminta jatkuu, vaikka riittävää oikeusperustaa ei ole luotu. | Kyllä, oikeusperusta olisi luotava. | Vuonna 2009 voimaan tulevissa jäsenten asemaa koskevissa säännöissä määrätään Euroopan parlamentin jäsenten yhteisestä eläkejärjestelmästä, ja näin ollen lisäeläkejärjestelmä tulee tietyn ajan kuluttua katoamaan. |
| Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä selkeät säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus. | Tällaisia sääntöjä ei ole laadittu. | Kyllä, asianmukaiset säännöt pitäisi laatia. | Kyseisestä järjestelmästä tehtiin vakuutusmatemaattinen arviointi keväällä 2005. Sen pitäisi auttaa parlamenttia löytämään toimenpiteet, joilla rahasto voidaan pitää tasapainossa. Arvioinnin tulokset voisivat myös edesauttaa parlamentin ja toisaalta eläkerahastoa hallinnoivan, Luxemburgin oikeuteen kuuluvan voittoa tavoittelemattoman yhdistyksen toimivallan ja velvollisuuksien tarkistamisessa tästä hetkestä jäsenten asemaa koskevien sääntöjen voimaantuloon asti. |

Huomautukset

Toteutetut toimet

Tarvitaanko lisätoimia?

Parlamentin vastaus

Maksusopimukset

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 9.14:

Talousarvion parlamenttia koskevan pääluokan täytäntöönpanosta annettujen parlamentin sisäisten sääntöjen mukaan maksuja voidaan suorittaa myös maksusopimuksen avulla. Maksun suorittamisen jälkeen tulojen ja menojen hyväksyjä vastaa ”selvittämismääräyksen tekemisestä summan kirjaamiseksi talousarvioon” (sisäisten sääntöjen 11 artikla, 4 kohta). Varainhoitoasetuksen mukaan menot on vahvistettava ja hyväksyttävä ennen maksun suorittamista.

Toimia ei ole toteutettu: Maksujen suorittamisen maksusopimuksen avulla mahdollistava sisäinen sääntö oli edelleen voimassa vuonna 2004.

Kyllä, kaikki maksut täytyisi suorittaa varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.

Euroopan parlamentin talousarvion toteuttamista koskevia sisäisiä sääntöjä tarkistettiin 27. huhtikuuta 2005. Niiden 10 artiklaan tehdyssä muutoksessa määrätään, että vastedes ”suoraveloitus on mahdollinen ainoastaan, jos velkojan kanssa tehdyssä sopimuksessa on määrätty, että se on ainoa maksutapa”.

Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmä

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 9.17 ja 9.20:

Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmälle on luotava riittävä oikeusperusta mahdollisimman nopeasti, jos järjestelmän toimintaa aiotaan jatkaa.

Lisäeläkejärjestelmän toiminta jatkuu, vaikka riittävää oikeusperustaa ei ole luotu.

Kyllä, oikeusperusta olisi luotava.

Vuonna 2009 voimaan tulevissa jäsenten asemaa koskevissa säännöissä määrätään Euroopan parlamentin jäsenten yhteisestä eläkejärjestelmästä, ja näin ollen lisäeläkejärjestelmä tulee tietyn ajan kuluttua katoamaan.

Eläkejärjestelmään täytyisi liittyä selkeät säännöt Euroopan parlamentin sekä eläkejärjestelmän jäsenten taloudellisista sitoumuksista ja vastuista siltä varalta, että ilmenee vastuuvajaus.

Tällaisia sääntöjä ei ole laadittu.

Kyllä, asianmukaiset säännöt pitäisi laatia.

Kyseisestä järjestelmästä tehtiin vakuutusmatemaattinen arviointi keväällä 2005. Sen pitäisi auttaa parlamenttia löytämään toimenpiteet, joilla rahasto voidaan pitää tasapainossa. Arvioinnin tulokset voisivat myös edesauttaa parlamentin ja toisaalta eläkerahastoa hallinnoivan, Luxemburgin oikeuteen kuuluvan voittoa tavoittelemattoman yhdistyksen toimivallan ja velvollisuuksien tarkistamisessa tästä hetkestä jäsenten asemaa koskevien sääntöjen voimaantuloon asti.

Valvontajärjestelmät

| 9.4. | Vuonna 2004 kaikki toimielimet jatkoivat valvontajärjestelmiensä parantamista uuden varainhoitoasetuksen säännösten noudattamiseksi. Yksikään toimielin ei kuitenkaan ollut pannut sisäisen valvonnan standardeja täytäntöön kokonaan (1). |
| --- | --- |

9.4.

Vuonna 2004 kaikki toimielimet jatkoivat valvontajärjestelmiensä parantamista uuden varainhoitoasetuksen säännösten noudattamiseksi. Yksikään toimielin ei kuitenkaan ollut pannut sisäisen valvonnan standardeja täytäntöön kokonaan (1).

| 9.4. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston sisäisen valvonnan standardit hyväksyttiin 20. heinäkuuta 2005. |
| --- | --- |

9.4.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston sisäisen valvonnan standardit hyväksyttiin 20. heinäkuuta 2005.

| 9.4. | KOMISSION VASTAUS
  Komissio hyväksyi sisäisen tarkastuksen standardinsa vuonna 2000. Se seuraa kyseisissä standardeissa asetettujen perusvaatimusten noudattamista vuosittain. Standardien täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti sekä niiden noudattamisen että tehokkuuden näkökulmasta. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa 1.87 kohdassa, 93:a prosenttia perusvaatimuksista noudatettiin. Tämän voidaan jatkuvasti muuttuvassa toimintaympäristössä katsoa tarkoittavan sitä, että käytännössä kaikki standardit pantiin täytäntöön. |
| --- | --- |

9.4.

KOMISSION VASTAUS

Komissio hyväksyi sisäisen tarkastuksen standardinsa vuonna 2000. Se seuraa kyseisissä standardeissa asetettujen perusvaatimusten noudattamista vuosittain. Standardien täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti sekä niiden noudattamisen että tehokkuuden näkökulmasta. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa 1.87 kohdassa, 93:a prosenttia perusvaatimuksista noudatettiin. Tämän voidaan jatkuvasti muuttuvassa toimintaympäristössä katsoa tarkoittavan sitä, että käytännössä kaikki standardit pantiin täytäntöön.

| 9.4. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Yhteisöjen tuomioistuimen hallinto myöntää, että eräitä sisäisen valvonnan standardeja ei ole voitu soveltaa täysimääräisesti vuonna 2004. Asiantuntevan henkilökunnan määrän lisäämisen pitäisi johtaa tilanteen paranemiseen pikaisesti. |
| --- | --- |

9.4.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Yhteisöjen tuomioistuimen hallinto myöntää, että eräitä sisäisen valvonnan standardeja ei ole voitu soveltaa täysimääräisesti vuonna 2004. Asiantuntevan henkilökunnan määrän lisäämisen pitäisi johtaa tilanteen paranemiseen pikaisesti.

| 9.4. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Sisäisten valvontasääntöjen hyväksymisen perusteella tehtävät tärkeimmät toimet on määrä toteuttaa kahden vuoden kuluessa (vuosina 2004 ja 2005). Ne koskevat henkilöstöhallintoa (kirjallisen tehtäväkuvauksen laatiminen kaikista viroista, työhönottomenettelyjen kuvauksen päivittäminen), suoritusindikaattorien käyttöä (jota varten pyydettiin toimielinten välistä kuulemista) ja neljännesvuosittaisten varojenkäyttösuunnitelmien järjestelmällistä käyttöä. Kaikki mainitut seikat sisältyivät pääsihteerin 8. marraskuuta 2004 hyväksymään vahvistettuun toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

9.4.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Sisäisten valvontasääntöjen hyväksymisen perusteella tehtävät tärkeimmät toimet on määrä toteuttaa kahden vuoden kuluessa (vuosina 2004 ja 2005). Ne koskevat henkilöstöhallintoa (kirjallisen tehtäväkuvauksen laatiminen kaikista viroista, työhönottomenettelyjen kuvauksen päivittäminen), suoritusindikaattorien käyttöä (jota varten pyydettiin toimielinten välistä kuulemista) ja neljännesvuosittaisten varojenkäyttösuunnitelmien järjestelmällistä käyttöä. Kaikki mainitut seikat sisältyivät pääsihteerin 8. marraskuuta 2004 hyväksymään vahvistettuun toimintasuunnitelmaan.

| 9.5. | Vuonna 2004 kaikki toimielimet käyttivät henkilöstön palkkojen laskemiseen uutta NAP-sovellusta (Nouvelle application Paie), jonka on luonut ja jota hallinnoi komission palkkatoimisto. NAP-sovelluksessa ilmeni vuoden 2004 mittaan lukuisia teknisiä puutteita, joista aiheutui uudenlainen riski ja jotka monessa tapauksessa johtivat virheisiin laskettaessa tiettyjä palkanosia. Ilmeisimmät virheet korjattiin manuaalisesti ennen maksujen suorittamista. Yhden palkanosan osalta NAP-ohjelmia tarkistettiin maaliskuussa 2005, ja vuonna 2004 maksetut määrät laskettiin uudelleen ja korjattiin tarvittaessa. Korjaukset johtivat palautuksiin, joiden yhteismäärä kaikkien toimielinten osalta oli noin 1,9 miljoonaa euroa. Tietokonejärjestelmistä, joihin oli tallennettu informaatiota tiettyjen etuuksien myöntämisedellytysten täyttymisestä henkilöstön jäsenten kohdalla, siirrettiin manuaalisesti tietoja NAP-sovellukseen. Tämä lisäsi virheriskiä, mutta tarkastuksia ei lisätty vastaavassa määrin. |
| --- | --- |

9.5.

Vuonna 2004 kaikki toimielimet käyttivät henkilöstön palkkojen laskemiseen uutta NAP-sovellusta (Nouvelle application Paie), jonka on luonut ja jota hallinnoi komission palkkatoimisto. NAP-sovelluksessa ilmeni vuoden 2004 mittaan lukuisia teknisiä puutteita, joista aiheutui uudenlainen riski ja jotka monessa tapauksessa johtivat virheisiin laskettaessa tiettyjä palkanosia. Ilmeisimmät virheet korjattiin manuaalisesti ennen maksujen suorittamista. Yhden palkanosan osalta NAP-ohjelmia tarkistettiin maaliskuussa 2005, ja vuonna 2004 maksetut määrät laskettiin uudelleen ja korjattiin tarvittaessa. Korjaukset johtivat palautuksiin, joiden yhteismäärä kaikkien toimielinten osalta oli noin 1,9 miljoonaa euroa. Tietokonejärjestelmistä, joihin oli tallennettu informaatiota tiettyjen etuuksien myöntämisedellytysten täyttymisestä henkilöstön jäsenten kohdalla, siirrettiin manuaalisesti tietoja NAP-sovellukseen. Tämä lisäsi virheriskiä, mutta tarkastuksia ei lisätty vastaavassa määrin.

| 9.5. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Koska uuden varainhoitoasetuksen, henkilöstösääntöjen ja NAP-palkkajärjestelmän lähes samanaikainen käyttöönotto on johtanut vakaviin ongelmiin, on tarpeen paneutua huolellisesti niiden todelliseen luonteeseen. Etenkin henkilöstösäännöt ovat aiheuttaneet lukuisia tulkintaongelmia. Vasta kun nämä ongelmat saatiin ratkaistua (tavallisesti hallinnollisten yksiköiden päälliköiden tasolla), voitiin NAP-järjestelmä lopullisesti ottaa käyttöön. Tämän menettelyn aiheuttama viivästys on suureksi osaksi syynä mainittuihin takaisinperintöihin. NAPissa alussa olleet, puhtaasti tekniset ongelmat, jotka olivat henkilöstölle aikaavieviä ja kiusallisia, löydettiin nopeasti ja korjattiin saman tien. Vaikka palkkatietojen manuaalinen syöttäminen on yksi riskitekijä, siinä ei ole mitään uutta eikä se siten edellytä erityisiä valvontatoimia entisten lisäksi, vaikkakin NAP voisi johtaa parlamentin lisäämään palkanmaksun jälkitarkastuksia. |
| --- | --- |

9.5.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Koska uuden varainhoitoasetuksen, henkilöstösääntöjen ja NAP-palkkajärjestelmän lähes samanaikainen käyttöönotto on johtanut vakaviin ongelmiin, on tarpeen paneutua huolellisesti niiden todelliseen luonteeseen. Etenkin henkilöstösäännöt ovat aiheuttaneet lukuisia tulkintaongelmia. Vasta kun nämä ongelmat saatiin ratkaistua (tavallisesti hallinnollisten yksiköiden päälliköiden tasolla), voitiin NAP-järjestelmä lopullisesti ottaa käyttöön. Tämän menettelyn aiheuttama viivästys on suureksi osaksi syynä mainittuihin takaisinperintöihin. NAPissa alussa olleet, puhtaasti tekniset ongelmat, jotka olivat henkilöstölle aikaavieviä ja kiusallisia, löydettiin nopeasti ja korjattiin saman tien. Vaikka palkkatietojen manuaalinen syöttäminen on yksi riskitekijä, siinä ei ole mitään uutta eikä se siten edellytä erityisiä valvontatoimia entisten lisäksi, vaikkakin NAP voisi johtaa parlamentin lisäämään palkanmaksun jälkitarkastuksia.

| 9.5. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristö haluaa omasta puolestaan korostaa, että se itse asiassa lisäsi tarkastuksia, kun vanha palkanlaskentaohjelma korvattiin uudella NAP-sovelluksella. Pääsihteeristö pahoittelee sitä, että tarkastuksia koskeva johtopäätös voi johdattaa lukijan huomion pois siitä, että puutteellinen tietokoneohjelma otettiin käyttöön samaan aikaan, kun henkilöstösääntöjä muutettiin perusteellisesti. |
| --- | --- |

9.5.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö haluaa omasta puolestaan korostaa, että se itse asiassa lisäsi tarkastuksia, kun vanha palkanlaskentaohjelma korvattiin uudella NAP-sovelluksella. Pääsihteeristö pahoittelee sitä, että tarkastuksia koskeva johtopäätös voi johdattaa lukijan huomion pois siitä, että puutteellinen tietokoneohjelma otettiin käyttöön samaan aikaan, kun henkilöstösääntöjä muutettiin perusteellisesti.

| 9.5. | KOMISSION VASTAUS
  Vuonna 2003 ja vuoden 2004 alussa asteittain toteutettu uuden palkanlaskentasovelluksen (NAP) käyttöönotto on tuonut mukanaan uuden riskin, koska uuden tietotekniikkasovelluksen käyttöönottoon liittyy aina tietty riski.
  Komission yksiköt ovat valvoneet uuden järjestelmän toimintaa tarkistamalla manuaalisesti useita alustavia kuukausipalkkalaskelmia ja korjaamalla tietotekniikka-asiantuntijoiden havaitsemat virheet viipymättä ennen lopullisten kuukausipalkkalaskelmien tekemistä ja palkkojen hyväksymistä. Jälkikäteen havaittujen virheiden määrä on ollut hyvin pieni.
  Neuvosto hyväksyi säännöksiin tehtävät muutokset vasta 22. päivänä maaliskuuta 2004, joten yksityiskohtaisten hallinnollisten sääntöjen antamiseen ja uuden palkanlaskentasovelluksen mukauttamiseen jäi hyvin vähän aikaa. Komissio pystyi kuitenkin ottamaan huomioon suurimman osan uudistuksen mukanaan tuomista muutoksista toukokuun 2004 palkoissa. Joitakin muutoksia ei kuitenkaan voitu toteuttaa lopullisessa muodossa vielä uudistuksen voimaantulopäivänä, koska yleisiä soveltamissääntöjä tai hallinnollisia sääntöjä ei ollut vielä kaikilta osin annettu. Tässä tilanteessa otettiin käyttöön alustavat moduulit, joiden tarkoituksena oli rajoittaa uudistuksen vaikutuksia henkilöstöön. Uuteen palkanlaskentasovellukseen tehtiin maaliskuussa 2005 muutoksia, jotka johtivat mainitun 1,9 miljoonan euron suuruisen oikaisun tekemiseen. Nämä muutokset olivat kuitenkin tulosta työstä, jossa noudatettavista periaatteista päätettiin vasta marraskuussa 2004. Muutoksia ei näin ollen olisi voitu tehdä aikaisemmin.
  Järjestelmään syötettyjen tietojen laadunvalvonta on uuden palkanlaskentasovelluksen käyttöönoton vuoksi jouduttu siirtämään palkanlaskentajärjestelmästä oikeuksien hallintojärjestelmään, josta tiedot siirtyvät nykyisin automaattisesti rajapinnan kautta uuteen palkanlaskentasovellukseen. Käytössä olevat valvontajärjestelmät arvioitiin ja niitä mukautettiin vuonna 2003. Tarkoituksena oli varmistaa hallintojärjestelmien tasolla, että varainhoitoasetuksessa säädettyä, toimen aloittamista ja ennakkotarkastusta koskevaa periaatetta voitiin noudattaa vuoden 2004 tammikuun ensimmäisestä päivästä lähtien. |
| --- | --- |

9.5.

KOMISSION VASTAUS

Vuonna 2003 ja vuoden 2004 alussa asteittain toteutettu uuden palkanlaskentasovelluksen (NAP) käyttöönotto on tuonut mukanaan uuden riskin, koska uuden tietotekniikkasovelluksen käyttöönottoon liittyy aina tietty riski.

Komission yksiköt ovat valvoneet uuden järjestelmän toimintaa tarkistamalla manuaalisesti useita alustavia kuukausipalkkalaskelmia ja korjaamalla tietotekniikka-asiantuntijoiden havaitsemat virheet viipymättä ennen lopullisten kuukausipalkkalaskelmien tekemistä ja palkkojen hyväksymistä. Jälkikäteen havaittujen virheiden määrä on ollut hyvin pieni.

Neuvosto hyväksyi säännöksiin tehtävät muutokset vasta 22. päivänä maaliskuuta 2004, joten yksityiskohtaisten hallinnollisten sääntöjen antamiseen ja uuden palkanlaskentasovelluksen mukauttamiseen jäi hyvin vähän aikaa. Komissio pystyi kuitenkin ottamaan huomioon suurimman osan uudistuksen mukanaan tuomista muutoksista toukokuun 2004 palkoissa. Joitakin muutoksia ei kuitenkaan voitu toteuttaa lopullisessa muodossa vielä uudistuksen voimaantulopäivänä, koska yleisiä soveltamissääntöjä tai hallinnollisia sääntöjä ei ollut vielä kaikilta osin annettu. Tässä tilanteessa otettiin käyttöön alustavat moduulit, joiden tarkoituksena oli rajoittaa uudistuksen vaikutuksia henkilöstöön. Uuteen palkanlaskentasovellukseen tehtiin maaliskuussa 2005 muutoksia, jotka johtivat mainitun 1,9 miljoonan euron suuruisen oikaisun tekemiseen. Nämä muutokset olivat kuitenkin tulosta työstä, jossa noudatettavista periaatteista päätettiin vasta marraskuussa 2004. Muutoksia ei näin ollen olisi voitu tehdä aikaisemmin.

Järjestelmään syötettyjen tietojen laadunvalvonta on uuden palkanlaskentasovelluksen käyttöönoton vuoksi jouduttu siirtämään palkanlaskentajärjestelmästä oikeuksien hallintojärjestelmään, josta tiedot siirtyvät nykyisin automaattisesti rajapinnan kautta uuteen palkanlaskentasovellukseen. Käytössä olevat valvontajärjestelmät arvioitiin ja niitä mukautettiin vuonna 2003. Tarkoituksena oli varmistaa hallintojärjestelmien tasolla, että varainhoitoasetuksessa säädettyä, toimen aloittamista ja ennakkotarkastusta koskevaa periaatetta voitiin noudattaa vuoden 2004 tammikuun ensimmäisestä päivästä lähtien.

| 9.5. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Esiin nousseet ongelmat johtuvat NAP-sovelluksen käyttöönotosta. Tämä käyttöönotto tapahtui samanaikaisesti henkilöstösääntöjen uudistuksen kanssa olosuhteissa, jotka olivat kaikkea muuta kuin ihanteelliset, ja tämän johdosta palkoista vastaavan yksikön työmäärä kasvoi huomattavasti. Yhteisöjen tuomioistuimen tavoin myös muut toimielimet ovat kohdanneet vaikeuksia kyseisen sovelluksen käytössä. Näistä vaikeuksista on useaan otteeseen ilmoitettu NAP-sovelluksesta vastaaville komission yksiköille, ja niistä on keskusteltu näiden yksiköiden kanssa säännöllisesti järjestetyissä tapaamisissa. Monet näistä vaikeuksista on nyt olennaisilta osin voitettu.
  NAP-sovellukseen tehdyn tietojen siirron osalta on huomattava, että yhteisöjen tuomioistuimessa kyseisen siirron suoritti palkoista vastaavan yksikön henkilöstö suoraan oikeuksia luovien hallinnollisten päätösten perusteella ja että tätä siirtoa on järjestelmällisesti valvottu kyseisen yksikön sisällä. Tietojen syöttäminen ei siis ole tapahtunut niiden tietojen perusteella, jotka oli jo syötetty Centurio-henkilöstöhallintojärjestelmään. |
| --- | --- |

9.5.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Esiin nousseet ongelmat johtuvat NAP-sovelluksen käyttöönotosta. Tämä käyttöönotto tapahtui samanaikaisesti henkilöstösääntöjen uudistuksen kanssa olosuhteissa, jotka olivat kaikkea muuta kuin ihanteelliset, ja tämän johdosta palkoista vastaavan yksikön työmäärä kasvoi huomattavasti. Yhteisöjen tuomioistuimen tavoin myös muut toimielimet ovat kohdanneet vaikeuksia kyseisen sovelluksen käytössä. Näistä vaikeuksista on useaan otteeseen ilmoitettu NAP-sovelluksesta vastaaville komission yksiköille, ja niistä on keskusteltu näiden yksiköiden kanssa säännöllisesti järjestetyissä tapaamisissa. Monet näistä vaikeuksista on nyt olennaisilta osin voitettu.

NAP-sovellukseen tehdyn tietojen siirron osalta on huomattava, että yhteisöjen tuomioistuimessa kyseisen siirron suoritti palkoista vastaavan yksikön henkilöstö suoraan oikeuksia luovien hallinnollisten päätösten perusteella ja että tätä siirtoa on järjestelmällisesti valvottu kyseisen yksikön sisällä. Tietojen syöttäminen ei siis ole tapahtunut niiden tietojen perusteella, jotka oli jo syötetty Centurio-henkilöstöhallintojärjestelmään.

| 9.5. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  ETSK:ssa tietoja ei viedä manuaalisesti NAP-sovellukseen (Nouvelle Application Paie). Yksi henkilö koodaa henkilöstön tiedot henkilöstöhallinnon tietokonejärjestelmään ja toinen henkilö validoi ne. Validoidut tiedot siirretään automaattisesti suoraan mainitusta järjestelmästä NAP-sovellukseen. Myös NAP-sovelluksesta tulevat yksittäiset maksut siirretään sähköisesti kirjanpitojärjestelmään ilman manuaalisia toimia. Lisäksi tällaiset maksut lähetetään muiden maksujen tavoin pankkiin sähköisesti kaksinkertaisen sähköisen allekirjoituksen jälkeen ilman uudelleenkoodausta. |
| --- | --- |

9.5.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

ETSK:ssa tietoja ei viedä manuaalisesti NAP-sovellukseen (Nouvelle Application Paie). Yksi henkilö koodaa henkilöstön tiedot henkilöstöhallinnon tietokonejärjestelmään ja toinen henkilö validoi ne. Validoidut tiedot siirretään automaattisesti suoraan mainitusta järjestelmästä NAP-sovellukseen. Myös NAP-sovelluksesta tulevat yksittäiset maksut siirretään sähköisesti kirjanpitojärjestelmään ilman manuaalisia toimia. Lisäksi tällaiset maksut lähetetään muiden maksujen tavoin pankkiin sähköisesti kaksinkertaisen sähköisen allekirjoituksen jälkeen ilman uudelleenkoodausta.

| 9.6. | Muutetuissa henkilöstösäännöissä, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, määrätään, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan tositteita vastaan kullekin maalle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa (henkilöstösääntöjen liitteen VII 13 artikla). Vastoin tätä määräystä kaikki toimielimet yhteisöjen tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta ja oikeusasiamiestä lukuun ottamatta määräsivät sisäisissä säännöissään, että henkilöstölle maksetaan ilman aiheutuneita majoituskuluja koskevien tositteiden esittämistä kiinteämääräinen summa, jonka suuruus vaihtelee 30:stä 60 prosenttiin sallitusta enimmäismäärästä. Muutetuissa henkilöstösäännöissä annetaan lisäksi päivärahojen osalta uudet alhaisemmat asteikot. Kaksi toimielintä piti kuitenkin voimassa ennen toukokuuta 2004 käyttämänsä järjestelmän ja sovelsi edelleen poikkeavia päiväraha-asteikkoja (2). |
| --- | --- |

9.6.

Muutetuissa henkilöstösäännöissä, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, määrätään, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan tositteita vastaan kullekin maalle vahvistetun enimmäismäärän rajoissa (henkilöstösääntöjen liitteen VII 13 artikla). Vastoin tätä määräystä kaikki toimielimet yhteisöjen tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta ja oikeusasiamiestä lukuun ottamatta määräsivät sisäisissä säännöissään, että henkilöstölle maksetaan ilman aiheutuneita majoituskuluja koskevien tositteiden esittämistä kiinteämääräinen summa, jonka suuruus vaihtelee 30:stä 60 prosenttiin sallitusta enimmäismäärästä. Muutetuissa henkilöstösäännöissä annetaan lisäksi päivärahojen osalta uudet alhaisemmat asteikot. Kaksi toimielintä piti kuitenkin voimassa ennen toukokuuta 2004 käyttämänsä järjestelmän ja sovelsi edelleen poikkeavia päiväraha-asteikkoja (2).

| 9.6. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Parlamentin toiminnan hajauttaminen kolmelle toimipaikalle aiheuttaa erityisongelmia virkamatkojen suhteen, minkä seurauksena parlamentti muun muassa ei onnistunut ottamaan uusia sääntöjä käyttöön ennen määräaikaa, joka oli 1. toukokuuta. Vaikka vuonna 2005 käyttöön otetuissa säännöissä määrätään kiinteämääräisten korvausten maksamisesta, parlamentti katsoo, että uudella järjestelmällä on luotu oikeudenmukainen tasapaino henkilöstösääntöjen vaatimusten ja käytännön edellytysten välille ja että tämä on parlamentille annettujen juridisten neuvojen mukaista. |
| --- | --- |

9.6.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Parlamentin toiminnan hajauttaminen kolmelle toimipaikalle aiheuttaa erityisongelmia virkamatkojen suhteen, minkä seurauksena parlamentti muun muassa ei onnistunut ottamaan uusia sääntöjä käyttöön ennen määräaikaa, joka oli 1. toukokuuta. Vaikka vuonna 2005 käyttöön otetuissa säännöissä määrätään kiinteämääräisten korvausten maksamisesta, parlamentti katsoo, että uudella järjestelmällä on luotu oikeudenmukainen tasapaino henkilöstösääntöjen vaatimusten ja käytännön edellytysten välille ja että tämä on parlamentille annettujen juridisten neuvojen mukaista.

| 9.6. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristö aikoo yhdessä muiden toimielinten kanssa tutkia mahdollisuutta muuttaa sisäisiä sääntöjään, jotka koskevat majoituskulujen korvaamista ilman tositteita. |
| --- | --- |

9.6.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö aikoo yhdessä muiden toimielinten kanssa tutkia mahdollisuutta muuttaa sisäisiä sääntöjään, jotka koskevat majoituskulujen korvaamista ilman tositteita.

| 9.6. | KOMISSION VASTAUS
  Kiinteämääräisten korvausten maksaminen tositteiden perusteella määräytyvien korvausten sijaan on katsottu säännöksen soveltamistoimenpiteeksi, jolla pyritään hallinnollisen harkintavallan tarjoamissa rajoissa kustannustehokkuuteen. Komissio tutkii kuitenkin, onko kyseinen sääntö asianmukaisesti perusteltu. |
| --- | --- |

9.6.

KOMISSION VASTAUS

Kiinteämääräisten korvausten maksaminen tositteiden perusteella määräytyvien korvausten sijaan on katsottu säännöksen soveltamistoimenpiteeksi, jolla pyritään hallinnollisen harkintavallan tarjoamissa rajoissa kustannustehokkuuteen. Komissio tutkii kuitenkin, onko kyseinen sääntö asianmukaisesti perusteltu.

| 9.6. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  ETSK:n virkamatkaopas perustuu laajalti komission vastaavaan oppaaseen. Kohta 4.2 on täsmälleen sama molemmissa oppaissa. Jotta sääntöjen soveltaminen eri toimielimissä olisi johdonmukaista, ETSK aikoo jatkaa liitteessä VII olevan 13 artiklan 1 kohdan soveltamista samaan tapaan komission kanssa. |
| --- | --- |

9.6.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

ETSK:n virkamatkaopas perustuu laajalti komission vastaavaan oppaaseen. Kohta 4.2 on täsmälleen sama molemmissa oppaissa. Jotta sääntöjen soveltaminen eri toimielimissä olisi johdonmukaista, ETSK aikoo jatkaa liitteessä VII olevan 13 artiklan 1 kohdan soveltamista samaan tapaan komission kanssa.

| 9.7. | Valvontajärjestelmissä todettiin puutteita, jotka liittyivät mahdollisuuteen siirtää osa henkilöstön jäsenen palkasta toiseen maahan korjauskerrointa soveltaen. Useissa tapauksissa siirtoihin myönnyttiin, vaikka niiden tueksi ei ollut esitetty riittävää näyttöä virkamiehen oikeudesta pyytämiinsä siirtoihin (3). Havaittujen tapausten määrä oli merkittävä eräissä toimielimissä (4). |
| --- | --- |

9.7.

Valvontajärjestelmissä todettiin puutteita, jotka liittyivät mahdollisuuteen siirtää osa henkilöstön jäsenen palkasta toiseen maahan korjauskerrointa soveltaen. Useissa tapauksissa siirtoihin myönnyttiin, vaikka niiden tueksi ei ollut esitetty riittävää näyttöä virkamiehen oikeudesta pyytämiinsä siirtoihin (3). Havaittujen tapausten määrä oli merkittävä eräissä toimielimissä (4).

| 9.7 ja 9.8. | KOMISSION VASTAUS
  Mainitut puutteet koskivat muita toimielimiä kuin komissiota. |
| --- | --- |

9.7 ja 9.8.

KOMISSION VASTAUS

Mainitut puutteet koskivat muita toimielimiä kuin komissiota.

| 9.7. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Tämä kohta koskee tapauksia, joissa virkamiehen perhetilanteeseen perustuvien oikeuksien muutosten seurauksia ei ole välittömästi heijastettu oikeuteen siirtää osa palkasta. On kuitenkin huomattava, että yhteisöjen tuomioistuimen hallinto tekee ajoittain tarkastuksia, ja se tekee tarvittaessa korjaukset vaatimalla perusteettoman edun palautusta. |
| --- | --- |

9.7.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Tämä kohta koskee tapauksia, joissa virkamiehen perhetilanteeseen perustuvien oikeuksien muutosten seurauksia ei ole välittömästi heijastettu oikeuteen siirtää osa palkasta. On kuitenkin huomattava, että yhteisöjen tuomioistuimen hallinto tekee ajoittain tarkastuksia, ja se tekee tarvittaessa korjaukset vaatimalla perusteettoman edun palautusta.

| 9.7. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Painotuskertoimen mukaan määriteltyjä osittaisia palkansiirtoja koskevien tositteiden tarkistaminen kuuluu meneillään oleviin järjestelmällisiin jälkitarkastuksiin. Tarvittavat korjaukset tehdään uusien henkilöstösääntöjen mukaan. |
| --- | --- |

9.7.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Painotuskertoimen mukaan määriteltyjä osittaisia palkansiirtoja koskevien tositteiden tarkistaminen kuuluu meneillään oleviin järjestelmällisiin jälkitarkastuksiin. Tarvittavat korjaukset tehdään uusien henkilöstösääntöjen mukaan.

| 9.8. | Joidenkin toimielinten osalta havaittiin, että eläkemaksujen valvontaa varten ei ollut menettelyjä. Korjauskerroin suurentaa tietyissä jäsenvaltioissa asuvien eläkkeellä olevien virkamiesten eläkkeitä, mutta entisten virkamiesten todellista asuinpaikkaa ei ole tarkistettu viime vuosina (5). |
| --- | --- |

9.8.

Joidenkin toimielinten osalta havaittiin, että eläkemaksujen valvontaa varten ei ollut menettelyjä. Korjauskerroin suurentaa tietyissä jäsenvaltioissa asuvien eläkkeellä olevien virkamiesten eläkkeitä, mutta entisten virkamiesten todellista asuinpaikkaa ei ole tarkistettu viime vuosina (5).

| 9.8. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristö on tehnyt maaliskuussa 2005 riskinarviointiin perustuvan tutkimuksen Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuville eläkkeensaajille maksetuista eläkkeistä, minkä seurauksena hallinto on toteuttanut korjaustoimenpiteitä, ja nämä puolestaan ovat johtaneet kahteen oikeudenkäyntiin. |
| --- | --- |

9.8.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö on tehnyt maaliskuussa 2005 riskinarviointiin perustuvan tutkimuksen Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuville eläkkeensaajille maksetuista eläkkeistä, minkä seurauksena hallinto on toteuttanut korjaustoimenpiteitä, ja nämä puolestaan ovat johtaneet kahteen oikeudenkäyntiin.

| 9.8. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Vuoden 2002 jälkeen päätettiin, että eläkeläisten asuinpaikan tarkistus tehdään kahden vuoden välein. Tarkistus oli suunniteltu tehtäväksi vuoden 2004 loppuun mennessä, mutta se viivästyi uusista henkilöstösäännöistä johtuvan työmäärän vuoksi (uudet laskelmat, uudet siirrot jne.). Tänä aikana ETSK piti tiiviisti yhteyttä eläkkeille jääneisiin työntekijöihinsä, lähetti heille uutiskirjeitä ja tiedotuksia sekä valvoi niiden jakelua ja lähetti tarvittaessa myös henkilökohtaisia kirjeitä. Täysimittainen virallinen tarkistus tehdään heinä- ja lokakuun 2005 välisenä aikana. Elokuun 31. päivänä 2005 yli 80 % tarkistuksista oli tehty. |
| --- | --- |

9.8.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Vuoden 2002 jälkeen päätettiin, että eläkeläisten asuinpaikan tarkistus tehdään kahden vuoden välein. Tarkistus oli suunniteltu tehtäväksi vuoden 2004 loppuun mennessä, mutta se viivästyi uusista henkilöstösäännöistä johtuvan työmäärän vuoksi (uudet laskelmat, uudet siirrot jne.). Tänä aikana ETSK piti tiiviisti yhteyttä eläkkeille jääneisiin työntekijöihinsä, lähetti heille uutiskirjeitä ja tiedotuksia sekä valvoi niiden jakelua ja lähetti tarvittaessa myös henkilökohtaisia kirjeitä. Täysimittainen virallinen tarkistus tehdään heinä- ja lokakuun 2005 välisenä aikana. Elokuun 31. päivänä 2005 yli 80 % tarkistuksista oli tehty.

| 9.9. | Euroopan oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua lukuun ottamatta hankintaan liittyvissä valvontamenettelyissä ilmeni toisinaan puutteita. |
| --- | --- |

9.9.

Euroopan oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua lukuun ottamatta hankintaan liittyvissä valvontamenettelyissä ilmeni toisinaan puutteita.

| 9.9. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Parlamentti panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja jatkaa ponnistelujaan menettelyjen parantamiseksi. |
| --- | --- |

9.9.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Parlamentti panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja jatkaa ponnistelujaan menettelyjen parantamiseksi.

| 9.9. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristö katsoo, ettei voida perustella tilintarkastustuomioistuimen väitettä, jonka mukaan neuvoston hankintaan liittyvissä valvontamenettelyissä olisi ilmennyt toisinaan puutteita. Pääsihteeristö on luonut pääosastoon A IV kuuluvan hankintojen koordinointiyksikön ympärille keskittyvät sisäiset järjestelyt, joilla varmistetaan, että kilpailuun perustuvat tarjousmenettelyt toteutetaan sääntöjä tiukasti noudattaen ja mahdollisimman kustannustehokkaaseen ratkaisuun pyrkien.
  Tilintarkastustuomioistuin esitti vuosittaisen tilintarkastuksensa yhteydessä yhdestä hankinta-asiasta huomautuksen, joka liittyi varainhoitoasetuksen tulkintaan mutta joka ei liity millään tavalla sisäisen valvontajärjestelmän laatuun. |
| --- | --- |

9.9.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö katsoo, ettei voida perustella tilintarkastustuomioistuimen väitettä, jonka mukaan neuvoston hankintaan liittyvissä valvontamenettelyissä olisi ilmennyt toisinaan puutteita. Pääsihteeristö on luonut pääosastoon A IV kuuluvan hankintojen koordinointiyksikön ympärille keskittyvät sisäiset järjestelyt, joilla varmistetaan, että kilpailuun perustuvat tarjousmenettelyt toteutetaan sääntöjä tiukasti noudattaen ja mahdollisimman kustannustehokkaaseen ratkaisuun pyrkien.

Tilintarkastustuomioistuin esitti vuosittaisen tilintarkastuksensa yhteydessä yhdestä hankinta-asiasta huomautuksen, joka liittyi varainhoitoasetuksen tulkintaan mutta joka ei liity millään tavalla sisäisen valvontajärjestelmän laatuun.

| 9.9. | KOMISSION VASTAUS
  Kaikki asianomaiset komission yksiköt ovat toteuttaneet toimenpiteitä puutteiden korjaamiseksi:






  — | Lähetystöille vuosittain annettavat ohjeet tarkistetaan, jotta kaikki lähetystöt voisivat toimittaa tarvittavat ennakkotiedot päätoimipaikkaan. |
| --- | --- | --- |

9.9.

KOMISSION VASTAUS

Kaikki asianomaiset komission yksiköt ovat toteuttaneet toimenpiteitä puutteiden korjaamiseksi:

—

Lähetystöille vuosittain annettavat ohjeet tarkistetaan, jotta kaikki lähetystöt voisivat toimittaa tarvittavat ennakkotiedot päätoimipaikkaan.

| — | Käyttöön on otettu kaksi lisätarkastusta, joilla täydennetään tietotekniikan hankintamenettelyn valvontaa. Tarkastuksista toinen on ennakko- ja toinen jälkitarkastus. |
| --- | --- |

—

Käyttöön on otettu kaksi lisätarkastusta, joilla täydennetään tietotekniikan hankintamenettelyn valvontaa. Tarkastuksista toinen on ennakko- ja toinen jälkitarkastus.

| — | Vuonna 2005 toteutettiin toimistohankintoihin liittyviä toimenpiteitä, joilla on tarkoitus varmistaa, että varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 126 artiklan säännöksiä noudatetaan, sekä suunniteltiin vuosina 2005–2006 toteutettavia tarjouskilpailuja. Lisäksi jälkitarkastuksia tehtiin säännöllisin väliajoin pitkin vuotta. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2005 toteutettiin toimistohankintoihin liittyviä toimenpiteitä, joilla on tarkoitus varmistaa, että varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 126 artiklan säännöksiä noudatetaan, sekä suunniteltiin vuosina 2005–2006 toteutettavia tarjouskilpailuja. Lisäksi jälkitarkastuksia tehtiin säännöllisin väliajoin pitkin vuotta.

| 9.9. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Yhteisöjen tuomioistuimen hallinto pyrkii edelleen vahvistamaan hankintojen valvontaa ja kehittämään näistä asioista vastaavien virkamiesten koulutusta. |
| --- | --- |

9.9.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Yhteisöjen tuomioistuimen hallinto pyrkii edelleen vahvistamaan hankintojen valvontaa ja kehittämään näistä asioista vastaavien virkamiesten koulutusta.

| 9.9. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Yhtenä syynä hankintamenettelyjen suunnittelua ja sopimusten käytännön hallintoa koskeviin ongelmiin oli hankintamenettely- ja sopimushallinnan vastuun liiallinen hajauttaminen eri yksiköille, joilla ei ole riittävää asiantuntemusta tällä alalla. Vuoden 2004 alkupuolella ehdotettiin, että perustetaan uusi yksikkö, jonka vastuulla on koordinoida Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean yhteispalvelujen rahoitus- ja sopimustoimintaa. Yhteispalvelut hallinnoivat suurinta osaa julkisiin hankintoihin liittyvästä ETSK:n toiminnasta. Yksikkö perustettiin virallisesti 1. marraskuuta 2004, ja rekrytointivaiheen jälkeen se alkoi toimia täysipainoisesti helmikuussa 2005. Yksikköön kuuluu kaksi aivan uutta viranhaltijaa, jotka hoitavat nimenomaan yhteispalvelujen hankintamenettelyjä ja sopimushallintaa. On myös huomattava, että vuonna 2004 unionin laajentuminen ja komiteoiden muutto uusiin toimitiloihin vaikuttivat huomattavasti eri yksiköiden toimintaan ja havaittuihin ongelmiin. |
| --- | --- |

9.9.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Yhtenä syynä hankintamenettelyjen suunnittelua ja sopimusten käytännön hallintoa koskeviin ongelmiin oli hankintamenettely- ja sopimushallinnan vastuun liiallinen hajauttaminen eri yksiköille, joilla ei ole riittävää asiantuntemusta tällä alalla. Vuoden 2004 alkupuolella ehdotettiin, että perustetaan uusi yksikkö, jonka vastuulla on koordinoida Euroopan talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean yhteispalvelujen rahoitus- ja sopimustoimintaa. Yhteispalvelut hallinnoivat suurinta osaa julkisiin hankintoihin liittyvästä ETSK:n toiminnasta. Yksikkö perustettiin virallisesti 1. marraskuuta 2004, ja rekrytointivaiheen jälkeen se alkoi toimia täysipainoisesti helmikuussa 2005. Yksikköön kuuluu kaksi aivan uutta viranhaltijaa, jotka hoitavat nimenomaan yhteispalvelujen hankintamenettelyjä ja sopimushallintaa. On myös huomattava, että vuonna 2004 unionin laajentuminen ja komiteoiden muutto uusiin toimitiloihin vaikuttivat huomattavasti eri yksiköiden toimintaan ja havaittuihin ongelmiin.

Toimia koskevat huomautukset

| 9.10. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi henkilöstön palkat, mahdollisuuden siirtää osa palkasta korjauskertoimella lisättynä pankkitilille muuhun jäsenvaltioon kuin asemapaikkavaltioon, henkilöstön palkkaamisen, toimielinten jäsenten korvaukset sekä hankintasopimuksiin liittyvät menot. |
| --- | --- |

9.10.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus kattoi henkilöstön palkat, mahdollisuuden siirtää osa palkasta korjauskertoimella lisättynä pankkitilille muuhun jäsenvaltioon kuin asemapaikkavaltioon, henkilöstön palkkaamisen, toimielinten jäsenten korvaukset sekä hankintasopimuksiin liittyvät menot.

| 9.11. | Henkilöstön palkkojen osalta esiin tuli useita tapauksia, joissa menoja ei ollut perusteltu ja joista aiheutui pitkäaikaisia taloudellisia vaikutuksia: |
| --- | --- |

9.11.

Henkilöstön palkkojen osalta esiin tuli useita tapauksia, joissa menoja ei ollut perusteltu ja joista aiheutui pitkäaikaisia taloudellisia vaikutuksia:

| 9.11 ja 9.12. | KOMISSION VASTAUS
  Katso kohtiin 9.7 ja 9.8 annetut vastaukset. |
| --- | --- |

9.11 ja 9.12.

KOMISSION VASTAUS

Katso kohtiin 9.7 ja 9.8 annetut vastaukset.

| 9.11. | |
| --- | --- |

9.11.

| a) | Henkilöstön sijoittamisessa palkkaluokkiin ei ollut noudatettu henkilöstösääntöjen tai muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen sisältämiä määräyksiä (6), vaan yksikönpäälliköille kuuluva palkankorotus myönnettiin henkilöille, joiden tehtäviin ei kuulunut henkilöstöresurssien hallinnointi (4). |
| --- | --- |

a)

Henkilöstön sijoittamisessa palkkaluokkiin ei ollut noudatettu henkilöstösääntöjen tai muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen sisältämiä määräyksiä (6), vaan yksikönpäälliköille kuuluva palkankorotus myönnettiin henkilöille, joiden tehtäviin ei kuulunut henkilöstöresurssien hallinnointi (4).

| a) | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Henkilöstön palkkatason määrittämiseen liittyvä tilintarkastustuomioistuimen huomautus koskee uusien henkilöstösääntöjen siirtymäsäännösten soveltamisen yhteydessä tapahtunutta laiminlyöntiä väliaikaisen toimihenkilön palkan uudelleen määrittelyssä. Tapahtunut virhe on korjattu, ja jälkitarkastus osoitti, että kyseessä oli yksittäistapaus.
  Yksikönpäälliköiden nimittämisen osalta henkilöstösäännöissä ei ole säädetty henkilöstön vähimmäismäärästä, joka yksikönpäälliköllä tulisi olla alaisuudessaan. Koska ETSK on pieni toimielin, johtamisperiaatteena on, että yksilöiden motivaation ja kokonaistehokkuuden parantamiseksi yksikönpäälliköillä on täysi vastuu ja he vastaavat yksikkönsä organisaatiosta ja toiminnan kehittämisestä samoin kuin henkilöstöhallinnosta. ETSK:n päätöksessä N:o 442/04 A todetaan, että voidakseen tulla nimitetyksi yksikönpäälliköksi ETSK:ssa henkilökuntaan kuuluvalla on joko






  — | merkittäviä ETSK:n toimien määrittelyyn, kehittämiseen ja toteutukseen tai arkaluonteisiin kysymyksiin liittyviä vastuutehtäviä, |
| --- | --- | --- |

a)

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Henkilöstön palkkatason määrittämiseen liittyvä tilintarkastustuomioistuimen huomautus koskee uusien henkilöstösääntöjen siirtymäsäännösten soveltamisen yhteydessä tapahtunutta laiminlyöntiä väliaikaisen toimihenkilön palkan uudelleen määrittelyssä. Tapahtunut virhe on korjattu, ja jälkitarkastus osoitti, että kyseessä oli yksittäistapaus.

Yksikönpäälliköiden nimittämisen osalta henkilöstösäännöissä ei ole säädetty henkilöstön vähimmäismäärästä, joka yksikönpäälliköllä tulisi olla alaisuudessaan. Koska ETSK on pieni toimielin, johtamisperiaatteena on, että yksilöiden motivaation ja kokonaistehokkuuden parantamiseksi yksikönpäälliköillä on täysi vastuu ja he vastaavat yksikkönsä organisaatiosta ja toiminnan kehittämisestä samoin kuin henkilöstöhallinnosta. ETSK:n päätöksessä N:o 442/04 A todetaan, että voidakseen tulla nimitetyksi yksikönpäälliköksi ETSK:ssa henkilökuntaan kuuluvalla on joko

—

merkittäviä ETSK:n toimien määrittelyyn, kehittämiseen ja toteutukseen tai arkaluonteisiin kysymyksiin liittyviä vastuutehtäviä,

| — | merkittäviä henkilöstö- tai taloushallintoon liittyviä vastuita tai varainhoitoasetuksen mukaisia tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä, tai |
| --- | --- |

—

merkittäviä henkilöstö- tai taloushallintoon liittyviä vastuita tai varainhoitoasetuksen mukaisia tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä, tai

| — | vähintään yhdeksästä virkamiehestä koostuvan hallinnollisen yksikön johtaminen vastuullaan. |
| --- | --- |

—

vähintään yhdeksästä virkamiehestä koostuvan hallinnollisen yksikön johtaminen vastuullaan.

Siten edellä mainitun päätöksen mukaisesti ja kyseessä olevien henkilöiden vastuiden laajuuden ja luonteen perusteella ”sisäinen tarkastus” -yksiköstä ja lakiyksiköstä vastaavat virkamiehet nimitettiin yksikönpäälliköiksi.

| b) | Osa palkasta oli ollut mahdollista siirtää korjauskerrointa käyttäen, vaikka tarvittavia tositteita ei ollut esitetty koko siirrettävän summan tai sen osan perusteeksi (7). |
| --- | --- |

b)

Osa palkasta oli ollut mahdollista siirtää korjauskerrointa käyttäen, vaikka tarvittavia tositteita ei ollut esitetty koko siirrettävän summan tai sen osan perusteeksi (7).

| b) | NEUVOSTON VASTAUS
  Tilintarkastustuomioistuin esittää saman huomautuksen kuin 9.7 kohdassa. Koska neuvoston pääsihteeristö pyytää järjestelmällisesti joka vuosi uudet tositteet, ei voida tehdä johtopäätöstä, jonka mukaan tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista muutamasta tapauksesta aiheutuisi pitkäaikaisia taloudellisia vaikutuksia henkilöstön palkkojen osalta. |
| --- | --- |

b)

NEUVOSTON VASTAUS

Tilintarkastustuomioistuin esittää saman huomautuksen kuin 9.7 kohdassa. Koska neuvoston pääsihteeristö pyytää järjestelmällisesti joka vuosi uudet tositteet, ei voida tehdä johtopäätöstä, jonka mukaan tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista muutamasta tapauksesta aiheutuisi pitkäaikaisia taloudellisia vaikutuksia henkilöstön palkkojen osalta.

| | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Tältä osin viitataan 9.7 kohdassa esitettyyn vastaukseen. |
| --- | --- |

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Tältä osin viitataan 9.7 kohdassa esitettyyn vastaukseen.

| | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Katso ETSK:n kommentit kohtaan 9.7. |
| --- | --- |

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Katso ETSK:n kommentit kohtaan 9.7.

| 9.12. | Havaittujen virheiden luonteen ja tyypin perusteella vahvistui, että edellä mainittujen valvontajärjestelmien toiminta oli puutteellista, ja niiden avulla saatiin myös viitteitä siitä, miten järjestelmiä on parannettava. |
| --- | --- |

9.12.

Havaittujen virheiden luonteen ja tyypin perusteella vahvistui, että edellä mainittujen valvontajärjestelmien toiminta oli puutteellista, ja niiden avulla saatiin myös viitteitä siitä, miten järjestelmiä on parannettava.

Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

| 9.13. | Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia parannettiin vuonna 2004. Joihinkin niistä sisältyi huomautuksia ja useimmissa tuotiin esiin valvontajärjestelmiin liittyviä puutteita. Eräissä toimielimissä vuotuisia toimintakertomuksia ei ollut laadittu tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättymiseen mennessä eikä tilintarkastustuomioistuin siis voinut ottaa niitä huomioon (8). |
| --- | --- |

9.13.

Valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia parannettiin vuonna 2004. Joihinkin niistä sisältyi huomautuksia ja useimmissa tuotiin esiin valvontajärjestelmiin liittyviä puutteita. Eräissä toimielimissä vuotuisia toimintakertomuksia ei ollut laadittu tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen päättymiseen mennessä eikä tilintarkastustuomioistuin siis voinut ottaa niitä huomioon (8).

| 9.13. | KOMISSION VASTAUS
  Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, jotka tämä on esittänyt arvioidessaan komission yksiköiden vuoden 2004 toimintakertomuksiin tehtyjä parannuksia. Kaikki toimintakertomukset laadittiin määräajassa.
  Komission yksiköiden vuotuiset toimintakertomukset sisälsivät vain muutamia yleisiin hallintomenoihin liittyviä varauksia ja huomautuksia. Komissio katsoo, etteivät ilmoitetut valvontajärjestelmien puutteet olennaisesti vaikuta tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. |
| --- | --- |

9.13.

KOMISSION VASTAUS

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, jotka tämä on esittänyt arvioidessaan komission yksiköiden vuoden 2004 toimintakertomuksiin tehtyjä parannuksia. Kaikki toimintakertomukset laadittiin määräajassa.

Komission yksiköiden vuotuiset toimintakertomukset sisälsivät vain muutamia yleisiin hallintomenoihin liittyviä varauksia ja huomautuksia. Komissio katsoo, etteivät ilmoitetut valvontajärjestelmien puutteet olennaisesti vaikuta tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen.

| 9.13. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Vuotuisen toimintakertomuksen osalta on todettava, että varainhoitoasetuksen 60 artiklan 7 kohdassa säädetty määräpäivä 15.6., johon mennessä budjettivallan käyttäjälle on toimitettava yhteenveto vuotuisista toimintakertomuksista, koskee ainoastaan komissiota. Yhteisöjen tuomioistuimen valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän laatima vuotuinen toimintakertomus on toimitettu toimielimelle 21.6.2005. Jos tilintarkastustuomioistuin vastaisuudessa toivoo, että vuotuinen kertomus on käytettävissä tiettynä päivänä, yhteisöjen tuomioistuin pyrkii täyttämään tämän toivomuksen. |
| --- | --- |

9.13.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Vuotuisen toimintakertomuksen osalta on todettava, että varainhoitoasetuksen 60 artiklan 7 kohdassa säädetty määräpäivä 15.6., johon mennessä budjettivallan käyttäjälle on toimitettava yhteenveto vuotuisista toimintakertomuksista, koskee ainoastaan komissiota. Yhteisöjen tuomioistuimen valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän laatima vuotuinen toimintakertomus on toimitettu toimielimelle 21.6.2005. Jos tilintarkastustuomioistuin vastaisuudessa toivoo, että vuotuinen kertomus on käytettävissä tiettynä päivänä, yhteisöjen tuomioistuin pyrkii täyttämään tämän toivomuksen.

Erityiset huomautukset

| 9.14. | Seuraavassa on esitetty kuhunkin toimielimeen liittyvät erityiset huomautukset. |
| --- | --- |

9.14.

Seuraavassa on esitetty kuhunkin toimielimeen liittyvät erityiset huomautukset.

Parlamentti

| 9.15. | Kohdat 9.6 ja 9.9 koskevat parlamenttia. Useissa tapauksissa hankintamenojen varmentamismenettely ei ollut toiminut tarkoitetulla tavalla. Yhdessä tapauksessa maksettu meno oli ilmoitettu 0,7 miljoonaa euroa todellista suuremmaksi. |
| --- | --- |

9.15.

Kohdat 9.6 ja 9.9 koskevat parlamenttia. Useissa tapauksissa hankintamenojen varmentamismenettely ei ollut toiminut tarkoitetulla tavalla. Yhdessä tapauksessa maksettu meno oli ilmoitettu 0,7 miljoonaa euroa todellista suuremmaksi.

| 9.15. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Mitä tulee mainittuihin 9.6 ja 9.9 kohtiin, niihin on vastattu edellä. Mitä tulee mainittuun summaan, se johtuu D4-D5-rakennuksen pitkäaikaisen vuokrasopimuksen alv-määräytymisperusteen alentamisesta, johon Belgian viranomaiset suostuivat pitkien ja myöhäisessä vaiheessa päättyneiden neuvottelujen jälkeen. Poliittinen sopimus alv-perusteesta tehtiin juuri ennen vuokrasopimuksen allekirjoittamista. Tämän jälkeen piti odottaa toimivaltaisen veroviranomaisen ilmoitusta, joka saatiin muutama päivä sopimusta allekirjoitettaessa suoritetun maksun jälkeen, jotta asianomainen yritys saattoi toimittaa hyvityslaskun ja uuden laskun. Näin ollen 701 537,76 euron määrää pidettiin ennakkomaksuna yrityksen kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

9.15.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Mitä tulee mainittuihin 9.6 ja 9.9 kohtiin, niihin on vastattu edellä. Mitä tulee mainittuun summaan, se johtuu D4-D5-rakennuksen pitkäaikaisen vuokrasopimuksen alv-määräytymisperusteen alentamisesta, johon Belgian viranomaiset suostuivat pitkien ja myöhäisessä vaiheessa päättyneiden neuvottelujen jälkeen. Poliittinen sopimus alv-perusteesta tehtiin juuri ennen vuokrasopimuksen allekirjoittamista. Tämän jälkeen piti odottaa toimivaltaisen veroviranomaisen ilmoitusta, joka saatiin muutama päivä sopimusta allekirjoitettaessa suoritetun maksun jälkeen, jotta asianomainen yritys saattoi toimittaa hyvityslaskun ja uuden laskun. Näin ollen 701 537,76 euron määrää pidettiin ennakkomaksuna yrityksen kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti.

| 9.16. | Kuten aiemminkin (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 9.21 ja 9.22), parlamentin jäsenten korvauksien maksamiseen sovellettavat valvontajärjestelmät havaittiin puutteellisiksi. Käytetyillä menettelyillä ei voitu varmistaa, että entisten parlamentin jäsenten tietyistä tehtävistä (palkallinen työ kansainvälisessä elimessä taikka kansallisen tai alueellisen hallituksen jäsenyys) saamat tulot vähennetään tilapäisestä siirtymäkorvauksesta. |
| --- | --- |

9.16.

Kuten aiemminkin (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 9.21 ja 9.22), parlamentin jäsenten korvauksien maksamiseen sovellettavat valvontajärjestelmät havaittiin puutteellisiksi. Käytetyillä menettelyillä ei voitu varmistaa, että entisten parlamentin jäsenten tietyistä tehtävistä (palkallinen työ kansainvälisessä elimessä taikka kansallisen tai alueellisen hallituksen jäsenyys) saamat tulot vähennetään tilapäisestä siirtymäkorvauksesta.

| 9.16. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Mitä tulee sihteeristökorvaukseen, vuonna 2004 hyväksyttiin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevien sääntöjen uudet muutokset, joilla pyritään lisäämään korvauksen valvontaa etenkin palvelujen hankintaa koskevien sopimusten osalta. Heinäkuussa 2005 kvestorikollegio hyväksyi näiden muutosten täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka mahdollistavat hallintoyksiköille sääntöjen täytäntöönpanon. Lisäksi parlamentti on tietoinen toimenpäättymiskorvauksen väärinkäyttöön liittyvästä riskistä. Tämän riskin vähentämiseksi on jo ryhdytty toimiin ja lisätoimia sen minimoimiseksi suunnitellaan. |
| --- | --- |

9.16.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Mitä tulee sihteeristökorvaukseen, vuonna 2004 hyväksyttiin jäsenten kuluja ja korvauksia koskevien sääntöjen uudet muutokset, joilla pyritään lisäämään korvauksen valvontaa etenkin palvelujen hankintaa koskevien sopimusten osalta. Heinäkuussa 2005 kvestorikollegio hyväksyi näiden muutosten täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka mahdollistavat hallintoyksiköille sääntöjen täytäntöönpanon. Lisäksi parlamentti on tietoinen toimenpäättymiskorvauksen väärinkäyttöön liittyvästä riskistä. Tämän riskin vähentämiseksi on jo ryhdytty toimiin ja lisätoimia sen minimoimiseksi suunnitellaan.

Neuvosto

| 9.17. | Kohdat 9.4, 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 ja 9.11 koskevat neuvostoa. Neuvosto ei ollut laatinut sisäisen valvonnan vähimmäisvaatimuksia (varainhoitoasetuksen 60 artiklan 4 kohta) eikä toimenkuvauksia, joissa esitetään tilinpitäjän ja ennakoiden hoitajan tehtävät, oikeudet ja velvollisuudet (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 44 artikla). |
| --- | --- |

9.17.

Kohdat 9.4, 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 ja 9.11 koskevat neuvostoa. Neuvosto ei ollut laatinut sisäisen valvonnan vähimmäisvaatimuksia (varainhoitoasetuksen 60 artiklan 4 kohta) eikä toimenkuvauksia, joissa esitetään tilinpitäjän ja ennakoiden hoitajan tehtävät, oikeudet ja velvollisuudet (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 44 artikla).

| 9.17. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristön vastaukset 9.4, 9.6, 9.8, 9.9 ja 9.11 kohtaan ovat edellä. Lisäksi on syytä todeta, että neuvosto on äskettäin laatinut toimenkuvauksen, jossa esitetään tilinpitäjän tehtävät, oikeudet ja velvollisuudet, sekä ennakkomaksujärjestelmää koskevan käsikirjan. |
| --- | --- |

9.17.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristön vastaukset 9.4, 9.6, 9.8, 9.9 ja 9.11 kohtaan ovat edellä. Lisäksi on syytä todeta, että neuvosto on äskettäin laatinut toimenkuvauksen, jossa esitetään tilinpitäjän tehtävät, oikeudet ja velvollisuudet, sekä ennakkomaksujärjestelmää koskevan käsikirjan.

| 9.18. | Ylimääräinen vuosiloma, jota myönnettiin ennen 31. joulukuuta 1997 korvauksena ylityöstä, suoritetaan virkamiehelle rahana tämän jäädessä eläkkeelle, ellei hän ole käyttänyt ylimääräistä vuosilomaansa. Koska ura-alueisiin A ja B kuuluva henkilöstö ei saa ylityökorvauksia, kyseiset maksut ovat henkilöstösääntöjen 56 artiklan vastaisia. Ennen 31. joulukuuta 1997 korvaukseksi ylityöstä myönnettyä vuosilomaa oli vuoden 2004 lopussa pitämättä vielä noin 11 800 päivää. Syyskuussa 2004 suoritettiin tuolloin eläkkeelle jääville A- ja B-virkamiehille yhteensä noin 95 000 euroa korvauksena pitämättä jääneestä ylimääräisestä vuosilomasta. |
| --- | --- |

9.18.

Ylimääräinen vuosiloma, jota myönnettiin ennen 31. joulukuuta 1997 korvauksena ylityöstä, suoritetaan virkamiehelle rahana tämän jäädessä eläkkeelle, ellei hän ole käyttänyt ylimääräistä vuosilomaansa. Koska ura-alueisiin A ja B kuuluva henkilöstö ei saa ylityökorvauksia, kyseiset maksut ovat henkilöstösääntöjen 56 artiklan vastaisia. Ennen 31. joulukuuta 1997 korvaukseksi ylityöstä myönnettyä vuosilomaa oli vuoden 2004 lopussa pitämättä vielä noin 11 800 päivää. Syyskuussa 2004 suoritettiin tuolloin eläkkeelle jääville A- ja B-virkamiehille yhteensä noin 95 000 euroa korvauksena pitämättä jääneestä ylimääräisestä vuosilomasta.

| 9.18. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristö aikoo asteittain poistaa ura-alueisiin A ja B kuuluvalle henkilöstölle ennen 31.12.1997 korvaukseksi ylityöstä myönnetyt ja vielä pitämättä olevat vuosilomat; viimeisin vaihe tässä prosessissa on esitetty 17.5.2005 annetussa henkilöstötiedotteessa 80/05. Vuoden 2005 alusta lähtien pitämättä olevien vuosilomien määrä on vähentynyt 2 500 päivällä, minkä tuloksena 7.9.2005 pitämättä oli vielä 9 317,5 päivää. |
| --- | --- |

9.18.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö aikoo asteittain poistaa ura-alueisiin A ja B kuuluvalle henkilöstölle ennen 31.12.1997 korvaukseksi ylityöstä myönnetyt ja vielä pitämättä olevat vuosilomat; viimeisin vaihe tässä prosessissa on esitetty 17.5.2005 annetussa henkilöstötiedotteessa 80/05. Vuoden 2005 alusta lähtien pitämättä olevien vuosilomien määrä on vähentynyt 2 500 päivällä, minkä tuloksena 7.9.2005 pitämättä oli vielä 9 317,5 päivää.

Komissio (9)

| 9.19. | Kohta 9.9 koskee komissiota. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi yksilöinyt puutteita eräiden julkaisutoimiston valvontajärjestelmien toiminnassa: inventaariolistoihin kirjattujen ja varastossa tosiasiassa olevien paperimäärien välillä havaittiin eroja, perille toimittamatta jääneestä julkaisusta oli suoritettu maksu ja sopimuksessa määrättyjä paperin tai raaka-aineiden markkinahintojen laskuun perustuvia hinnantarkistuksia ei ollut pyydetty. |
| --- | --- |

9.19.

Kohta 9.9 koskee komissiota. Tilintarkastustuomioistuin on lisäksi yksilöinyt puutteita eräiden julkaisutoimiston valvontajärjestelmien toiminnassa: inventaariolistoihin kirjattujen ja varastossa tosiasiassa olevien paperimäärien välillä havaittiin eroja, perille toimittamatta jääneestä julkaisusta oli suoritettu maksu ja sopimuksessa määrättyjä paperin tai raaka-aineiden markkinahintojen laskuun perustuvia hinnantarkistuksia ei ollut pyydetty.

| 9.19. | KOMISSION VASTAUS
  Julkaisutoimisto hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen, jonka mukaan julkaisutoimiston varastonhallintajärjestelmään kirjattujen määrien ja kahden toimipaikan varastoissa tosiasiassa olevien määrien välillä on ilmeisiä eroja. Erot johtuvat varastonhallintajärjestelmään tehdystä virheellisestä kirjauksesta. Varastonhallintaa varten kehitetään parhaillaan uutta ohjelmaa. Lisäksi suurin osa varastoista on siirretty julkaisutoimiston päätoimipaikkaan. |
| --- | --- |

9.19.

KOMISSION VASTAUS

Julkaisutoimisto hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen, jonka mukaan julkaisutoimiston varastonhallintajärjestelmään kirjattujen määrien ja kahden toimipaikan varastoissa tosiasiassa olevien määrien välillä on ilmeisiä eroja. Erot johtuvat varastonhallintajärjestelmään tehdystä virheellisestä kirjauksesta. Varastonhallintaa varten kehitetään parhaillaan uutta ohjelmaa. Lisäksi suurin osa varastoista on siirretty julkaisutoimiston päätoimipaikkaan.

Julkaisutoimisto hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen, joka koskee erääseen julkaisuun liittyvissä toimituksissa havaittua 1,4 prosentin eroa. Se varmistaa, että tiedonkulkua parannetaan, jotta tämän tyyppiset virheet eivät toistuisi.

Julkaisutoimisto hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, joka koskee hintojen tarkistamista, ja kiinnittää asiaan huomiota vastaisuudessa.

Yhteisöjen tuomioistuin

| 9.20. | Kohdat 9.4, 9.7, 9.9, 9.11 ja 9.13 koskevat yhteisöjen tuomioistuinta. Yhteisöjen tuomioistuin hyväksyi sisäisen valvonnan standardit maaliskuussa 2004, mutta viittä niistä ei sovellettu. Yhdessä tapauksessa, joka koski vuokrien indeksointia, vuokria koskeviin maksumääräyksiin ei ollut liitetty tositteita ja kiinteistöleasingsopimuksen seuranta oli riittämätöntä. Tämän vuoksi yhteisöjen tuomioistuin joutui syyskuussa 2004 maksamaan vuokralleantajalle 716 000 euroa vuokrarästejä, jotka johtuivat siitä, ettei vuokria ollut indeksoitu vuoden 1999 jälkeen. |
| --- | --- |

9.20.

Kohdat 9.4, 9.7, 9.9, 9.11 ja 9.13 koskevat yhteisöjen tuomioistuinta. Yhteisöjen tuomioistuin hyväksyi sisäisen valvonnan standardit maaliskuussa 2004, mutta viittä niistä ei sovellettu. Yhdessä tapauksessa, joka koski vuokrien indeksointia, vuokria koskeviin maksumääräyksiin ei ollut liitetty tositteita ja kiinteistöleasingsopimuksen seuranta oli riittämätöntä. Tämän vuoksi yhteisöjen tuomioistuin joutui syyskuussa 2004 maksamaan vuokralleantajalle 716 000 euroa vuokrarästejä, jotka johtuivat siitä, ettei vuokria ollut indeksoitu vuoden 1999 jälkeen.

| 9.20. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Sisäisen valvonnan standardien osalta viitataan 9.4 kohdassa annettuun vastaukseen.
  Vuokrien indeksointia koskevien huomautusten osalta vastataan seuraavaa. Vuoteen 1999 saakka — lukuun ottamatta vuosia 1983, 1984 ja 1994, jolloin oli voimassa vuokrasulku — yhteisöjen tuomioistuin mukautti Palais-rakennuksesta maksettavat vuokramäärät omistajan eli Luxemburgin valtion asianomaisen yksikön lähettämän kirjeen perusteella (10). Kun ennen tällaista kirjettä laadittiin alustava talousarvioesitys kullekin varainhoitovuodelle, asianomaisen vuoden osalta maksettava vuokra arvioitiin ennustamalla vuokran tarkastukseen valitun indeksin kehitys.
  Palais-rakennuksen vuonna 1999 tapahtuneen tyhjentämisen jälkeen Palais-rakennusta koskevaan 5.6.1973 tehtyyn vuokrasopimukseen tehtiin toinen täydennys sen ottamiseksi huomioon, että korvaava rakennus (T-rakennus) on käytössä samoin ehdoin kuin Palais-rakennus.
  Vuodesta 2001 lähtien Luxemburgin viranomaisille on lähetetty kirjeitä, joissa niitä on tämä uusi tilanne huomioon ottaen kehotettu ottamaan kantaa siihen, miten sovelletaan vuokrasopimuksen III §:ää, jonka mukaan vuokra mukautetaan viiteindeksin kehityksen mukaisesti. Valtion kassaviranomaiselta tuli vastaus vasta 28.9.2004 päivätyllä kirjeellä, jossa vaadittiin vuokramäärää, joka oli maksettava sen johdosta, että vuokra mukautetaan kyseisen indeksin kehitykseen ajanjaksona 1999—2004. |
| --- | --- |

9.20.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Sisäisen valvonnan standardien osalta viitataan 9.4 kohdassa annettuun vastaukseen.

Vuokrien indeksointia koskevien huomautusten osalta vastataan seuraavaa. Vuoteen 1999 saakka — lukuun ottamatta vuosia 1983, 1984 ja 1994, jolloin oli voimassa vuokrasulku — yhteisöjen tuomioistuin mukautti Palais-rakennuksesta maksettavat vuokramäärät omistajan eli Luxemburgin valtion asianomaisen yksikön lähettämän kirjeen perusteella (10). Kun ennen tällaista kirjettä laadittiin alustava talousarvioesitys kullekin varainhoitovuodelle, asianomaisen vuoden osalta maksettava vuokra arvioitiin ennustamalla vuokran tarkastukseen valitun indeksin kehitys.

Palais-rakennuksen vuonna 1999 tapahtuneen tyhjentämisen jälkeen Palais-rakennusta koskevaan 5.6.1973 tehtyyn vuokrasopimukseen tehtiin toinen täydennys sen ottamiseksi huomioon, että korvaava rakennus (T-rakennus) on käytössä samoin ehdoin kuin Palais-rakennus.

Vuodesta 2001 lähtien Luxemburgin viranomaisille on lähetetty kirjeitä, joissa niitä on tämä uusi tilanne huomioon ottaen kehotettu ottamaan kantaa siihen, miten sovelletaan vuokrasopimuksen III §:ää, jonka mukaan vuokra mukautetaan viiteindeksin kehityksen mukaisesti. Valtion kassaviranomaiselta tuli vastaus vasta 28.9.2004 päivätyllä kirjeellä, jossa vaadittiin vuokramäärää, joka oli maksettava sen johdosta, että vuokra mukautetaan kyseisen indeksin kehitykseen ajanjaksona 1999—2004.

| 9.21. | Sisäinen tarkastaja toimii ”tarkistusyksikön” päällikkönä. Yksikkö toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjän toimia koskevia ennakkotarkastuksia. Osallistuminen tällä tavoin taloustapahtumien toteuttamiseen ei ole sisäisen tarkastajan tehtävässä edellytettävän riippumattomuuden mukaista. Vuonna 2003 nimitetty sisäinen tarkastaja ei koko aikana ole vienyt päätökseen yhtäkään työohjelmaansa sisällytetyistä tarkastuksista. |
| --- | --- |

9.21.

Sisäinen tarkastaja toimii ”tarkistusyksikön” päällikkönä. Yksikkö toimittaa tulojen ja menojen hyväksyjän toimia koskevia ennakkotarkastuksia. Osallistuminen tällä tavoin taloustapahtumien toteuttamiseen ei ole sisäisen tarkastajan tehtävässä edellytettävän riippumattomuuden mukaista. Vuonna 2003 nimitetty sisäinen tarkastaja ei koko aikana ole vienyt päätökseen yhtäkään työohjelmaansa sisällytetyistä tarkastuksista.

| 9.21. | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS
  Eri henkilöt suorittavat ennakkotarkastukset ja sisäisen tarkastuksen. Tältä osin huomautetaan, että kun otetaan huomioon yhteisöjen tuomioistuimen koko, tarkastajina toimivat toimihenkilöt on päätetty sijoittaa yhden ainoan virkamiehen alaisuuteen, ja tämä virkamies on nimitetty myös sisäiseksi tarkastajaksi. Tämä hallinnollinen vastuu ei millään tavalla vaikuta sisäisen tarkastajan riippumattomuuteen hänen suorittaessaan sisäiseen tarkastukseen kuuluvia tehtäviään.
  Pitää paikkansa, että sisäisen tarkastuksen yksikössä ei vuonna 2004 ollut riittävästi asiantuntevaa henkilöstöä, mikä teki suunniteltujen tarkastustehtävien suorittamisen mahdottomaksi. Toimet, joihin tämän tilanteen parantamiseksi on ryhdytty, ovat johtaneet siihen, että sisäiseksi tarkastajaksi on joulukuussa 2004 palkattu ylimääräinen toimihenkilö ja kesäkuussa 2005 puolestaan väliaikainen toimihenkilö. Varallaololuettelosta rekrytoitu ura-alueeseen A* kuuluva virkamies on lopuksi saapunut vahvistamaan tätä ryhmää syyskuussa 2005. Yksikkö voi vastedes harjoittaa toimintaansa täysimääräisesti. |
| --- | --- |

9.21.

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Eri henkilöt suorittavat ennakkotarkastukset ja sisäisen tarkastuksen. Tältä osin huomautetaan, että kun otetaan huomioon yhteisöjen tuomioistuimen koko, tarkastajina toimivat toimihenkilöt on päätetty sijoittaa yhden ainoan virkamiehen alaisuuteen, ja tämä virkamies on nimitetty myös sisäiseksi tarkastajaksi. Tämä hallinnollinen vastuu ei millään tavalla vaikuta sisäisen tarkastajan riippumattomuuteen hänen suorittaessaan sisäiseen tarkastukseen kuuluvia tehtäviään.

Pitää paikkansa, että sisäisen tarkastuksen yksikössä ei vuonna 2004 ollut riittävästi asiantuntevaa henkilöstöä, mikä teki suunniteltujen tarkastustehtävien suorittamisen mahdottomaksi. Toimet, joihin tämän tilanteen parantamiseksi on ryhdytty, ovat johtaneet siihen, että sisäiseksi tarkastajaksi on joulukuussa 2004 palkattu ylimääräinen toimihenkilö ja kesäkuussa 2005 puolestaan väliaikainen toimihenkilö. Varallaololuettelosta rekrytoitu ura-alueeseen A* kuuluva virkamies on lopuksi saapunut vahvistamaan tätä ryhmää syyskuussa 2005. Yksikkö voi vastedes harjoittaa toimintaansa täysimääräisesti.

Tilintarkastustuomioistuin

| 9.22. | Tilintarkastustuomioistuinta koskevan tarkastuksen toimittaa riippumaton ulkoinen tilintarkastusyritys, joka on myöntänyt todistuksen 31 päivänä joulukuuta 2004 päivätyn tilinpäätöksen asianmukaisuudesta ja oikeellisuudesta. Todistukseen on liitetty hallinto- ja kirjanpitomenettelyjä, varainhoidon moitteettomuutta sekä sisäisen valvonnan järjestelmää koskeva kertomus. Siinä todetaan, että voimassa olevia sisäisen valvonnan sääntöjä soveltamalla voidaan tarkastajan käsityksen mukaan taata, että operatiiviset tavoitteet saavutetaan hyväksyttävästi, tilinpäätös laaditaan luotettavasti ja että toiminta on säännöstön mukaista. Todistus ja kertomus julkaistaan virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

9.22.

Tilintarkastustuomioistuinta koskevan tarkastuksen toimittaa riippumaton ulkoinen tilintarkastusyritys, joka on myöntänyt todistuksen 31 päivänä joulukuuta 2004 päivätyn tilinpäätöksen asianmukaisuudesta ja oikeellisuudesta. Todistukseen on liitetty hallinto- ja kirjanpitomenettelyjä, varainhoidon moitteettomuutta sekä sisäisen valvonnan järjestelmää koskeva kertomus. Siinä todetaan, että voimassa olevia sisäisen valvonnan sääntöjä soveltamalla voidaan tarkastajan käsityksen mukaan taata, että operatiiviset tavoitteet saavutetaan hyväksyttävästi, tilinpäätös laaditaan luotettavasti ja että toiminta on säännöstön mukaista. Todistus ja kertomus julkaistaan virallisessa lehdessä.

Talous- ja sosiaalikomitea

| 9.23. | Kohdat 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 ja 9.11 koskevat talous- ja sosiaalikomiteaa. Sisäisen valvonnan standardit hyväksyttiin heinäkuussa 2004. Kaikkia tarvittavia toimenpiteitä niiden noudattamiseksi kokonaisuudessaan ei ole vielä toteutettu. |
| --- | --- |

9.23.

Kohdat 9.6, 9.7, 9.8, 9.9 ja 9.11 koskevat talous- ja sosiaalikomiteaa. Sisäisen valvonnan standardit hyväksyttiin heinäkuussa 2004. Kaikkia tarvittavia toimenpiteitä niiden noudattamiseksi kokonaisuudessaan ei ole vielä toteutettu.

| 9.23. | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Katso ETSK:n huomautukset tähän kohtaan ja kohtaan 9.4. |
| --- | --- |

9.23.

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Katso ETSK:n huomautukset tähän kohtaan ja kohtaan 9.4.

Alueiden komitea

| 9.24. | Kohdat 9.6, 9.7, 9.9, 9.11 ja 9.13 koskevat alueiden komiteaa. Sisäisen valvonnan standardit hyväksyttiin vasta marraskuussa 2004, eikä kaikkia tarvittavia toimenpiteitä niiden täytäntöönpanemiseksi kokonaisuudessaan ole toteutettu. Sisäisen tarkastuksen toiminnosta huolehti toukokuuhun 2005 saakka väliaikaisen henkilöstön jäsen, jonka työsuhde perustui lyhyin aikavälein uudistettaviin sopimuksiin. Toukokuussa 2005 sisäiseksi tarkastajaksi nimitettiin virkamies. |
| --- | --- |

9.24.

Kohdat 9.6, 9.7, 9.9, 9.11 ja 9.13 koskevat alueiden komiteaa. Sisäisen valvonnan standardit hyväksyttiin vasta marraskuussa 2004, eikä kaikkia tarvittavia toimenpiteitä niiden täytäntöönpanemiseksi kokonaisuudessaan ole toteutettu. Sisäisen tarkastuksen toiminnosta huolehti toukokuuhun 2005 saakka väliaikaisen henkilöstön jäsen, jonka työsuhde perustui lyhyin aikavälein uudistettaviin sopimuksiin. Toukokuussa 2005 sisäiseksi tarkastajaksi nimitettiin virkamies.

| 9.24. | ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS
  Koko vuoden 2004 ajan AK ryhtyi kaikkiin mahdollisiin toimiin uuden sisäisen tarkastajan sekä ”sisäinen tarkastus” -yksikön muun henkilökunnan rekrytoimiseksi. Tuolloin oli kuitenkin mahdotonta täyttää virkoja pysyvästi, koska hakemuksensa jättäneistä virkamiehistä hyvin harvat täyttivät avoimiksi julistettujen virkojen vaatimukset. |
| --- | --- |

9.24.

ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS

Koko vuoden 2004 ajan AK ryhtyi kaikkiin mahdollisiin toimiin uuden sisäisen tarkastajan sekä ”sisäinen tarkastus” -yksikön muun henkilökunnan rekrytoimiseksi. Tuolloin oli kuitenkin mahdotonta täyttää virkoja pysyvästi, koska hakemuksensa jättäneistä virkamiehistä hyvin harvat täyttivät avoimiksi julistettujen virkojen vaatimukset.

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 9.25. | Tarkastus ei antanut aihetta huomautuksiin. |
| --- | --- |

9.25.

Tarkastus ei antanut aihetta huomautuksiin.

Yleiset päätelmät ja suositukset

| 9.26. | Kaikissa toimielimissä on toteutettu parannuksia valvontajärjestelmien sovittamiseksi uuden varainhoitoasetuksen vaatimuksiin. Vuonna 2004 valvontajärjestelmät eivät kuitenkaan riittävällä tavalla kattaneet vuonna 2003 yksilöityjä varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoon liittyviä riskejä (11) eivätkä riskejä, jotka johtuvat uusien henkilöstösääntöjen käyttöönotosta sekä palkkojen ja eläkkeiden laskemiseen käytetyistä tietokonejärjestelmistä (ks. kohta 9.6). |
| --- | --- |

9.26.

Kaikissa toimielimissä on toteutettu parannuksia valvontajärjestelmien sovittamiseksi uuden varainhoitoasetuksen vaatimuksiin. Vuonna 2004 valvontajärjestelmät eivät kuitenkaan riittävällä tavalla kattaneet vuonna 2003 yksilöityjä varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoon liittyviä riskejä (11) eivätkä riskejä, jotka johtuvat uusien henkilöstösääntöjen käyttöönotosta sekä palkkojen ja eläkkeiden laskemiseen käytetyistä tietokonejärjestelmistä (ks. kohta 9.6).

| 9.26. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Uuden varainhoitoasetuksen kaikkien vaatimusten täyttäminen kestää aikansa. Uuden NAP-palkkajärjestelmän ja uusien henkilöstösääntöjen käyttöönotto lisäsivät osaltaan riskejä vuonna 2004, mutta vaikeudet — joista yksiköt olivat tietoisia — johtuivat etenkin alun teknisistä ongelmista, joita liittyi palkkajärjestelmään ja henkilöstösääntöjen tulkintaan. Vaikka vaikeudet todellakin antoivat aihetta lukuisiin takaisinperintöihin, todellisten unohdettujen virheiden määrä on osoittautunut alhaiseksi, erityisesti sen valvonnan ansiosta, joka kohdistuu nimittävään viranomaiseen. Kuitenkin olisi edelleen lisättävä valvonta- ja seurantajärjestelmiä, etenkin jälkikäteen suoritettavaa palkanmaksun valvontaa. |
| --- | --- |

9.26.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Uuden varainhoitoasetuksen kaikkien vaatimusten täyttäminen kestää aikansa. Uuden NAP-palkkajärjestelmän ja uusien henkilöstösääntöjen käyttöönotto lisäsivät osaltaan riskejä vuonna 2004, mutta vaikeudet — joista yksiköt olivat tietoisia — johtuivat etenkin alun teknisistä ongelmista, joita liittyi palkkajärjestelmään ja henkilöstösääntöjen tulkintaan. Vaikka vaikeudet todellakin antoivat aihetta lukuisiin takaisinperintöihin, todellisten unohdettujen virheiden määrä on osoittautunut alhaiseksi, erityisesti sen valvonnan ansiosta, joka kohdistuu nimittävään viranomaiseen. Kuitenkin olisi edelleen lisättävä valvonta- ja seurantajärjestelmiä, etenkin jälkikäteen suoritettavaa palkanmaksun valvontaa.

| 9.26. | KOMISSION VASTAUS
  Vuonna 2003 ja vuoden 2004 alussa asteittain toteutettu uuden palkanlaskentajärjestelmän käyttöönotto on tuonut mukanaan uuden riskin, koska uuden tietotekniikkasovelluksen käyttöönottoon liittyy aina tietty riski. Komission yksiköt ovat valvoneet uuden järjestelmän toimintaa tarkistamalla manuaalisesti useita alustavia kuukausipalkkalaskelmia ja korjaamalla tietotekniikka-asiantuntijoiden havaitsemat virheet viipymättä ennen lopullisten kuukausipalkkalaskelmien tekemistä ja palkkojen hyväksymistä. Jälkikäteen havaittujen virheiden määrä on ollut hyvin pieni.
  Järjestelmään syötettyjen tietojen laadunvalvonta on uuden palkanlaskentasovelluksen käyttöönoton vuoksi jouduttu siirtämään palkanlaskentajärjestelmästä oikeuksien hallintojärjestelmään, josta tiedot siirtyvät nykyisin automaattisesti rajapinnan kautta uuteen palkanlaskentasovellukseen. Käytössä olevat valvontajärjestelmät arvioitiin ja niitä mukautettiin vuonna 2003. Tarkoituksena oli varmistaa hallintojärjestelmien tasolla, että varainhoitoasetuksessa säädettyä, toimen aloittamista ja ennakkotarkastusta koskevaa uutta periaatetta voitiin noudattaa vuoden 2004 tammikuun ensimmäisestä päivästä lähtien. |
| --- | --- |

9.26.

KOMISSION VASTAUS

Vuonna 2003 ja vuoden 2004 alussa asteittain toteutettu uuden palkanlaskentajärjestelmän käyttöönotto on tuonut mukanaan uuden riskin, koska uuden tietotekniikkasovelluksen käyttöönottoon liittyy aina tietty riski. Komission yksiköt ovat valvoneet uuden järjestelmän toimintaa tarkistamalla manuaalisesti useita alustavia kuukausipalkkalaskelmia ja korjaamalla tietotekniikka-asiantuntijoiden havaitsemat virheet viipymättä ennen lopullisten kuukausipalkkalaskelmien tekemistä ja palkkojen hyväksymistä. Jälkikäteen havaittujen virheiden määrä on ollut hyvin pieni.

Järjestelmään syötettyjen tietojen laadunvalvonta on uuden palkanlaskentasovelluksen käyttöönoton vuoksi jouduttu siirtämään palkanlaskentajärjestelmästä oikeuksien hallintojärjestelmään, josta tiedot siirtyvät nykyisin automaattisesti rajapinnan kautta uuteen palkanlaskentasovellukseen. Käytössä olevat valvontajärjestelmät arvioitiin ja niitä mukautettiin vuonna 2003. Tarkoituksena oli varmistaa hallintojärjestelmien tasolla, että varainhoitoasetuksessa säädettyä, toimen aloittamista ja ennakkotarkastusta koskevaa uutta periaatetta voitiin noudattaa vuoden 2004 tammikuun ensimmäisestä päivästä lähtien.

| 9.27. | Tilintarkastustuomioistuin yksilöi usein esiintyviä, luonteeltaan enimmäkseen muodollisia virheitä. Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvillä havaituilla virheillä ei ollut olennaista vaikutusta hallintomenojen alalla. |
| --- | --- |

9.27.

Tilintarkastustuomioistuin yksilöi usein esiintyviä, luonteeltaan enimmäkseen muodollisia virheitä. Tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvillä havaituilla virheillä ei ollut olennaista vaikutusta hallintomenojen alalla.

| 9.27. | KOMISSION VASTAUS
  Komissio huomauttaa, että havaitut muodolliset virheet eivät olennaisesti vaikuttaneet hallintomenoihin. Komissio jatkaa kuitenkin sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla voidaan estää kyseisten virheiden toistuminen. |
| --- | --- |

9.27.

KOMISSION VASTAUS

Komissio huomauttaa, että havaitut muodolliset virheet eivät olennaisesti vaikuttaneet hallintomenoihin. Komissio jatkaa kuitenkin sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla voidaan estää kyseisten virheiden toistuminen.

| 9.28. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastuksensa perusteella ja ilmenneiden riskien ottamiseksi huomioon, että valvontajärjestelmiä olisi parannettava seuraavilta osin: |
| --- | --- |

9.28.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo tarkastuksensa perusteella ja ilmenneiden riskien ottamiseksi huomioon, että valvontajärjestelmiä olisi parannettava seuraavilta osin:

| 9.28. | |
| --- | --- |

9.28.

| a) | menettelyjen dokumentointi; |
| --- | --- |

a)

menettelyjen dokumentointi;

| a) | KOMISSION VASTAUS
  Komissio on tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämien huomautusten perusteella käynnistänyt hankkeen henkilöstöhallinnon menettelyjen dokumentoimiseksi. Hankkeen tulokset julkaistaan uudella henkilöstöhallinnon verkkosivustolla kokonaisuudessaan. Tulokset tulevat saataville asteittain loppuvuodesta 2005 lähtien. |
| --- | --- |

a)

KOMISSION VASTAUS

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen aiemmin esittämien huomautusten perusteella käynnistänyt hankkeen henkilöstöhallinnon menettelyjen dokumentoimiseksi. Hankkeen tulokset julkaistaan uudella henkilöstöhallinnon verkkosivustolla kokonaisuudessaan. Tulokset tulevat saataville asteittain loppuvuodesta 2005 lähtien.

| a) ja b) | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Kuten tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta vuoden 2003 talousarviosta (kohta 9.40 b)) koskevissa ETSK:n kommenteissa jo mainitaan, käytössä on monia menettelyjä, jotka on kuvattu kirjallisesti. ETSK:n riskinhallintaohjeissa kirjallisten menettelyiden käyttöönotto on mainittu säännönmukaisena toimenpiteenä riskien vähentämiseksi. Se on siis vakiintunut menettely. Vuoden 2004 lopulla hyväksytyssä vahvistetussa toimintasuunnitelmassa kaavaillaan useiden menettelykuvausten laatimista vuonna 2005. |
| --- | --- |

a) ja b)

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Kuten tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta vuoden 2003 talousarviosta (kohta 9.40 b)) koskevissa ETSK:n kommenteissa jo mainitaan, käytössä on monia menettelyjä, jotka on kuvattu kirjallisesti. ETSK:n riskinhallintaohjeissa kirjallisten menettelyiden käyttöönotto on mainittu säännönmukaisena toimenpiteenä riskien vähentämiseksi. Se on siis vakiintunut menettely. Vuoden 2004 lopulla hyväksytyssä vahvistetussa toimintasuunnitelmassa kaavaillaan useiden menettelykuvausten laatimista vuonna 2005.

| b) | sen määritteleminen, millaisten todentavien asiakirjojen avulla on mahdollista tarkistaa, että menot ovat sopimusehtojen sekä säännösten ja sääntöjen mukaiset; |
| --- | --- |

b)

sen määritteleminen, millaisten todentavien asiakirjojen avulla on mahdollista tarkistaa, että menot ovat sopimusehtojen sekä säännösten ja sääntöjen mukaiset;

| b) | KOMISSION VASTAUS
  Tämä suositus on jo otettu huomioon laadittaessa uusia sopimuksia. Näihin kuuluu muun muassa sopimus, joka liittyy lisäkaapeleiden ja -kalusteiden asentamisesta Jean Monnet -rakennukseen tehtyyn puitesopimukseen. Palvelujen kustannukset määritetään tarkemmin, jotta tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat riskit voitaisiin välttää. |
| --- | --- |

b)

KOMISSION VASTAUS

Tämä suositus on jo otettu huomioon laadittaessa uusia sopimuksia. Näihin kuuluu muun muassa sopimus, joka liittyy lisäkaapeleiden ja -kalusteiden asentamisesta Jean Monnet -rakennukseen tehtyyn puitesopimukseen. Palvelujen kustannukset määritetään tarkemmin, jotta tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat riskit voitaisiin välttää.

| c) | henkilöstön sijoittaminen palkkaluokkiin uusien henkilöstösääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

henkilöstön sijoittaminen palkkaluokkiin uusien henkilöstösääntöjen mukaisesti;

| c) ja d) | KOMISSION VASTAUS
  Katso kohtiin 9.7 ja 9.8 annetut vastaukset. Komissio valvoo kuitenkin omalta osaltaan sitä, että uusia säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

c) ja d)

KOMISSION VASTAUS

Katso kohtiin 9.7 ja 9.8 annetut vastaukset. Komissio valvoo kuitenkin omalta osaltaan sitä, että uusia säännöksiä sovelletaan asianmukaisesti.

| c) | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Katso ETSK:n kommentit kohtaan 9.11. |
| --- | --- |

c)

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Katso ETSK:n kommentit kohtaan 9.11.

| d) | palkat, etenkin korvausten suorittaminen ja mahdollisuus siirtää osa henkilöstön jäsenten palkasta tiettyyn maahan korjauskerrointa soveltaen. |
| --- | --- |

d)

palkat, etenkin korvausten suorittaminen ja mahdollisuus siirtää osa henkilöstön jäsenten palkasta tiettyyn maahan korjauskerrointa soveltaen.

| d) | TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS
  Katso ETSK:n kommentit kohtaan 9.7. |
| --- | --- |

d)

TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEAN VASTAUS

Katso ETSK:n kommentit kohtaan 9.7.

| 9.28. | ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS
  Alueiden komitea aikoo noudattaa täysimääräisesti tilintarkastustuomioistuimen alustavan tarkastuskertomuksen lopullisen version 9.28 kohtaan sisältyviä suosituksia ja pyrkii edelleen parantamaan menettelyjen todentamiseen vaadittavaa aineistoa koskevia nykyisiä käytäntöjä kiinnittäen erityishuomiota menojen sääntöjenmukaisuuden jälkikäteistodentamiseen. |
| --- | --- |

9.28.

ALUEIDEN KOMITEAN VASTAUS

Alueiden komitea aikoo noudattaa täysimääräisesti tilintarkastustuomioistuimen alustavan tarkastuskertomuksen lopullisen version 9.28 kohtaan sisältyviä suosituksia ja pyrkii edelleen parantamaan menettelyjen todentamiseen vaadittavaa aineistoa koskevia nykyisiä käytäntöjä kiinnittäen erityishuomiota menojen sääntöjenmukaisuuden jälkikäteistodentamiseen.

Erityiskertomusten keskeiset huomautukset

Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista

| 9.29. | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus sekä komission vastaukset julkaistiin 18. elokuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 202. |
| --- | --- |

9.29.

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus sekä komission vastaukset julkaistiin 18. elokuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 202.

Erityiskertomus nro 5/2005 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston tulkkausmenoista

| 9.30. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida tulkkauspalveluihin liittyvän varainhoidon moitteettomuus parlamentissa, komissiossa ja neuvostossa. |
| --- | --- |

9.30.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida tulkkauspalveluihin liittyvän varainhoidon moitteettomuus parlamentissa, komissiossa ja neuvostossa.

| 9.30. | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS
  Euroopan parlamentin toivoma täydellinen monikielisyys aiheuttaa huomattavia kustannuksia, jotka johtuvat etenkin töiden järjestelyyn liittyvistä poliittisista kysymyksistä (aikataulut ja työskentelypaikkakunnat) ja tarpeesta kyetä reagoimaan nopeasti ennalta-arvaamattomiin poliittisiin tilanteisiin. Tulkkauspalvelujen käyttöedellytysten parantamiseksi parlamentti on kuitenkin vahvistanut puitemääräykset vuonna 1999 hyväksyttyjen ja vuonna 2004 tarkistettujen käytännesääntöjen yhteydessä. |
| --- | --- |

9.30.

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUS

Euroopan parlamentin toivoma täydellinen monikielisyys aiheuttaa huomattavia kustannuksia, jotka johtuvat etenkin töiden järjestelyyn liittyvistä poliittisista kysymyksistä (aikataulut ja työskentelypaikkakunnat) ja tarpeesta kyetä reagoimaan nopeasti ennalta-arvaamattomiin poliittisiin tilanteisiin. Tulkkauspalvelujen käyttöedellytysten parantamiseksi parlamentti on kuitenkin vahvistanut puitemääräykset vuonna 1999 hyväksyttyjen ja vuonna 2004 tarkistettujen käytännesääntöjen yhteydessä.

Lisäksi parlamentin yksiköt tekevät parhaansa parantaakseen kyseisten tulkkien palkkaamiseen liittyvien menojen valvontaa, erityisesti matkustuskulujen valvontaa, ja toimielintenvälisen yhteisen, ylimääräisille konferenssitulkeille maksettavia palkkioita koskevan yksikön luominen on suuri askel eteenpäin. Tulkkauspalveluja käyttävät parlamentin yksiköt selvittävät lisäksi muiden toimielinten havaitsemia parhaita käytäntöjä töiden suunnittelun parantamiseksi kunnioittaen samanaikaisesti edellä mainittuja poliittisia velvoitteita.

| 9.30. | NEUVOSTON VASTAUS
  Neuvoston pääsihteeristö toteaa, että lisäsäästöjä tulkkauskustannuksissa ei saada aikaan ainoastaan kokousten järjestäjien paremmalla ennakoinnilla. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen mukaan säästöjä voidaan saada aikaan myös muilla tavoin, kuten alentamalla freelance-tulkkauskustannuksia (ylimääräiset konferenssitulkit) tai parantamalla toimielinten välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

9.30.

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö toteaa, että lisäsäästöjä tulkkauskustannuksissa ei saada aikaan ainoastaan kokousten järjestäjien paremmalla ennakoinnilla. Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen mukaan säästöjä voidaan saada aikaan myös muilla tavoin, kuten alentamalla freelance-tulkkauskustannuksia (ylimääräiset konferenssitulkit) tai parantamalla toimielinten välistä yhteistyötä.

| 9.31. | Tarkastuksessa havaittiin, että tulkkauksen laatu täytti useimmiten tarpeet ja sille asetetut odotukset, mutta kustannusten ja pyydetyn mutta käyttämättä jääneen tulkkauksen tarjonnan välttämiseksi olisi toteutettava useita toimenpiteitä. Vaikka tarkastuksen kohteena olleet toimielimet ovat onnistuneet rajoittamaan tulkkausta, lisäsäästöjä saataisiin aikaan, jos viime hetken peruutuksia, myöhäisessä vaiheessa esitettyjä kokouspyyntöjä, kokousajankohtien epätasaista jakautumista viikon ja vuoden mittaan sekä ylimääräisten konferenssitulkkien suuria matkakustannuksia voitaisiin välttää. Säästöjä saataisiin aikaan ainoastaan sillä, että kokousten järjestäjät pystyisivät ennakoimaan tarpeitaan aikaisemmin, koska edellä mainitut seikat ovat suurimmaksi osaksi tulkkausosastojen valvonnan ulottumattomissa. |
| --- | --- |

9.31.

Tarkastuksessa havaittiin, että tulkkauksen laatu täytti useimmiten tarpeet ja sille asetetut odotukset, mutta kustannusten ja pyydetyn mutta käyttämättä jääneen tulkkauksen tarjonnan välttämiseksi olisi toteutettava useita toimenpiteitä. Vaikka tarkastuksen kohteena olleet toimielimet ovat onnistuneet rajoittamaan tulkkausta, lisäsäästöjä saataisiin aikaan, jos viime hetken peruutuksia, myöhäisessä vaiheessa esitettyjä kokouspyyntöjä, kokousajankohtien epätasaista jakautumista viikon ja vuoden mittaan sekä ylimääräisten konferenssitulkkien suuria matkakustannuksia voitaisiin välttää. Säästöjä saataisiin aikaan ainoastaan sillä, että kokousten järjestäjät pystyisivät ennakoimaan tarpeitaan aikaisemmin, koska edellä mainitut seikat ovat suurimmaksi osaksi tulkkausosastojen valvonnan ulottumattomissa.

| 9.31. | KOMISSION VASTAUS
  Komissio valvoo myös vastaisuudessa kustannuksia noudattaen omaksumaansa todellisiin tarpeisiin perustuvaa lähestymistapaa. Se pyrkii entistä määrätietoisemmin välttämään tilanteita, joissa pyydetty ja tarjottu tulkkaus jää käyttämättä. Komissio pyrkii myös tehostamaan henkilöresurssien käyttöä yhteistyössä muiden toimielinten tulkkauspalvelujen kanssa. Siihen asti, kunnes niiden kanssa saadaan sovittua nykyisten sopimusten uudelleenneuvottelusta, komissio pyrkii vähentämään ylimääräisistä konferenssitulkeista ja etenkin matkoista aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

9.31.

KOMISSION VASTAUS

Komissio valvoo myös vastaisuudessa kustannuksia noudattaen omaksumaansa todellisiin tarpeisiin perustuvaa lähestymistapaa. Se pyrkii entistä määrätietoisemmin välttämään tilanteita, joissa pyydetty ja tarjottu tulkkaus jää käyttämättä. Komissio pyrkii myös tehostamaan henkilöresurssien käyttöä yhteistyössä muiden toimielinten tulkkauspalvelujen kanssa. Siihen asti, kunnes niiden kanssa saadaan sovittua nykyisten sopimusten uudelleenneuvottelusta, komissio pyrkii vähentämään ylimääräisistä konferenssitulkeista ja etenkin matkoista aiheutuvia kustannuksia.

HAJAUTETUT ERILLISVIRASTOT

| 9.32. | Euroopan unionin hajautettujen erillisvirastojen vuotuisesta tarkastuksesta on laadittu erityisvuosikertomukset (12). Hajautettuja erillisvirastoja koskevien talousarvioiden kokonaissumma oli 872,3 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2004, kun se vuonna 2003 oli 778 miljoonaa euroa. Hajautettujen erillisvirastojen hyväksyttyjen toimien määrä kasvoi 2 009 toimihenkilöstä vuonna 2003 aina 2 233 toimihenkilöön vuonna 2004. Erillisvirastoihin liittyvät keskeiset tiedot annetaan
  taulukossa 9.3

   (13). |
| --- | --- |

9.32.

Euroopan unionin hajautettujen erillisvirastojen vuotuisesta tarkastuksesta on laadittu erityisvuosikertomukset (12). Hajautettuja erillisvirastoja koskevien talousarvioiden kokonaissumma oli 872,3 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 2004, kun se vuonna 2003 oli 778 miljoonaa euroa. Hajautettujen erillisvirastojen hyväksyttyjen toimien määrä kasvoi 2 009 toimihenkilöstä vuonna 2003 aina 2 233 toimihenkilöön vuonna 2004. Erillisvirastoihin liittyvät keskeiset tiedot annetaan
  taulukossa 9.3

   (13).

Taulukko 9.3 — Hajautetut erillisvirastot — Keskeiset tiedot

| Euroopan unionin hajautetut erillisvirastot | Päätoimipaikka | Perustamis vuosi Talousarvio | (miljoonaa euroa) | Hyväksytyt toimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2003 | 2004 | 2003 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | Thessaloniki | 1975 | 16,6 | 14,7 | 88 | 83 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | Dublin | 1975 | 18,1 | 16,8 | 91 | 88 |
| Euroopan ympäristökeskus | Kööpenhamina | 1990 | 33,6 | 27,5 | 115 | 111 |
| Euroopan koulutussäätiö | Torino | 1990 | 18,4 | 17,2 | 104 | 104 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (14) | Lissabon | 1993 | 12,2 | 10,5 | 77 | 63 |
| Euroopan lääkevirasto | Lontoo | 1993 | 99,1 | 84,2 | 314 | 287 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | Luxemburg | 1994 | 29,8 | 29,0 | 181 | 158 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | Angers | 1994 | 11,3 | 11,1 | 38 | 35 |
| Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto | Alicante | 1994 | 190 | 157,4 | 675 | 675 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | Bilbao | 1995 | 10,7 | 14,6 | 38 | 33 |
| Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus | Wien | 1997 | 7,9 | 6,6 | 34 | 30 |
| Euroopan jälleenrakennusvirasto (15) | Thessaloniki | 2000 | 374,6 | 358,6 | 114 | 120 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 9,3 | 8,1 | 76 | 53 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | Köln (16) | 2002 | 11,3 | 4,7 | 95 | 80 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | Lissabon (16) | 2002 | 13,3 | 4,5 | 55 | 40 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | Parma (16) | 2002 | 29,1 | 12,6 | 138 | 49 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto (17) | Heraklion (16) | 2003 | — | — | — | — |
| Euroopan rautatievirasto (17) | Valenciennes | 2003 | — | — | — | — |
| Yhteensä | 885,3 | 778,1 | 2 233 | 2 009 |

Euroopan unionin hajautetut erillisvirastot

Päätoimipaikka

Perustamis vuosi Talousarvio

(miljoonaa euroa)

Hyväksytyt toimet

2004

2003

2004

2003

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Thessaloniki

1975

16,6

14,7

88

83

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Dublin

1975

18,1

16,8

91

88

Euroopan ympäristökeskus

Kööpenhamina

1990

33,6

27,5

115

111

Euroopan koulutussäätiö

Torino

1990

18,4

17,2

104

104

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (14)

Lissabon

1993

12,2

10,5

77

63

Euroopan lääkevirasto

Lontoo

1993

99,1

84,2

314

287

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Luxemburg

1994

29,8

29,0

181

158

Yhteisön kasvilajikevirasto

Angers

1994

11,3

11,1

38

35

Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto

Alicante

1994

190

157,4

675

675

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Bilbao

1995

10,7

14,6

38

33

Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus

Wien

1997

7,9

6,6

34

30

Euroopan jälleenrakennusvirasto (15)

Thessaloniki

2000

374,6

358,6

114

120

Eurojust

Haag

2002

9,3

8,1

76

53

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Köln (16)

2002

11,3

4,7

95

80

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Lissabon (16)

2002

13,3

4,5

55

40

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Parma (16)

2002

29,1

12,6

138

49

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto (17)

Heraklion (16)

2003

—

—

—

—

Euroopan rautatievirasto (17)

Valenciennes

2003

—

—

—

—

Yhteensä

885,3

778,1

2 233

2 009

| 9.33. | Ilmi tuli tapauksia, joissa talousarvion vuotuisperiaatetta ei ollut noudatettu; etenkään määrärahojen siirtoja varainhoitovuodesta toiseen ei ollut perusteltu riittävällä tavalla. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi muutamia tapauksia, joissa ei ollut noudatettu erittelyn periaatetta (määrärahojen siirrot eivät olleet sääntöjenmukaisia tai niitä ei ollut perusteltu riittävällä tavalla), yleiskatteisuuden periaatetta (talousarvioon otettuja määrärahoja ja negatiivisia menoja oli vähennetty toisistaan) eikä totuudenmukaisuuden periaatetta (talousarvioon otettiin määriä, jotka eivät vastanneet varainhoitovuoden tarpeita). |
| --- | --- |

9.33.

Ilmi tuli tapauksia, joissa talousarvion vuotuisperiaatetta ei ollut noudatettu; etenkään määrärahojen siirtoja varainhoitovuodesta toiseen ei ollut perusteltu riittävällä tavalla. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi muutamia tapauksia, joissa ei ollut noudatettu erittelyn periaatetta (määrärahojen siirrot eivät olleet sääntöjenmukaisia tai niitä ei ollut perusteltu riittävällä tavalla), yleiskatteisuuden periaatetta (talousarvioon otettuja määrärahoja ja negatiivisia menoja oli vähennetty toisistaan) eikä totuudenmukaisuuden periaatetta (talousarvioon otettiin määriä, jotka eivät vastanneet varainhoitovuoden tarpeita).

| 9.33 ja 9.34. | KOMISSION VASTAUS
  Erillisvirastot ja muut hajautetut elimet ovat riippumattomia elimiä, ja niiden hallintomenoihin sovelletaan erillistä vastuuvapausmenettelyä. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat näin ollen kyseisiä virastoja ja elimiä. Komissio voi tarvittaessa auttaa niitä ymmärtämään ja tulkitsemaan säännöksiä sekä järjestämään sisäisen tarkastuksen. |
| --- | --- |

9.33 ja 9.34.

KOMISSION VASTAUS

Erillisvirastot ja muut hajautetut elimet ovat riippumattomia elimiä, ja niiden hallintomenoihin sovelletaan erillistä vastuuvapausmenettelyä. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat näin ollen kyseisiä virastoja ja elimiä. Komissio voi tarvittaessa auttaa niitä ymmärtämään ja tulkitsemaan säännöksiä sekä järjestämään sisäisen tarkastuksen.

| 9.34. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että hajautetuissa erillisvirastoissa kehitettyjä sisäisen valvonnan järjestelmiä olisi tietyissä tapauksissa parannettava varsinkin sen vuoksi, että tyydyttävää riskianalyysiä ei ollut tehty. |
| --- | --- |

9.34.

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että hajautetuissa erillisvirastoissa kehitettyjä sisäisen valvonnan järjestelmiä olisi tietyissä tapauksissa parannettava varsinkin sen vuoksi, että tyydyttävää riskianalyysiä ei ollut tehty.

| 9.35. | Henkilöstön palkkaamisen ja julkisten hankintamenettelyjen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita puutteita: hakijoiden ja toimeksisaajien valintamenettelyt olivat virheelliset tai niitä ei ollut perusteltu asianmukaisesti; hakemusten ja tarjousten hyväksymis- tai hylkäyspäätöksiä ei ollut perusteltu riittävästi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi yksittäisten henkilöstön jäsenten henkilöstökansioita tutkiessaan, että korvauksiin ja taloudellisiin etuuksiin oikeuttavia todentavia asiakirjoja ei ollut pidetty järjestelmällisesti ajan tasalla. |
| --- | --- |

9.35.

Henkilöstön palkkaamisen ja julkisten hankintamenettelyjen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita puutteita: hakijoiden ja toimeksisaajien valintamenettelyt olivat virheelliset tai niitä ei ollut perusteltu asianmukaisesti; hakemusten ja tarjousten hyväksymis- tai hylkäyspäätöksiä ei ollut perusteltu riittävästi. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin totesi yksittäisten henkilöstön jäsenten henkilöstökansioita tutkiessaan, että korvauksiin ja taloudellisiin etuuksiin oikeuttavia todentavia asiakirjoja ei ollut pidetty järjestelmällisesti ajan tasalla.

| 9.35. | KOMISSION VASTAUS
  Virastojen on noudatettava yleiseen varainhoitoasetukseen sisältyviä, hankintoja koskevia säännöksiä.
  Koska uutta varainhoitoasetusta ja sen uusia soveltamissääntöjä sovellettiin vuonna 2004 vasta toista vuotta, useat erillisvirastot ja niistä etenkin vasta vähän aikaa toimineet erillisvirastot olivat vielä siirtymävaiheessa. Komissio tuki kyseisiä erillisvirastoja ja viranomaisia tässä siirtymävaiheessa kaikin mahdollisin tavoin. Monet erillisvirastot, joskaan eivät kaikki, ovat hyödyntäneet komission tarjoamia palveluja. |
| --- | --- |

9.35.

KOMISSION VASTAUS

Virastojen on noudatettava yleiseen varainhoitoasetukseen sisältyviä, hankintoja koskevia säännöksiä.

Koska uutta varainhoitoasetusta ja sen uusia soveltamissääntöjä sovellettiin vuonna 2004 vasta toista vuotta, useat erillisvirastot ja niistä etenkin vasta vähän aikaa toimineet erillisvirastot olivat vielä siirtymävaiheessa. Komissio tuki kyseisiä erillisvirastoja ja viranomaisia tässä siirtymävaiheessa kaikin mahdollisin tavoin. Monet erillisvirastot, joskaan eivät kaikki, ovat hyödyntäneet komission tarjoamia palveluja.

| 9.36. | Lähes kolmannes hajautetuista erillisvirastoista esitti tilinpäätöksensä suoriteperusteisen kirjanpidon perusteella. Loputkin toteuttavat yleisesti ottaen oikeansuuntaisia toimia laatiakseen vuoden 2005 tilinsä mainitun kirjaamisperiaatteen mukaisesti, kuten uudessa varainhoitoasetuksessa edellytetään. Tilinsä suoriteperusteisen kirjanpidon perusteella laativien hajautettujen erillisvirastojen kohdalla havaittiin ongelmia, jotka liittyivät varojen siirtämistä varainhoitovuodesta toiseen koskevien, varainhoitovuoden menoina käsiteltävien tapahtumien yksilöimiseen. |
| --- | --- |

9.36.

Lähes kolmannes hajautetuista erillisvirastoista esitti tilinpäätöksensä suoriteperusteisen kirjanpidon perusteella. Loputkin toteuttavat yleisesti ottaen oikeansuuntaisia toimia laatiakseen vuoden 2005 tilinsä mainitun kirjaamisperiaatteen mukaisesti, kuten uudessa varainhoitoasetuksessa edellytetään. Tilinsä suoriteperusteisen kirjanpidon perusteella laativien hajautettujen erillisvirastojen kohdalla havaittiin ongelmia, jotka liittyivät varojen siirtämistä varainhoitovuodesta toiseen koskevien, varainhoitovuoden menoina käsiteltävien tapahtumien yksilöimiseen.

| 9.36. | KOMISSION VASTAUS
  Komission tilinpitäjän joulukuussa 2004 hyväksymiä yhteisön kirjanpitosääntöjä sovelletaan kaikkiin varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitettuihin elimiin.
  Jotta voitaisiin varmistaa, että erillisvirastot ja muut hajautetut elimet ovat valmiit ottamaan käyttöön suoriteperusteiden kirjanpidon ja täyttämään konsolidointia koskevat vaatimukset, komissio antaa niille edelleen ohjeita säännöllisesti. Komissio on toimittanut niille asiakirjat, joissa annetaan ohjeita tarvittavista muutoksista. Asiakirjoihin kuuluvat muun muassa IPSAS-standardien mukaista kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskeva kyselylomake, konsolidoinnissa vastaisuudessa käytettävät raportointiasiakirjat sekä vuoden 2005 tammikuun 1. päivän avaavaan taseeseen liittyvä ohje ja lomake. Tietojenvaihtoa tehostetaan entisestään vuoden 2005 jälkipuoliskolla, jotta voitaisiin varmistaa, että ensimmäistä kertaa toteutettava erillisvirastojen ja muiden hajautettujen elinten konsolidointi saadaan onnistuneesti päätökseen. |
| --- | --- |

9.36.

KOMISSION VASTAUS

Komission tilinpitäjän joulukuussa 2004 hyväksymiä yhteisön kirjanpitosääntöjä sovelletaan kaikkiin varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitettuihin elimiin.

Jotta voitaisiin varmistaa, että erillisvirastot ja muut hajautetut elimet ovat valmiit ottamaan käyttöön suoriteperusteiden kirjanpidon ja täyttämään konsolidointia koskevat vaatimukset, komissio antaa niille edelleen ohjeita säännöllisesti. Komissio on toimittanut niille asiakirjat, joissa annetaan ohjeita tarvittavista muutoksista. Asiakirjoihin kuuluvat muun muassa IPSAS-standardien mukaista kirjanpitoa ja tilinpäätöstä koskeva kyselylomake, konsolidoinnissa vastaisuudessa käytettävät raportointiasiakirjat sekä vuoden 2005 tammikuun 1. päivän avaavaan taseeseen liittyvä ohje ja lomake. Tietojenvaihtoa tehostetaan entisestään vuoden 2005 jälkipuoliskolla, jotta voitaisiin varmistaa, että ensimmäistä kertaa toteutettava erillisvirastojen ja muiden hajautettujen elinten konsolidointi saadaan onnistuneesti päätökseen.

| 9.37. | Käyttöomaisuuden valvonnan laatu vaihteli hajautettujen erillisvirastojen välillä. Joissakin virastoissa tarkoituksenmukaista valvontajärjestelmää ei ole vielä perustettu, kun taas toisissa käyttöön otetun järjestelmän vaatimuksia ei noudateta asianmukaisesti. Tämä on johtanut siihen, että tilit ja fyysisen inventoinnin tulokset eroavat toisistaan. |
| --- | --- |

9.37.

Käyttöomaisuuden valvonnan laatu vaihteli hajautettujen erillisvirastojen välillä. Joissakin virastoissa tarkoituksenmukaista valvontajärjestelmää ei ole vielä perustettu, kun taas toisissa käyttöön otetun järjestelmän vaatimuksia ei noudateta asianmukaisesti. Tämä on johtanut siihen, että tilit ja fyysisen inventoinnin tulokset eroavat toisistaan.

| 9.37. | KOMISSION VASTAUS
  Komissio korostaa, että lopullinen vastuu tilinpäätöksen laatimisesta on aina kunkin erillisviraston tai muun hajautetun elimen tilinpitäjällä. |
| --- | --- |

9.37.

KOMISSION VASTAUS

Komissio korostaa, että lopullinen vastuu tilinpäätöksen laatimisesta on aina kunkin erillisviraston tai muun hajautetun elimen tilinpitäjällä.

EUROOPPA-KOULUT

| 9.38. | Tilintarkastustuomioistuimen suorittamasta Eurooppa-koulujen tarkastuksesta annetaan kertomus, joka toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle ja rehtoreille ja jota ei julkaista virallisessa lehdessä. Koulujen talousarvio, joka oli suuruudeltaan 222,1 miljoonaa euroa, rahoitettiin pääasiassa komission avustusten (118,4 miljoonaa euroa) ja jäsenvaltioiden maksuosuuksien (47,3 miljoonaa euroa) avulla. Eurooppa-kouluja koskevat keskeiset tiedot on esitetty
  taulukossa 9.4
  . |
| --- | --- |

9.38.

Tilintarkastustuomioistuimen suorittamasta Eurooppa-koulujen tarkastuksesta annetaan kertomus, joka toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle ja rehtoreille ja jota ei julkaista virallisessa lehdessä. Koulujen talousarvio, joka oli suuruudeltaan 222,1 miljoonaa euroa, rahoitettiin pääasiassa komission avustusten (118,4 miljoonaa euroa) ja jäsenvaltioiden maksuosuuksien (47,3 miljoonaa euroa) avulla. Eurooppa-kouluja koskevat keskeiset tiedot on esitetty
  taulukossa 9.4
  .

Taulukko 9.4 — Eurooppa-koulut — Keskeiset tiedot

| Eurooppa-koulu | Maa | Perustamis vuosi | Talousarvio (18)
   (19)

  (miljoonaa euroa) | Avustukset komissiolta (19)

  (miljoonaa euroa) | Koulun oppilasmäärä (20) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 2003 | 2004 | 2003 | 2004 | 2003 |
| Pääsihteerin toimisto | Belgia | 1957 | 7,9 | 7,2 | 5,7 | 6,1 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 1953 | 34,6 | 31,9 | 20,3 | 19,1 | 3 101 | 3 753 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 2004 | 2,7 | — | 1,2 | — | 827 | — |
| Bryssel I Uccle | Belgia | 1958 | 26,0 | 24,3 | 17,0 | 15,8 | 2 394 | 2 289 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgia | 1974 | 27,1 | 25,0 | 17,7 | 15,9 | 2 917 | 2 769 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgia | 1999 | 24,2 | 22,7 | 15,7 | 15,0 | 2 773 | 2 592 |
| Mol | Belgia | 1960 | 10,9 | 10,7 | 6,4 | 6,5 | 643 | 641 |
| Varese | Italia | 1960 | 15,8 | 15,3 | 7,8 | 7,5 | 1 317 | 1 323 |
| Karlsruhe | Saksa | 1962 | 11,8 | 11,5 | 3,9 | 4,1 | 1 074 | 1 091 |
| München | Saksa | 1977 | 18,6 | 16,4 | 1 | 1,0 | 1 504 | 1 455 |
| Frankfurt | Saksa | 2002 | 8,8 | 6,1 | 4,2 | 2,9 | 809 | 633 |
| Alicante | Espanja | 2002 | 9,9 | 6,2 | 5,7 | 3,4 | 950 | 858 |
| Bergen | Alankomaat | 1963 | 11,5 | 11,9 | 6,3 | 6,4 | 664 | 695 |
| Culham | Yhdistynyt kuningaskunta | 1978 | 12,3 | 12,3 | 5,5 | 6,1 | 889 | 884 |
| Yhteensä | 222,1 | 201,5 | 118,4 | 109,8 | 19 862 | 18 983 |
| Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja. |

Eurooppa-koulu

Maa

Perustamis vuosi

Talousarvio (18)
   (19)

(miljoonaa euroa)

Avustukset komissiolta (19)

(miljoonaa euroa)

Koulun oppilasmäärä (20)

2004

2003

2004

2003

2004

2003

Pääsihteerin toimisto

Belgia

1957

7,9

7,2

5,7

6,1

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

1953

34,6

31,9

20,3

19,1

3 101

3 753

Luxemburg II

Luxemburg

2004

2,7

—

1,2

—

827

—

Bryssel I Uccle

Belgia

1958

26,0

24,3

17,0

15,8

2 394

2 289

Bryssel II (Woluwé)

Belgia

1974

27,1

25,0

17,7

15,9

2 917

2 769

Bryssel III (Ixelles)

Belgia

1999

24,2

22,7

15,7

15,0

2 773

2 592

Mol

Belgia

1960

10,9

10,7

6,4

6,5

643

641

Varese

Italia

1960

15,8

15,3

7,8

7,5

1 317

1 323

Karlsruhe

Saksa

1962

11,8

11,5

3,9

4,1

1 074

1 091

München

Saksa

1977

18,6

16,4

1

1,0

1 504

1 455

Frankfurt

Saksa

2002

8,8

6,1

4,2

2,9

809

633

Alicante

Espanja

2002

9,9

6,2

5,7

3,4

950

858

Bergen

Alankomaat

1963

11,5

11,9

6,3

6,4

664

695

Culham

Yhdistynyt kuningaskunta

1978

12,3

12,3

5,5

6,1

889

884

Yhteensä

222,1

201,5

118,4

109,8

19 862

18 983

Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja.

| 9.39. | Varainhoitovuoden 2004 osalta toimitetussa tarkastuksessa ei havaittu olennaisia seikkoja, jotka olisi aiheellista tuoda esiin tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa. |
| --- | --- |

9.39.

Varainhoitovuoden 2004 osalta toimitetussa tarkastuksessa ei havaittu olennaisia seikkoja, jotka olisi aiheellista tuoda esiin tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa.

| 9.39. | KOMISSION VASTAUS
  Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen. |
| --- | --- |

9.39.

KOMISSION VASTAUS

Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen.

---

(1)  Neuvosto ei laatinut yhtään sisäisen valvonnan standardia, tuomioistuin jätti useita standardeja soveltamatta ja muissa toimielimissä jokaista hyväksyttyä standardia ei vielä sovelleta kaikilta osin.

(2)  Parlamentti helmikuuhun 2005 asti ja alueiden komitea elokuuhun 2004 asti.

(3)  Yhteisöjen tuomioistuin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea sekä neuvosto.

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea.

(5)  Neuvosto sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitea.

(6)  Neuvosto, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea.

(7)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea, yhteisöjen tuomioistuin sekä neuvosto.

(8)  Yhteisöjen tuomioistuin ja alueiden komitea.

(9)  Suurin osa hallintomenoista kuuluu seuraavien komission yksiköiden vastuualueeseen: henkilöstön ja hallinnon pääosasto, käännöstoimen pääosasto, tulkkauksen pääosasto, lehdistö- ja viestintäpääosasto, ulkosuhteiden pääosasto, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto — Luxemburg, infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto — Bryssel, henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto, Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimisto sekä julkaisutoimisto.

(10)  Tässä toimintatavassa ei ole mitään poikkeuksellista, jos otetaan huomioon esimerkiksi se, että GEOS-rakennusta koskevan vuokrasopimuksen 5.1 kohdan 4 alakohdassa todetaan seuraavaa: ”Indeksoinnin johdosta maksettavat rahamäärät on suoritettava vuokranantajalle 45 päivässä siitä päivästä lukien, jolloin vuokralleottaja sai indeksointivaatimuksen.”

(11)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 9.68.

(12)  Julkaistavana virallisessa lehdessä.

(13)  Vuonna 2004 komissio hallinnoi Euroopan rautatieviraston sekä Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston määrärahoja suoraan, joten niiden osalta ei julkaista erityisvuosikertomusta.

(14)  Sisältää Phare-ohjelmat.

(15)  Toimia oli vuonna 2004 kaikkiaan 309, kun otetaan huomioon paikalliselle henkilöstölle tarkoitetut toimet (vuonna 2003 toimia oli 321).

(16)  Erillisviraston päätoimipaikka sijaitsi tilapäisesti Brysselissä koko vuoden 2004 ajan tai osan vuodesta.

(17)  Komissio vastasi erillisviraston talousarvion hallinnoinnista vuonna 2004. Talousarvion toteuttamisesta ei laadittu erillistä kertomusta.

(18)  Kunkin Eurooppa-koulun ja koulujen johtokunnan pääsihteerin toimiston talousarvioon otettujen tulojen ja menojen kokonaismäärä, mukaan lukien kaikki alun perin hyväksyttyihin talousarvioihin tehdyt muutokset.

(19)  Lähde: Eurooppa-koulut.

(20)  Lähde: Pääsihteerin Eurooppa-koulujen johtokunnalle laatima vuosikertomus ”2005 Annual report of the Secretary General to the Board of Governors of the European Schools”.

Huom: Yhteismäärissä voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja.

---

KYMMENES LUKU

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

SISÄLLYS

Johdanto

Komission toteuttama omien rahoitusosuuksien seuranta

Komission yleiskuva sen varojen hallinnoinnista rahoituslaitoksissa

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 10.1. | Yhteisöllä on seuraavat pankkitoimintaan liittyvät rahoitusvälineet:






  — | talousarviovaroista tai lainavaroista rahoitetut antolainat, |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

10.1.

Yhteisöllä on seuraavat pankkitoimintaan liittyvät rahoitusvälineet:

—

talousarviovaroista tai lainavaroista rahoitetut antolainat,

| — | talousarviovaroista rahoitetut korkotuet, |
| --- | --- |

—

talousarviovaroista rahoitetut korkotuet,

| — | takuut merkityille lainoille ja kolmansien osapuolten myöntämille lainoille, |
| --- | --- |

—

takuut merkityille lainoille ja kolmansien osapuolten myöntämille lainoille,

| — | osakkuudet yhteistä etua edustavissa yhteisöissä (1), |
| --- | --- |

—

osakkuudet yhteistä etua edustavissa yhteisöissä (1),

| — | osakkuudet erityisjärjestelmissä, kuten riskipääoman hankkiminen. |
| --- | --- |

—

osakkuudet erityisjärjestelmissä, kuten riskipääoman hankkiminen.

10.2.

| 10.2. | Rahoitusvälineitä käytetään sekä jäsenvaltioissa että laajemmin unionin ulkopuolella ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Rahoitusvälineiden tärkeimmät tavoitteet ovat talouden kehityksen vahvistaminen, infrastruktuurin kehittäminen ja työpaikkojen luominen etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä toimenpiteillä, jotka parantavat pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) on osallisena samankaltaisissa toimissa. |
| --- | --- |

Rahoitusvälineitä käytetään sekä jäsenvaltioissa että laajemmin unionin ulkopuolella ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Rahoitusvälineiden tärkeimmät tavoitteet ovat talouden kehityksen vahvistaminen, infrastruktuurin kehittäminen ja työpaikkojen luominen etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä toimenpiteillä, jotka parantavat pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Purettava Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) on osallisena samankaltaisissa toimissa.

10.3.

| 10.3. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus kattoi:






  — | komission toteuttaman omien rahoitusosuuksien seurannan, |
| --- | --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus kattoi:

—

komission toteuttaman omien rahoitusosuuksien seurannan,

| — | komission yleiskuvan sen varojen hallinnoinnista rahoituslaitoksissa, |
| --- | --- |

—

komission yleiskuvan sen varojen hallinnoinnista rahoituslaitoksissa,

| — | ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston toiminnan (ks.
  taulukko 10.1
  ), |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston toiminnan (ks.
  taulukko 10.1
  ),

| — | purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön toiminnan (ks.
  taulukko 10.2
  ). |
| --- | --- |

—

purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön toiminnan (ks.
  taulukko 10.2
  ).

Taulukko 10.1 — Takuurahaston tilanne (2)

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Varainhoitovuosi | Jäljellä olevat vastuut 31. joulukuuta (3) | Rahasto yhteensä 31. joulukuuta (4) | Rahasto/jäljellä olevat vastuut (%) |
| 1994 | 6 017 | 294,2 | 4,9 |
| 1995 | 5 882 | 300,9 | 5,1 |
| 1996 | 6 715 | 557,4 | 8,3 |
| 1997 | 7 960 | 861,8 | 10,8 |
| 1998 | 9 834 | 1 280,7 | 13,0 |
| 1999 | 12 052 | 1 313,1 | 10,9 |
| 2000 | 14 069 | 1 431,6 | 10,2 |
| 2001 | 15 577 | 1 774,4 | 11,4 |
| 2002 | 15 358 | 1 645,5 | 10,7 |
| 2003 | 15 211 | 1 592,1 | 10,5 |
| 2004 | 12 068 | 1 273,3 (5) | 10,6 |
| Lähde: Komissio. |

(miljoonaa euroa)

Varainhoitovuosi

Jäljellä olevat vastuut 31. joulukuuta (3)

Rahasto yhteensä 31. joulukuuta (4)

Rahasto/jäljellä olevat vastuut (%)

1994

6 017

294,2

4,9

1995

5 882

300,9

5,1

1996

6 715

557,4

8,3

1997

7 960

861,8

10,8

1998

9 834

1 280,7

13,0

1999

12 052

1 313,1

10,9

2000

14 069

1 431,6

10,2

2001

15 577

1 774,4

11,4

2002

15 358

1 645,5

10,7

2003

15 211

1 592,1

10,5

2004

12 068

1 273,3 (5)

10,6

Lähde: Komissio.

Taulukko 10.2 — Purettavan hiili- ja teräsyhteisön tase (kehitys EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä) ja maksattamatta olevat EHTY:n toimintatalousarvion sitoumukset 31. joulukuuta 2004

Purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tase 31. joulukuuta 2004

| | 31. joulukuuta 2004 | 31. joulukuuta 2003 | 31. joulukuuta 2002 | 23. heinäkuuta 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| miljoonaa euroa | % | miljoonaa euroa | % | miljoonaa euroa | % | miljoonaa euroa | % |
| Vastaavaa |
| Saamiset pankeilta | 103,38 | 4,82 | 133,43 | 6,49 | 113,57 | 4,75 | 155,62 | 6,36 |
| Saamiset asiakkailta | 315,35 | 14,71 | 361,66 | 17,59 | 628,95 | 26,33 | 682,42 | 27,87 |
| Joukkovelkakirjat ja muut kiinteätuottoiset arvopaperit | 1 488,96 | 69,46 | 1 485,91 | 72,25 | 1 551,46 | 64,94 | 1 528,90 | 62,44 |
| Osakkeet ja muut vaihtuvatuottoiset arvopaperit | 7,09 | 0,33 | 15,75 | 0,77 | 18,77 | 0,79 | 28,00 | 1,14 |
| Muut vastaavat | 171,68 | 8,01 | 3,28 | 0,16 | 3,31 | 0,14 | 6,02 | 0,25 |
| Siirtosaamiset ja ennakkomaksut | 57,07 | 2,66 | 56,46 | 2,75 | 73,04 | 3,06 | 47,57 | 1,94 |
| Vastaavaa yhteensä | 2 143,53 | 100,00 | 2 056,49 | 100,00 | 2 389,10 | 100,00 | 2 448,53 | 100,00 |
| Vastattavaa |
| Velat kolmansille osapuolille | 456,34 | 21,29 | 468,33 | 22,77 | 764,13 | 31,98 | 801,68 | 32,74 |
| EHTY:n toimintatalousarvio | 109,24 | 5,10 | 222,46 | 10,82 | 342,56 | 14,34 | 400,92 | 16,37 |
| Varaukset riskien ja kulujen varalta | 213,22 | 9,95 | 247,15 | 12,02 | 554,74 | 23,22 | 586,01 | 23,93 |
| Hiili- ja terästutkimuksen rahoitusbudjetti | 296,30 | 13,82 | 293,00 | 14,25 | 240,00 | 10,05 | 240,00 | 9,80 |
| Rahastot ja tulos | 1 068,43 | 49,84 | 825,55 | 40,14 | 487,67 | 20,41 | 419,92 | 17,15 |
| Vastattavaa yhteensä | 2 143,53 | 100,00 | 2 056,49 | 100,00 | 2 389,10 | 100,00 | 2 448,53 | 100,00 |

31. joulukuuta 2004

31. joulukuuta 2003

31. joulukuuta 2002

23. heinäkuuta 2002

miljoonaa euroa

%

miljoonaa euroa

%

miljoonaa euroa

%

miljoonaa euroa

%

Vastaavaa

Saamiset pankeilta

103,38

4,82

133,43

6,49

113,57

4,75

155,62

6,36

Saamiset asiakkailta

315,35

14,71

361,66

17,59

628,95

26,33

682,42

27,87

Joukkovelkakirjat ja muut kiinteätuottoiset arvopaperit

1 488,96

69,46

1 485,91

72,25

1 551,46

64,94

1 528,90

62,44

Osakkeet ja muut vaihtuvatuottoiset arvopaperit

7,09

0,33

15,75

0,77

18,77

0,79

28,00

1,14

Muut vastaavat

171,68

8,01

3,28

0,16

3,31

0,14

6,02

0,25

Siirtosaamiset ja ennakkomaksut

57,07

2,66

56,46

2,75

73,04

3,06

47,57

1,94

Vastaavaa yhteensä

2 143,53

100,00

2 056,49

100,00

2 389,10

100,00

2 448,53

100,00

Vastattavaa

Velat kolmansille osapuolille

456,34

21,29

468,33

22,77

764,13

31,98

801,68

32,74

EHTY:n toimintatalousarvio

109,24

5,10

222,46

10,82

342,56

14,34

400,92

16,37

Varaukset riskien ja kulujen varalta

213,22

9,95

247,15

12,02

554,74

23,22

586,01

23,93

Hiili- ja terästutkimuksen rahoitusbudjetti

296,30

13,82

293,00

14,25

240,00

10,05

240,00

9,80

Rahastot ja tulos

1 068,43

49,84

825,55

40,14

487,67

20,41

419,92

17,15

Vastattavaa yhteensä

2 143,53

100,00

2 056,49

100,00

2 389,10

100,00

2 448,53

100,00

Maksattamatta olevat purettavan Euroopan tiili- ja teräsyhteisön toimintatalousarvion sitoumukset 31. joulukuuta 2004

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Määrät 23. heinäkuuta 2002 | Määrät 31. joulukuuta 2002 | Määrät 31. joulukuuta 2003 | Maksut 2004 | Peruutukset 2004 | Määrät 31. joulukuuta 2004 |
| Sopeuttamistuki | 132,61 | 121,24 | 75,76 | 22,24 | 9,78 | 43,74 |
| Tutkimus | 180,83 | 158,71 | 99,11 | 44,25 | 6,22 | 48,64 |
| Korkotuet (56 artikla) | 16,84 | 16,05 | 11,21 | 0,25 | 9,99 | 0,97 |
| Hiilialan sosiaaliset toimenpiteet (RECHAR) | 70,64 | 46,56 | 36,39 | 17,54 | 2,96 | 15,89 |
| Yhteensä | 400,92 | 342,56 | 222,47 | 84,28 | 28,95 | 109,24 |
| Lähde: Purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätös 31. joulukuuta 2004. |

(miljoonaa euroa)

Määrät 23. heinäkuuta 2002

Määrät 31. joulukuuta 2002

Määrät 31. joulukuuta 2003

Maksut 2004

Peruutukset 2004

Määrät 31. joulukuuta 2004

Sopeuttamistuki

132,61

121,24

75,76

22,24

9,78

43,74

Tutkimus

180,83

158,71

99,11

44,25

6,22

48,64

Korkotuet (56 artikla)

16,84

16,05

11,21

0,25

9,99

0,97

Hiilialan sosiaaliset toimenpiteet (RECHAR)

70,64

46,56

36,39

17,54

2,96

15,89

Yhteensä

400,92

342,56

222,47

84,28

28,95

109,24

Lähde: Purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätös 31. joulukuuta 2004.

KOMISSION TOTEUTTAMA OMIEN RAHOITUSOSUUKSIEN SEURANTA

| 10.4. | EU on osakkaana kahdessa rahoituslaitoksessa: Euroopan investointirahastossa (EIR) (6) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD) (7). Näiden kahden yhteisöjen toimintaan liittyviä organisaatioita koskevan pääomaosuuden yhteisarvo oli 277,5 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004 (8). |
| --- | --- |

10.4.

EU on osakkaana kahdessa rahoituslaitoksessa: Euroopan investointirahastossa (EIR) (6) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankissa (EBRD) (7). Näiden kahden yhteisöjen toimintaan liittyviä organisaatioita koskevan pääomaosuuden yhteisarvo oli 277,5 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2004 (8).

10.5.

| 10.5. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komissio seuraa (9) kahta osuuttaan rahoituslaitoksissa, arvioimalla seuraavia seikkoja:






  a) | ovatko komission toteuttamat seurantatoimenpiteet (rahoituksen osalta, mutta myös tulevat riskitekijät huomioon ottaen) riittävät varmistamaan komission pääomaosuuksien tehokkaan, vaikuttavan ja taloudellisen seurannan; |
| --- | --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, miten komissio seuraa (9) kahta osuuttaan rahoituslaitoksissa, arvioimalla seuraavia seikkoja:

a)

ovatko komission toteuttamat seurantatoimenpiteet (rahoituksen osalta, mutta myös tulevat riskitekijät huomioon ottaen) riittävät varmistamaan komission pääomaosuuksien tehokkaan, vaikuttavan ja taloudellisen seurannan;

| b) | voiko komissio saada toteuttamansa seurannan ja hallintotietojensa avulla kohtuullisen varmuuden siitä, että sen rahoitusosuuksia yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa käytetään toimintaan, joka on EU:n politiikkojen mukaista ja joka ei ole ristiriidassa EU:n säännösten ja määräysten kanssa. |
| --- | --- |

b)

voiko komissio saada toteuttamansa seurannan ja hallintotietojensa avulla kohtuullisen varmuuden siitä, että sen rahoitusosuuksia yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa käytetään toimintaan, joka on EU:n politiikkojen mukaista ja joka ei ole ristiriidassa EU:n säännösten ja määräysten kanssa.

10.6.

| 10.6. | Komissio nimittää kaksi jäsentä (10) (ja kaksi varajäsentä) EIR:n hallitukseen, jonka EIR:n yhtiökokous valitsee, ja yhden jäsenen (ei varajäsentä) EIR:n tarkastuslautakuntaan. EIR:n toimintaohjeiden mukaan he eivät tavallisesti saa antaa tietoja EIR:n ulkopuolelle, paitsi henkilöille, jotka avustavat heitä hallituksen jäsenen tehtävän hoitamisessa. Ei ole näyttöä siitä, että komission muille yksiköille tiedotettaisiin toiminnasta ja että niitä kuultaisiin tarvittaessa sen varmistamiseksi, että toiminta on yhteisön politiikkojen ja sääntöjen mukaista. |
| --- | --- |

Komissio nimittää kaksi jäsentä (10) (ja kaksi varajäsentä) EIR:n hallitukseen, jonka EIR:n yhtiökokous valitsee, ja yhden jäsenen (ei varajäsentä) EIR:n tarkastuslautakuntaan. EIR:n toimintaohjeiden mukaan he eivät tavallisesti saa antaa tietoja EIR:n ulkopuolelle, paitsi henkilöille, jotka avustavat heitä hallituksen jäsenen tehtävän hoitamisessa. Ei ole näyttöä siitä, että komission muille yksiköille tiedotettaisiin toiminnasta ja että niitä kuultaisiin tarvittaessa sen varmistamiseksi, että toiminta on yhteisön politiikkojen ja sääntöjen mukaista.

| 10.6. | Euroopan investointirahasto (EIR) tukee pääasiassa pk-yrityksiä. Komissio on nimittänyt EIR:n hallitukseen johtavia virkamiehiä niistä kolmesta pääosastosta, joiden etua kyseinen ala eniten koskee ja jotka tuntevat sen parhaiten (yritystoiminta ja teollisuus, talous- ja rahoitusasiat ja aluepolitiikka). Kyseiset pääosastot yhteensovittavat kantansa hyvin ennen jokaista hallituksen kokousta. Muita yksiköitä kuullaan joskus epävirallisesti ja tapauskohtaisesti erityisistä seikoista (esim. valtiontuet), mutta komissio ei katso niiden järjestelmällistä kuulemista tarpeelliseksi.
  Komissio uskoo, että EIR:oon vuoden 2005 puolivälissä hallituksen pyynnöstä ja komission nimittämien jäsenten nimenomaisella tuella perustettu noudattamisen valvontatoimi on uusi merkittävä askel pyrittäessä varmistamaan toimien yhteensopivuus yhteisön tavoitteiden ja politiikan kanssa. |
| --- | --- |

10.6.

Euroopan investointirahasto (EIR) tukee pääasiassa pk-yrityksiä. Komissio on nimittänyt EIR:n hallitukseen johtavia virkamiehiä niistä kolmesta pääosastosta, joiden etua kyseinen ala eniten koskee ja jotka tuntevat sen parhaiten (yritystoiminta ja teollisuus, talous- ja rahoitusasiat ja aluepolitiikka). Kyseiset pääosastot yhteensovittavat kantansa hyvin ennen jokaista hallituksen kokousta. Muita yksiköitä kuullaan joskus epävirallisesti ja tapauskohtaisesti erityisistä seikoista (esim. valtiontuet), mutta komissio ei katso niiden järjestelmällistä kuulemista tarpeelliseksi.

Komissio uskoo, että EIR:oon vuoden 2005 puolivälissä hallituksen pyynnöstä ja komission nimittämien jäsenten nimenomaisella tuella perustettu noudattamisen valvontatoimi on uusi merkittävä askel pyrittäessä varmistamaan toimien yhteensopivuus yhteisön tavoitteiden ja politiikan kanssa.

| 10.7. | EIR:a koskevan rahoitusosuuden kohdalla luotetaan täysin kertomuksiin (11), jotka osakkaat saavat EIR:n yhtiökokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimelle ei esitetty näyttöä siitä, että esiin tulleiden olennaisten kysymysten osalta toteutettaisiin myöhemmin seurantaa. |
| --- | --- |

10.7.

EIR:a koskevan rahoitusosuuden kohdalla luotetaan täysin kertomuksiin (11), jotka osakkaat saavat EIR:n yhtiökokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimelle ei esitetty näyttöä siitä, että esiin tulleiden olennaisten kysymysten osalta toteutettaisiin myöhemmin seurantaa.

| 10.7. | EIR:sta annettujen rahoitusselvitysten suhteen komissiolla on ehdoton luottamus riippumattomien sisäisten ja ulkoisten tilintarkastajien työhön ja EIR:n tarkastuslautakuntaan. Tilintarkastajat eivät ole tuoneet esille olennaisia seikkoja EIR:n tilinpäätöksistä.
  Sääntömääräisessä vuotuisessa yhtiökokouksessa hyväksytään vuosikertomus ja siihen liittyvät rahoitusselvitykset sekä nimitysasiat. Kaikki tavanomaisesta poikkeavat päätökset tulevat komission hyväksyttäviksi sen jälkeen kun ensin on järjestetty muodollinen sisäinen lausuntokierros. EIR:n hallitus seuraa kaikkia osakkaiden tekemiä päätöksiä ja mahdollisia tarkastuslautakunnan vuosikertomuksessa tehtyjä suosituksia. |
| --- | --- |

10.7.

EIR:sta annettujen rahoitusselvitysten suhteen komissiolla on ehdoton luottamus riippumattomien sisäisten ja ulkoisten tilintarkastajien työhön ja EIR:n tarkastuslautakuntaan. Tilintarkastajat eivät ole tuoneet esille olennaisia seikkoja EIR:n tilinpäätöksistä.

Sääntömääräisessä vuotuisessa yhtiökokouksessa hyväksytään vuosikertomus ja siihen liittyvät rahoitusselvitykset sekä nimitysasiat. Kaikki tavanomaisesta poikkeavat päätökset tulevat komission hyväksyttäviksi sen jälkeen kun ensin on järjestetty muodollinen sisäinen lausuntokierros. EIR:n hallitus seuraa kaikkia osakkaiden tekemiä päätöksiä ja mahdollisia tarkastuslautakunnan vuosikertomuksessa tehtyjä suosituksia.

| 10.8. | EIR tekee tiivistä yhteistyötä asianomaisten EIP:n elinten kanssa. EIR:n toimet sovitetaan yhteen EIP:n toimintasuunnitelman kanssa. Vastaavanlaisesta koordinoinnista ja yhteistyöstä komission kanssa ei saatu näyttöä. Varmistaakseen tilintekovelvollisuuden toteutumisen komission olisi kyettävä osoittamaan, että se saa samat rahoituslaitoksen (EIR) hallinnointia koskevat tiedot kuin pääosakas EIP. |
| --- | --- |

10.8.

EIR tekee tiivistä yhteistyötä asianomaisten EIP:n elinten kanssa. EIR:n toimet sovitetaan yhteen EIP:n toimintasuunnitelman kanssa. Vastaavanlaisesta koordinoinnista ja yhteistyöstä komission kanssa ei saatu näyttöä. Varmistaakseen tilintekovelvollisuuden toteutumisen komission olisi kyettävä osoittamaan, että se saa samat rahoituslaitoksen (EIR) hallinnointia koskevat tiedot kuin pääosakas EIP.

| 10.8. | EIP on pääosakas noin 60 prosentin osuudella, joten siihen sovelletaan erityisiä ryhmävaatimuksia. Niitä ei kuitenkaan sovelleta komissioon, jolla on 30 prosentin osuus. Tämä koskee sekä toimintasuunnitelmaa että konsolidoidun tilinpäätöksen laadintaa.
  EIR:n hallitus tarkastaa ja hyväksyy EIR:n toimintasuunnitelman ennen sen sisällyttämistä EIP-ryhmän suunnitelmaan. Komission hallitukseen nimeämien jäsenten tukihenkilöstö tarkastelee suunnitelmaluonnosta yksityiskohtaisesti ennen kannan ilmaisemista hallituksessa.
  EIP-ryhmän konsolidoidussa tilinpäätöksessä on omat erityistarpeet, joten EIR:n kirjanpitopalvelu toimittaa EIP:lle tiettyjä rahoitustietoja. Komission tietoon ei ole tullut, että osakkaita olisi muutoin kohdeltu eri tavoin. |
| --- | --- |

10.8.

EIP on pääosakas noin 60 prosentin osuudella, joten siihen sovelletaan erityisiä ryhmävaatimuksia. Niitä ei kuitenkaan sovelleta komissioon, jolla on 30 prosentin osuus. Tämä koskee sekä toimintasuunnitelmaa että konsolidoidun tilinpäätöksen laadintaa.

EIR:n hallitus tarkastaa ja hyväksyy EIR:n toimintasuunnitelman ennen sen sisällyttämistä EIP-ryhmän suunnitelmaan. Komission hallitukseen nimeämien jäsenten tukihenkilöstö tarkastelee suunnitelmaluonnosta yksityiskohtaisesti ennen kannan ilmaisemista hallituksessa.

EIP-ryhmän konsolidoidussa tilinpäätöksessä on omat erityistarpeet, joten EIR:n kirjanpitopalvelu toimittaa EIP:lle tiettyjä rahoitustietoja. Komission tietoon ei ole tullut, että osakkaita olisi muutoin kohdeltu eri tavoin.

| 10.9. | EBRD:tä (12) koskevan rahoitusosuuden osalta voidaan todeta, että komissiolla on EBRD:n johtokunnassa yksi jäsen (13) ja yksi varajäsen, jotka säännöllisesti raportoivat tilanteen kehittymisestä asianomaiselle komission jäsenelle sekä talous- ja raha-asioiden pääosaston pääjohtajalle. |
| --- | --- |

10.9.

EBRD:tä (12) koskevan rahoitusosuuden osalta voidaan todeta, että komissiolla on EBRD:n johtokunnassa yksi jäsen (13) ja yksi varajäsen, jotka säännöllisesti raportoivat tilanteen kehittymisestä asianomaiselle komission jäsenelle sekä talous- ja raha-asioiden pääosaston pääjohtajalle.

10.10.

| 10.10. | Komission mukaan yksi niistä tavoitteista, joihin EU:n mukanaololla EBRD:ssä pyritään, on auttaa varmistamaan toimien yhdenmukaisuus EU:n politiikkojen kanssa esimerkiksi sellaisten ympäristövaatimusten osalta, jotka eivät ole yhteisöön kuulumattomien maiden kannalta oikeudellisesti sitovia. Talous- ja raha-asioiden pääosasto seuraa tilannetta säännöllisesti. Seurantaprosessi komissiossa on toimiva, ja sillä myös varmistetaan, että toimien yhteensopivuus yhteisön politiikkojen ja sääntöjen kanssa arvioidaan ja otetaan huomioon komission johtokuntaan nimittämän jäsenen kautta. |
| --- | --- |

Komission mukaan yksi niistä tavoitteista, joihin EU:n mukanaololla EBRD:ssä pyritään, on auttaa varmistamaan toimien yhdenmukaisuus EU:n politiikkojen kanssa esimerkiksi sellaisten ympäristövaatimusten osalta, jotka eivät ole yhteisöön kuulumattomien maiden kannalta oikeudellisesti sitovia. Talous- ja raha-asioiden pääosasto seuraa tilannetta säännöllisesti. Seurantaprosessi komissiossa on toimiva, ja sillä myös varmistetaan, että toimien yhteensopivuus yhteisön politiikkojen ja sääntöjen kanssa arvioidaan ja otetaan huomioon komission johtokuntaan nimittämän jäsenen kautta.

| 10.10. | EU:n kannalta on erityisen tärkeää, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) saavuttaa tavoitteen edistää siirtymistä kohti markkinataloutta ja kehittää yksityissektoria. Osakkuudellaan EU myös varmistaa esimerkiksi EU:n ympäristölainsäädännön noudattamisen ja sen, että EBRD edistää kansainvälisten normien noudattamista niissä EBRD:n jäsenvaltioissa, jotka eivät kuulu EU:hun ja joita EU:n lainsäädäntö ei sido. |
| --- | --- |

10.10.

EU:n kannalta on erityisen tärkeää, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) saavuttaa tavoitteen edistää siirtymistä kohti markkinataloutta ja kehittää yksityissektoria. Osakkuudellaan EU myös varmistaa esimerkiksi EU:n ympäristölainsäädännön noudattamisen ja sen, että EBRD edistää kansainvälisten normien noudattamista niissä EBRD:n jäsenvaltioissa, jotka eivät kuulu EU:hun ja joita EU:n lainsäädäntö ei sido.

| 10.11. | EBRD:stä on saatavissa yksityiskohtaisempia seurantatietoja kuin EIR:sta, ja EBRD:tä koskeviin tietoihin on sisällytetty muiden yksiköiden kuulemisen tulokset, vaikka sekä EBRD:n että EIR:n seurannasta huolehtii sama pääosasto. |
| --- | --- |

10.11.

EBRD:stä on saatavissa yksityiskohtaisempia seurantatietoja kuin EIR:sta, ja EBRD:tä koskeviin tietoihin on sisällytetty muiden yksiköiden kuulemisen tulokset, vaikka sekä EBRD:n että EIR:n seurannasta huolehtii sama pääosasto.

| 10.11. | Komissio katsoo, että seurattaessa sen mukanaoloa EBRD:ssä ja EIR:ssa on otettava huomioon kunkin laitoksen erityinen oikeudellinen kehys.
  Kuten EIR:n osalta 10.6 kohdassa todetaan, komissio ei pidä tarpeellisena muiden yksiköiden järjestelmällistä kuulemista kuin niiden, joilla on jäsen EIR:n hallituksessa. |
| --- | --- |

10.11.

Komissio katsoo, että seurattaessa sen mukanaoloa EBRD:ssä ja EIR:ssa on otettava huomioon kunkin laitoksen erityinen oikeudellinen kehys.

Kuten EIR:n osalta 10.6 kohdassa todetaan, komissio ei pidä tarpeellisena muiden yksiköiden järjestelmällistä kuulemista kuin niiden, joilla on jäsen EIR:n hallituksessa.

| 10.12. | Tarkastuksessa kävi ilmi, että EBRD:tä koskevan seurannan ja hallintotietojen avulla komissio saa kohtuullisen varmuuden siitä, että toiminta on EU:n politiikkojen mukaista ja että se ei ole ristiriidassa EU:n säännösten ja määräysten kanssa. Jotta komissio voisi saada vastaavantasoisen varmuuden EIR:a koskevan rahoitusosuuden kohdalla, EIR:a koskevia seuranta- ja hallintotietoja olisi parannettava. |
| --- | --- |

10.12.

Tarkastuksessa kävi ilmi, että EBRD:tä koskevan seurannan ja hallintotietojen avulla komissio saa kohtuullisen varmuuden siitä, että toiminta on EU:n politiikkojen mukaista ja että se ei ole ristiriidassa EU:n säännösten ja määräysten kanssa. Jotta komissio voisi saada vastaavantasoisen varmuuden EIR:a koskevan rahoitusosuuden kohdalla, EIR:a koskevia seuranta- ja hallintotietoja olisi parannettava.

| 10.12. | Tilintarkastustuomioistuin on havainnut EBRD:hen verrattuna eroavaisuuden, joka kuitenkin selittyy suurelta osin sillä, että EIR:n hallituksessa on johtavia virkamiehiä kolmesta pääosastosta, joiden etua EIR:n toiminta eniten koskee, kuten 10.6 ja 10.11 kohdassa on jo todettu. Näiden johtavien virkamiesten mukanaolo hallituksessa varmistaa parhaiten yhteisön etujen suojan.
  Tätä yhteisön etujen suojaa tehostaa entisestään vuoden 2005 puolivälissä EIR:oon perustettu noudattamisen valvontatoimi, johon liittyy erityinen valtuutus varmistaa, että EU:n politiikan ja lainsäädännön noudattaminen on varmistettu tarkoituksenmukaisin järjestelyin. Komissio tekee läheistä yhteistyötä EIR:n kanssa auttaakseen sitä hoitamaan tätä uutta tointa tehokkaasti.
  Lisäksi komissio tarkastelee, onko kunkin yksikön sisäisissä menettelyissä tarpeen selventää 10.6 kohdassa tarkoitettua tapauskohtaista kuulemismenettelyä. |
| --- | --- |

10.12.

Tilintarkastustuomioistuin on havainnut EBRD:hen verrattuna eroavaisuuden, joka kuitenkin selittyy suurelta osin sillä, että EIR:n hallituksessa on johtavia virkamiehiä kolmesta pääosastosta, joiden etua EIR:n toiminta eniten koskee, kuten 10.6 ja 10.11 kohdassa on jo todettu. Näiden johtavien virkamiesten mukanaolo hallituksessa varmistaa parhaiten yhteisön etujen suojan.

Tätä yhteisön etujen suojaa tehostaa entisestään vuoden 2005 puolivälissä EIR:oon perustettu noudattamisen valvontatoimi, johon liittyy erityinen valtuutus varmistaa, että EU:n politiikan ja lainsäädännön noudattaminen on varmistettu tarkoituksenmukaisin järjestelyin. Komissio tekee läheistä yhteistyötä EIR:n kanssa auttaakseen sitä hoitamaan tätä uutta tointa tehokkaasti.

Lisäksi komissio tarkastelee, onko kunkin yksikön sisäisissä menettelyissä tarpeen selventää 10.6 kohdassa tarkoitettua tapauskohtaista kuulemismenettelyä.

KOMISSION YLEISKUVA SEN VAROJEN HALLINNOINNISTA RAHOITUSLAITOKSISSA

| 10.13. | Komission rahoitusosuuksien lisäksi rahoituslaitosten hallinnoitavaksi annettuja varoja on valvottava tarkasti. Varat on tarkoitettu toimenpiteisiin, joita rahoituslaitokset toteuttavat komission puolesta tiettyjen EU:n politiikkojen täytäntöönpanemiseksi (14). |
| --- | --- |

10.13.

Komission rahoitusosuuksien lisäksi rahoituslaitosten hallinnoitavaksi annettuja varoja on valvottava tarkasti. Varat on tarkoitettu toimenpiteisiin, joita rahoituslaitokset toteuttavat komission puolesta tiettyjen EU:n politiikkojen täytäntöönpanemiseksi (14).

10.14.

| 10.14. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko komissiolla kattava ja ajantasainen yleiskuva rahoituslaitosten hallinnoitavaksi annettujen varojen tilanteesta. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, onko komissiolla kattava ja ajantasainen yleiskuva rahoituslaitosten hallinnoitavaksi annettujen varojen tilanteesta.

10.15.

| 10.15. | Sopimukset on tehty erityisesti seuraavien rahoituslaitosten kanssa: EIP, EBRD, EIR, Euroopan neuvoston kehityspankki sekä saksalainen Kreditanstalt für Wiederaufbau -luottolaitos (KfW). Komission mukaan talous- ja raha-asioiden pääosaston valvonnassa sijoitus- ja erityistileillä (15) oli vuoden 2004 lopussa kaikkiaan 360,9 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

Sopimukset on tehty erityisesti seuraavien rahoituslaitosten kanssa: EIP, EBRD, EIR, Euroopan neuvoston kehityspankki sekä saksalainen Kreditanstalt für Wiederaufbau -luottolaitos (KfW). Komission mukaan talous- ja raha-asioiden pääosaston valvonnassa sijoitus- ja erityistileillä (15) oli vuoden 2004 lopussa kaikkiaan 360,9 miljoonaa euroa.

10.16.

| 10.16. | Tarkastuksessa ilmeni seuraavaa: |
| --- | --- |

Tarkastuksessa ilmeni seuraavaa:

| 10.16. | |
| --- | --- |

10.16.

| a) | Komissiolla on tietoja kaikista EBRD:ssä olevista tileistä, mutta sillä ei ole kattavaa yleiskuvaa kaikkien pääosastojen tileistä EIR:ssa ja EIP:ssa. |
| --- | --- |

a)

Komissiolla on tietoja kaikista EBRD:ssä olevista tileistä, mutta sillä ei ole kattavaa yleiskuvaa kaikkien pääosastojen tileistä EIR:ssa ja EIP:ssa.

b)

| b) | Komissio ei ollut kirjannut vastaaviin eikä vienyt tileihinsä rahoitusosuutta pankkitoimessa, jota Kreditanstalt für Wiederaufbau -luottolaitos toteuttaa Bosnia ja Herzegovinassa ja jota varten on maksettu 44,25 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

Komissio ei ollut kirjannut vastaaviin eikä vienyt tileihinsä rahoitusosuutta pankkitoimessa, jota Kreditanstalt für Wiederaufbau -luottolaitos toteuttaa Bosnia ja Herzegovinassa ja jota varten on maksettu 44,25 miljoonaa euroa.

| b) | Kyseiset summat sisältyvät varainhoitovuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen otsakkeen ”Rahoituksen välittäjät” alle. |
| --- | --- |

b)

Kyseiset summat sisältyvät varainhoitovuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen otsakkeen ”Rahoituksen välittäjät” alle.

| c) | Euroopan jälleenrakennusvirastolle on annettu yhteensä 16 miljoonan euron verran EU-varoja Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa toteutettaviin KfW-luottolaitoksen hallinnoimiin pankkitoimiin, jotka liittyvät asuntoluottoihin, maaseutuyhteisön rahoittamiseen sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Komissio tai Euroopan jälleenrakennusvirasto ei kumpikaan ollut kirjannut näitä määriä vuoden 2004 alustavaan tilinpäätökseensä. |
| --- | --- |

c)

Euroopan jälleenrakennusvirastolle on annettu yhteensä 16 miljoonan euron verran EU-varoja Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa toteutettaviin KfW-luottolaitoksen hallinnoimiin pankkitoimiin, jotka liittyvät asuntoluottoihin, maaseutuyhteisön rahoittamiseen sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Komissio tai Euroopan jälleenrakennusvirasto ei kumpikaan ollut kirjannut näitä määriä vuoden 2004 alustavaan tilinpäätökseensä.

| c) | Kyseiset summat sisältyvät varainhoitovuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen otsakkeen ”Rahoituksen välittäjät” alle. |
| --- | --- |

c)

Kyseiset summat sisältyvät varainhoitovuoden 2004 lopulliseen tilinpäätökseen otsakkeen ”Rahoituksen välittäjät” alle.

Nämä viimeksi mainitut seikat on korjattu eivätkä ne niin ollen vaikuta tilien luotettavuuteen. Ne osoittavat kuitenkin, ettei edellä mainituista tileistä ole olemassa kattavaa yleiskuvaa.

10.17.

| 10.17. | Komissiolla ei ole kattavaa yleiskuvaa varoista, joita rahoituslaitokset hallinnoivat sen puolesta. |
| --- | --- |

Komissiolla ei ole kattavaa yleiskuvaa varoista, joita rahoituslaitokset hallinnoivat sen puolesta.

| 10.17. | Kunkin tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla on varmistaa, että heidän valvonnassaan olevia varoja valvotaan säännöllisesti ja riittävällä tavalla. Näin ollen tällaisten varojen hallinnointi ja valvonta on kunkin yksittäisen vastuullisen pääosaston tehtävä, ja niiden on myös varmistettava, että varat kirjataan oikein ja kokonaisuudessaan kirjanpitojärjestelmään. Budjettipääosasto laatii vuotuisen tilinpäätöksen pääosastojen toimittamien tietojen perusteella. Tilinpäätös antaa yleiskuvan komission eri varoista, myös rahoituslaitosten hallussa olevista varoista. Komissio ei kuitenkaan luokittele varoja tilinpäätöksessä rahoituslaitoksittain vaan kirjanpitosääntöjä noudattaen sen mukaisesti, miten varat on ryhmitelty taseessa. |
| --- | --- |

10.17.

Kunkin tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla on varmistaa, että heidän valvonnassaan olevia varoja valvotaan säännöllisesti ja riittävällä tavalla. Näin ollen tällaisten varojen hallinnointi ja valvonta on kunkin yksittäisen vastuullisen pääosaston tehtävä, ja niiden on myös varmistettava, että varat kirjataan oikein ja kokonaisuudessaan kirjanpitojärjestelmään. Budjettipääosasto laatii vuotuisen tilinpäätöksen pääosastojen toimittamien tietojen perusteella. Tilinpäätös antaa yleiskuvan komission eri varoista, myös rahoituslaitosten hallussa olevista varoista. Komissio ei kuitenkaan luokittele varoja tilinpäätöksessä rahoituslaitoksittain vaan kirjanpitosääntöjä noudattaen sen mukaisesti, miten varat on ryhmitelty taseessa.

| 10.18. | Yleiskuvan avulla pitäisi voida varmistaa, että kyseisiä varoja valvotaan säännöllisesti ja riittävällä tavalla. Talous- ja raha-asioiden pääosaston asiantuntemusta olisi hyödynnettävä siten, että asianomaiset yleissopimukset yhdenmukaistetaan ja varmistetaan budjettivallan käyttäjän kannalta suurempi avoimuus. |
| --- | --- |

10.18.

Yleiskuvan avulla pitäisi voida varmistaa, että kyseisiä varoja valvotaan säännöllisesti ja riittävällä tavalla. Talous- ja raha-asioiden pääosaston asiantuntemusta olisi hyödynnettävä siten, että asianomaiset yleissopimukset yhdenmukaistetaan ja varmistetaan budjettivallan käyttäjän kannalta suurempi avoimuus.

| 10.18. | Kunkin tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla on jo tätä nykyä varmistaa, että heidän valvonnassaan olevia varoja valvotaan säännöllisesti ja riittävällä tavalla (ks. varainhoitoasetuksen 60 artikla). Tulojen ja menojen hyväksyjien velvollisuutena on jo nykyisin kirjata nämä tiedot kirjanpitojärjestelmään, jotta ne voidaan sisällyttää tilinpäätökseen.
  Vuonna 2005 käyttöönotetun uuden kirjanpitojärjestelmän myötä tulojen ja menojen hyväksyjillä on käytössään paremmat välineet vastuullaan olevien varojen valvomiseksi. Järjestelmä samoin kokoaa tiedot keskitetysti ja antaa aiempaa paremman yleiskuvan kokonaistilanteesta, joten tuomioistuimen kuvaaman tilanteen ei pitäisi toistua. |
| --- | --- |

10.18.

Kunkin tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla on jo tätä nykyä varmistaa, että heidän valvonnassaan olevia varoja valvotaan säännöllisesti ja riittävällä tavalla (ks. varainhoitoasetuksen 60 artikla). Tulojen ja menojen hyväksyjien velvollisuutena on jo nykyisin kirjata nämä tiedot kirjanpitojärjestelmään, jotta ne voidaan sisällyttää tilinpäätökseen.

Vuonna 2005 käyttöönotetun uuden kirjanpitojärjestelmän myötä tulojen ja menojen hyväksyjillä on käytössään paremmat välineet vastuullaan olevien varojen valvomiseksi. Järjestelmä samoin kokoaa tiedot keskitetysti ja antaa aiempaa paremman yleiskuvan kokonaistilanteesta, joten tuomioistuimen kuvaaman tilanteen ei pitäisi toistua.

ULKOSUHTEISIIN LIITTYVIEN HANKKEIDEN TAKUURAHASTO

| 10.19. | Yhteisön talousarvioon kohdistuu erityinen luottoriski, joka liittyy kolmansille maille myönnettyjen lainojen takuisiin. Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston (16) tehtävänä on hoitaa lainansaajan laiminlyömän lainan takaisinmaksu yhteisön lainanantajalle (17) ja välttää turvautuminen takaisinmaksussa suoraan yhteisön talousarvioon. |
| --- | --- |

10.19.

Yhteisön talousarvioon kohdistuu erityinen luottoriski, joka liittyy kolmansille maille myönnettyjen lainojen takuisiin. Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston (16) tehtävänä on hoitaa lainansaajan laiminlyömän lainan takaisinmaksu yhteisön lainanantajalle (17) ja välttää turvautuminen takaisinmaksussa suoraan yhteisön talousarvioon.

10.20.

| 10.20. | Talous- ja raha-asioiden pääosasto hallinnoi rahastoa, ja EIP vastaa käteisvarojen hoidosta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa keskityttiin rahaston varainhoidon moitteettomuuteen varainhoitovuonna 2004 (18). |
| --- | --- |

Talous- ja raha-asioiden pääosasto hallinnoi rahastoa, ja EIP vastaa käteisvarojen hoidosta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa keskityttiin rahaston varainhoidon moitteettomuuteen varainhoitovuonna 2004 (18).

10.21.

| 10.21. | Taulukossa 10.1
  kuvataan rahaston kehitystä kymmenen vuoden ajalta vuoden 2004 loppuun saakka. Vuoden 2004 lopussa tavoitesumma (19) oli kaikkiaan 1 086 miljoonaa euroa. Talousarvioon piti niin ollen palauttaa 187 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

Taulukossa 10.1
  kuvataan rahaston kehitystä kymmenen vuoden ajalta vuoden 2004 loppuun saakka. Vuoden 2004 lopussa tavoitesumma (19) oli kaikkiaan 1 086 miljoonaa euroa. Talousarvioon piti niin ollen palauttaa 187 miljoonaa euroa.

10.22.

| 10.22. | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että takuurahaston hallinnointi oli tyydyttävää varainhoitovuonna 2004. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että takuurahaston hallinnointi oli tyydyttävää varainhoitovuonna 2004.

10.23.

| 10.23. | Talous- ja raha-asioiden pääosaston pitäisi virallisesti määritellä ja dokumentoida EIP:lta saatuihin tietoihin kohdistetut tarkastukset, etenkin kolmansille osapuolille myönnettyjen, yhteisön takaamien lainojen jäljellä olevien määrien osalta. |
| --- | --- |

Talous- ja raha-asioiden pääosaston pitäisi virallisesti määritellä ja dokumentoida EIP:lta saatuihin tietoihin kohdistetut tarkastukset, etenkin kolmansille osapuolille myönnettyjen, yhteisön takaamien lainojen jäljellä olevien määrien osalta.

| 10.23. | Komissio käy parhaillaan keskusteluja EIP:n kanssa, jotta vastedes saataisiin tarkastustodistus takuurahaston takaamien lainojen jäljellä olevista määristä. Tämän jälkeen on tarkoitus päivittää menettelykäsikirja ja sisällyttää siihen jo tehdyt asiakirjatarkastukset. |
| --- | --- |

10.23.

Komissio käy parhaillaan keskusteluja EIP:n kanssa, jotta vastedes saataisiin tarkastustodistus takuurahaston takaamien lainojen jäljellä olevista määristä. Tämän jälkeen on tarkoitus päivittää menettelykäsikirja ja sisällyttää siihen jo tehdyt asiakirjatarkastukset.

PURETTAVA EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ

| 10.24. | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolo päättyi 23. heinäkuuta 2002. EHTY:n varat ja vastuut on siirretty Euroopan yhteisölle (20). Niiden nettomäärä, eli ”purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön” nettovarallisuus, kohdennetaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen. |
| --- | --- |

10.24.

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolo päättyi 23. heinäkuuta 2002. EHTY:n varat ja vastuut on siirretty Euroopan yhteisölle (20). Niiden nettomäärä, eli ”purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön” nettovarallisuus, kohdennetaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen.

10.25.

| 10.25. | Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen tavoitteena oli saada kohtuullinen varmuus siitä, että purettavaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä koskevat säännökset on pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen tavoitteena oli saada kohtuullinen varmuus siitä, että purettavaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä koskevat säännökset on pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla.

10.26.

| 10.26. | Kuten aiempina vuosina, ulkoinen tarkastaja on tarkastanut purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilit. Tarkastuskertomus (21) ei sisältänyt huomautuksia. |
| --- | --- |

Kuten aiempina vuosina, ulkoinen tarkastaja on tarkastanut purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilit. Tarkastuskertomus (21) ei sisältänyt huomautuksia.

10.27.

| 10.27. | Taulukossa 10.2
  on esitetty purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön taseen kehitys sekä maksattamatta olevat toimintatalousarvion sitoumukset. Purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön rahoitustoimien vieminen päätökseen etenee asianomaisten säännösten ja määräysten mukaisesti, mukaan lukien neuvoston antamat monivuotiset taloudelliset suuntaviivat, joissa vahvistetaan tiukat säännöt purettavan EHTY:n varojen hallinnoinnille. |
| --- | --- |

Taulukossa 10.2
  on esitetty purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön taseen kehitys sekä maksattamatta olevat toimintatalousarvion sitoumukset. Purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön rahoitustoimien vieminen päätökseen etenee asianomaisten säännösten ja määräysten mukaisesti, mukaan lukien neuvoston antamat monivuotiset taloudelliset suuntaviivat, joissa vahvistetaan tiukat säännöt purettavan EHTY:n varojen hallinnoinnille.

10.28.

| 10.28. | Tilintarkastustuomioistuin sai kohtuullisen varmuuden siitä, että purettavaa EHTY:ä koskevia säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan asianmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että komission olisi kaikkien arvopapereiden kohdalla noudatettava täysipainoisesti monivuotisia taloudellisia suuntaviivoja maturiteettia ja luottokelpoisuusluokitusta koskevien rajoitteiden osalta. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin sai kohtuullisen varmuuden siitä, että purettavaa EHTY:ä koskevia säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan asianmukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että komission olisi kaikkien arvopapereiden kohdalla noudatettava täysipainoisesti monivuotisia taloudellisia suuntaviivoja maturiteettia ja luottokelpoisuusluokitusta koskevien rajoitteiden osalta.

| 10.28. | Komissio noudattaa jo kaikkia maturiteettia ja luottokelpoisuusluokitusta koskevia rajoitteita suuntaviivojen voimaantulon jälkeen tehtyjen sijoitusten suhteen sekä tiukkoja menettelyjä vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi. Ennen suuntaviivojen voimaantuloa komissio teki erään AAA-luottokelpoisuusluokkaan kuuluvan vastapuolen kanssa erityisen suojautumistoimen valuuttakurssivaihteluiden varalta kahden pitkäaikaisen lainan hoitamiseksi. Tämä oli tarpeen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön etujen suojelemiseksi sen jälkeen kun vuonna 1998 oli järjestelty uudelleen suuri infrastruktuurilaina kohdellen kaikkia lainanantajia tasavertaisesti ja tässä yhteydessä kolme EHTY:n lainaerää oli muutettu erilaisiksi välineiksi. |
| --- | --- |

10.28.

Komissio noudattaa jo kaikkia maturiteettia ja luottokelpoisuusluokitusta koskevia rajoitteita suuntaviivojen voimaantulon jälkeen tehtyjen sijoitusten suhteen sekä tiukkoja menettelyjä vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi. Ennen suuntaviivojen voimaantuloa komissio teki erään AAA-luottokelpoisuusluokkaan kuuluvan vastapuolen kanssa erityisen suojautumistoimen valuuttakurssivaihteluiden varalta kahden pitkäaikaisen lainan hoitamiseksi. Tämä oli tarpeen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön etujen suojelemiseksi sen jälkeen kun vuonna 1998 oli järjestelty uudelleen suuri infrastruktuurilaina kohdellen kaikkia lainanantajia tasavertaisesti ja tässä yhteydessä kolme EHTY:n lainaerää oli muutettu erilaisiksi välineiksi.

---

(1)  Kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD).

(2)  Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2728/94 säädetään, että takuurahaston on saavutettava tarkoituksenmukainen taso (tavoitesumma) potentiaalisia maksuja varten. Vuodesta 1999 alkaen tavoitesummaksi vahvistettiin yhdeksän prosenttia taatusta summasta. Rahasto rahoitetaan varainhoitovuoden alussa talousarviosta suoritettavilla alustavilla maksuilla. Rahaston varat saattavat ylittää tavoitesumman varainhoitovuoden lopussa; tällöin varoja palautetaan yhteisön talousarvioon.

(3)  Mukaan luettuna kertyneet viivästyskorot, jotka olivat maksamatta 31. joulukuuta.

(4)  Luvusta on vähennetty 31. joulukuuta maksamatta olleet EIP:n palkkiot.

(5)  Laajentumisen johdosta neuvoston asetuksella (EY) N:o 2273/2004, annettu 22 päivänä joulukuuta 2004, rahaston tavoitesummaa alennettiin 338,8 miljoonan euron verran. Määrä siirrettiin yhteisön talousarvioon siten, että arvopäiväksi tuli 10. tammikuuta 2005.

Lähde: Komissio.

(6)  Rahoitusosuus on 600 miljoonaa euroa (30 prosenttia kaikkiaan 2 000 miljoonan euron enimmäispääomasta), josta on vaadittu maksettavaksi 20 prosenttia (120 miljoonaa euroa, jotka arvostettiin 176 miljoonaan euroon yhteisöjen konsolidoidussa taseessa 31. joulukuuta 2004).

(7)  Rahoitusosuus on 600 miljoonaa euroa (kolme prosenttia kaikkiaan 20 000 miljoonan euron enimmäispääomasta), josta on vaadittu maksettavaksi 26,25 prosenttia (157,5 miljoonaa euroa: 138,9 miljoonaa euroa on maksettu ja loput 18,6 miljoonaa euroa on tarkoitus maksaa vuosina 2005—2009).

(8)  Näiden lisäksi yhteisöllä on Galileo-yhteisyrityksessä rahoitusosuus, josta 282 miljoonaa euroa oli vaadittu maksettavaksi 31. joulukuuta 2004 (määrä arvostettiin 192,7 miljoonaan euroon yhteisöjen konsolidoidussa taseessa 31. joulukuuta 2004). Rahoitusosuuden kokonaismäärä on 520 miljoonaa euroa, mikä vastaa 90:tä prosenttia yhteensä 575 miljoonan euron pääomasta. Yhteisöjen konsolidoitu tase sisältää myös kaikkiaan 1 810,9 miljoonan euron verran muita sijoituksia, joita tämä seurantatarkastus ei kattanut.

(9)  Euroopan investointirahastoa koskevaan EU:n rahoitusosuuteen sovelletaan tilintarkastustuomioistuimen, komission ja EIR:n kolmenvälistä sopimusta. Sopimusta on jatkettu kahden vuoden ajaksi niin, että se päättyy 25. syyskuuta 2005, ja se voidaan uusia vielä uudeksi kaksivuotiskaudeksi hiljaisella sopimuksella.

(10)  EIR:n hallituksen puheenjohtajana vuonna 2004 toiminut henkilö oli komission nimittämä. Hän ei työskennellyt komissiossa vaan oli jäänyt eläkkeelle.

(11)  Esimerkiksi vuosikertomus ja tarkastuslautakunnan kertomus.

(12)  Sopimus Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin perustamisesta, allekirjoitettu Pariisissa 29 päivänä toukokuuta 1990 (EBRD:n perusasiakirjat, huhtikuu 1991).

(13)  Komission nimittämän EBRD:n johtokunnan jäsenen asemapaikka on Lontoossa.

(14)  Komissio ja rahoituslaitokset tekevät parhaillaan yleissopimuksia valtuutusten yksityiskohdista (menettelyt, raportointivelvollisuus, rahoittaminen yleisestä talousarviosta jne.).

(15)  Käyttelytilit, määräaikaiset talletukset sekä sijoitetut käteisvarat.

(16)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2728/94 (EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1149/1999 (EYVL L 139, 2.6.1999, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2273/2004 (EUVL L 369, 31.12.2004, s. 28).

(17)  Pääasiassa EIP, mutta myös Euratomin yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myöntämät lainat sekä EU:n makrotaloudelliseen tukeen perustuva lainananto kolmansille maille.

(18)  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustoimet perustuvat tilintarkastustuomioistuimen, EIP:n ja komission tammikuussa 1996 allekirjoittamaan kolmenväliseen erityissopimukseen.

(19)  Tavoitesummaksi on vahvistettu yhdeksän prosenttia taattujen lainojen maksamatta olevasta määrästä.

(20)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä oleva pöytäkirja.

(21)  Purettavan EHTY:n tilinpäätöksessä 31 päivältä joulukuuta 2004 ulkoinen tarkastaja totesi, että tilinpäätös antaa luotettavan kuvan purettavan EHTY:n varoista ja taloudellisesta asemasta 31. joulukuuta 2004 sekä tuolloin päättyneen varainhoitokauden tuloksesta (Financial Report of the ECSC in liquidation as at 31 December 2004, s. 19).

---

| 30.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 301/249 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 301/249

---

VUOSIKERTOMUS KUUDENNESTA, SEITSEMÄNNESTÄ, KAHDEKSANNESTA JA YHDEKSÄNNESTÄ EUROOPAN KEHITYSRAHASTOSTA (EKR) RAHOITETUISTA TOIMISTA

(2005/C 301/02)

SISÄLLYS

| | Johdanto |
| --- | --- |

| 1. luku | — | Kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n toteuttaminen |
| --- | --- | --- |

1. luku

—

Kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n toteuttaminen

| 2. luku | — | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan kehitysrahastoista |
| --- | --- | --- |

2. luku

—

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan kehitysrahastoista

| 3. luku | — | Aiempien huomautusten seuranta |
| --- | --- | --- |

3. luku

—

Aiempien huomautusten seuranta

| 4. luku | — | Viimeisimmän vastuuvapausmenettelyn jälkeen julkaistuissa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esitetyt keskeiset huomautukset |
| --- | --- | --- |

4. luku

—

Viimeisimmän vastuuvapausmenettelyn jälkeen julkaistuissa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esitetyt keskeiset huomautukset

---

VUOSIKERTOMUS KUUDENNESTA, SEITSEMÄNNESTÄ, KAHDEKSANNESTA JA YHDEKSÄNNESTÄ EUROOPAN KEHITYSRAHASTOSTA (EKR) RAHOITETUISTA TOIMISTA

SISÄLLYS

Johdanto

Ensimmäinen luku — Kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n toteuttaminen

Varainhallintoa koskevan selvityksen viivästyminen

Keskeisiä kysymyksiä koskevat lisäselvitykset tarpeen

Toteutettavat toimet määritettävä paremmin

Varainhallinnosta tiedottamista parannettava

Päätelmät

Toinen luku — Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan kehitysrahastoista

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) toimista varainhoitovuonna 2004

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

Tilien luotettavuus

Toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Valvontajärjestelmien toiminnan muutokset

Kolmas luku — Aiempien huomautusten seuranta

EKR:sta rahoitetut infrastruktuuritoimet

Vastuuvapauden myöntävän viranomaisen kanta

Komission jatkotoimet

Yhteenveto

Neljäs luku — Viimeisimmän vastuuvapausmenettelyn jälkeen julkaistuissa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa esitetyt keskeiset huomautukset

Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille

Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 1. | Euroopan kehitysrahastot (EKR) perustuvat toisaalta kansainvälisiin yleissopimuksiin tai sopimuksiin (1), joita on tehty Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja tiettyjen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden välillä, sekä toisaalta merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) assosiaatiosta tehtyihin neuvoston päätöksiin. |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

1.

Euroopan kehitysrahastot (EKR) perustuvat toisaalta kansainvälisiin yleissopimuksiin tai sopimuksiin (1), joita on tehty Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja tiettyjen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioiden välillä, sekä toisaalta merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) assosiaatiosta tehtyihin neuvoston päätöksiin.

| 2. | Komission vastuulle kuuluu ja se hallinnoi suurinta — avustuksia koskevaa — osaa Euroopan kehitysrahastoista yhteistyössä AKT-valtioiden kanssa. Euroopan investointipankki on vastannut 1. huhtikuuta 2003 alkaen itsenäisesti EKR:n muun osan — investointikehyksen — täytäntöönpanosta, jota ei oteta huomioon tilintarkastustuomioistuimen antamassa tarkastuslausumassa eikä Euroopan parlamentin vastuuvapausmenettelyssä (2)
   (3)
   (4). |
| --- | --- |

2.

Komission vastuulle kuuluu ja se hallinnoi suurinta — avustuksia koskevaa — osaa Euroopan kehitysrahastoista yhteistyössä AKT-valtioiden kanssa. Euroopan investointipankki on vastannut 1. huhtikuuta 2003 alkaen itsenäisesti EKR:n muun osan — investointikehyksen — täytäntöönpanosta, jota ei oteta huomioon tilintarkastustuomioistuimen antamassa tarkastuslausumassa eikä Euroopan parlamentin vastuuvapausmenettelyssä (2)
   (3)
   (4).

| 3. | Kullekin neljälle vuonna 2004 toteutetulle EKR:lle myönnetyt määrärahat — lukuun ottamatta välineitä, joiden hallinnointi on nykyisin yksinomaan EIP:n vastuulla — on osoitettu pääasiallisesti seuraaviin käyttötarkoituksiin:






  a) | ohjelmoitava apu (5), joka on tarkoitettu kehitysyhteistyöhankkeiden toteuttamiseen (noin puolet määrärahoista); |
| --- | --- | --- |

3.

Kullekin neljälle vuonna 2004 toteutetulle EKR:lle myönnetyt määrärahat — lukuun ottamatta välineitä, joiden hallinnointi on nykyisin yksinomaan EIP:n vastuulla — on osoitettu pääasiallisesti seuraaviin käyttötarkoituksiin:

a)

ohjelmoitava apu (5), joka on tarkoitettu kehitysyhteistyöhankkeiden toteuttamiseen (noin puolet määrärahoista);

| b) | ohjelmoitava apu (5), joka on tarkoitettu talousarviotukeen edunsaajavaltioille (lähes neljännes määrärahoista); |
| --- | --- |

b)

ohjelmoitava apu (5), joka on tarkoitettu talousarviotukeen edunsaajavaltioille (lähes neljännes määrärahoista);

| c) | muu kuin ohjelmoitava apu, joka on tarkoitettu tietyille kehitysyhteistyöaloille, kuten humanitaariseen apuun ja hätäapuun, vientitulojen tukemiseen (Stabex ja Sysmin tai nyttemmin FLEX) sekä rahoitustoimiin, kuten riskipääoman muodostamiseen (6) tai velkahuojennustukeen (vähän yli neljännes määrärahoista). |
| --- | --- |

c)

muu kuin ohjelmoitava apu, joka on tarkoitettu tietyille kehitysyhteistyöaloille, kuten humanitaariseen apuun ja hätäapuun, vientitulojen tukemiseen (Stabex ja Sysmin tai nyttemmin FLEX) sekä rahoitustoimiin, kuten riskipääoman muodostamiseen (6) tai velkahuojennustukeen (vähän yli neljännes määrärahoista).

| 4. | Ohjelmatyön jälkeen EKR:n varat asetetaan käyttöön kaksivaiheisesti. Komissio, joka toimii johtavana tulojen ja menojen hyväksyjänä, tekee AKT-valtion pyynnöstä rahoituspäätökset (jotka näkyvät kirjanpidossa rahoitussitoumuksina) saatuaan jäsenvaltioiden edustajista koostuvalta EKR-komitealta (7) asiasta puoltavan lausunnon. Seuraavaksi komissio ja AKT-valtio määrittävät rahoitussopimuksissa ehdot näiden päätösten täytäntöönpanolle, josta vastaa asianomaisen valtion kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä (8). Hän tekee sopimukset (jotka näkyvät tileillä yksittäisinä oikeudellisina sitoumuksina) ja hyväksyy maksut, joiden tarkistamisesta ja suorittamisesta vastaa komissio EKR:n täytäntöönpanoa koskevien menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Ohjelmatyön jälkeen EKR:n varat asetetaan käyttöön kaksivaiheisesti. Komissio, joka toimii johtavana tulojen ja menojen hyväksyjänä, tekee AKT-valtion pyynnöstä rahoituspäätökset (jotka näkyvät kirjanpidossa rahoitussitoumuksina) saatuaan jäsenvaltioiden edustajista koostuvalta EKR-komitealta (7) asiasta puoltavan lausunnon. Seuraavaksi komissio ja AKT-valtio määrittävät rahoitussopimuksissa ehdot näiden päätösten täytäntöönpanolle, josta vastaa asianomaisen valtion kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä (8). Hän tekee sopimukset (jotka näkyvät tileillä yksittäisinä oikeudellisina sitoumuksina) ja hyväksyy maksut, joiden tarkistamisesta ja suorittamisesta vastaa komissio EKR:n täytäntöönpanoa koskevien menettelyjen mukaisesti.

| 5. | Talousarviotuki ei kuulu yhteisen hallinnoinnin piiriin. Komissio on ainoa tulojen ja menojen hyväksyjä. Rahoitussopimukset muodostavat sinällään oikeudellisen sitoumuksen; muita oikeudellisia sitoumuksia ei tarvitse tehdä. Kun komissio on varmistanut, että Cotonoun sopimuksen ja rahoitussopimuksen ehdot täyttyvät, ensimmäinen varojen siirto edunsaajamaiden talousarvioihin tapahtuu sen yksinomaisen allekirjoituksen perusteella. Kun varat on siirretty, ne liitetään AKT-valtioiden talousarvioihin, joissa niiden käyttö ja tarkastaminen tapahtuu edunsaajamaissa voimassa olevien lakien ja menettelyiden mukaisesti. Komissio arvioi muiden keskeisten kansainvälisten rahoittajien kanssa edunsaajamaissa julkistalouden hallinnoinnissa tehdyt parannukset ja köyhyyden torjunnan tulokset. Ennen myöhempien rahoituserien maksua komissio varmistaa, että rahoitussopimuksessa asetetut ehdot ovat toteutuneet. |
| --- | --- |

5.

Talousarviotuki ei kuulu yhteisen hallinnoinnin piiriin. Komissio on ainoa tulojen ja menojen hyväksyjä. Rahoitussopimukset muodostavat sinällään oikeudellisen sitoumuksen; muita oikeudellisia sitoumuksia ei tarvitse tehdä. Kun komissio on varmistanut, että Cotonoun sopimuksen ja rahoitussopimuksen ehdot täyttyvät, ensimmäinen varojen siirto edunsaajamaiden talousarvioihin tapahtuu sen yksinomaisen allekirjoituksen perusteella. Kun varat on siirretty, ne liitetään AKT-valtioiden talousarvioihin, joissa niiden käyttö ja tarkastaminen tapahtuu edunsaajamaissa voimassa olevien lakien ja menettelyiden mukaisesti. Komissio arvioi muiden keskeisten kansainvälisten rahoittajien kanssa edunsaajamaissa julkistalouden hallinnoinnissa tehdyt parannukset ja köyhyyden torjunnan tulokset. Ennen myöhempien rahoituserien maksua komissio varmistaa, että rahoitussopimuksessa asetetut ehdot ovat toteutuneet.

| 6. | Vuonna 2000 komissio päätti siirtää merkittävän osan tehtävistään ja resursseistaan AKT-valtioissa sijaitseville lähetystöilleen (lukuun ottamatta lähinnä rahoitusehdotusten hyväksymistä, talousarviotuen maksupäätöstä ja AKT-valtioiden kesken rahoitettavien hankkeiden hallinnointia). EKR:n maksuista noin 80 prosenttia kuului näin ollen hajautetun hallinnoinnin piiriin. Vuoden 2004 lopussa hajauttamisen ulkopuolella oli ainoastaan neljä AKT-maissa sijaitsevaa lähetystöä 44:stä. |
| --- | --- |

6.

Vuonna 2000 komissio päätti siirtää merkittävän osan tehtävistään ja resursseistaan AKT-valtioissa sijaitseville lähetystöilleen (lukuun ottamatta lähinnä rahoitusehdotusten hyväksymistä, talousarviotuen maksupäätöstä ja AKT-valtioiden kesken rahoitettavien hankkeiden hallinnointia). EKR:n maksuista noin 80 prosenttia kuului näin ollen hajautetun hallinnoinnin piiriin. Vuoden 2004 lopussa hajauttamisen ulkopuolella oli ainoastaan neljä AKT-maissa sijaitsevaa lähetystöä 44:stä.

| 6. | Heinäkuuhun 2005 mennessä kaikki AKT-maissa sijaitsevat lähetystöt oli siirretty hajautetun hallinnoinnin piiriin. |
| --- | --- |

6.

Heinäkuuhun 2005 mennessä kaikki AKT-maissa sijaitsevat lähetystöt oli siirretty hajautetun hallinnoinnin piiriin.

ENSIMMÄINEN LUKU — KUUDENNEN, SEITSEMÄNNEN, KAHDEKSANNEN JA YHDEKSÄNNEN EKR:N TOTEUTTAMINEN (9)

Varainhallintoa koskevan selvityksen viivästyminen

| 7. | Komissio toimitti 7. heinäkuuta 2005 tilintarkastustuomioistuimelle selvityksen kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n varainhoitovuoden 2004 varainhallinnosta; tosin toimitus tapahtui myöhässä, vasta yhdeksänteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 102 ja 135 artiklassa tarkoitetun määräajan (31. toukokuuta) jälkeen. |
| --- | --- |

7.

Komissio toimitti 7. heinäkuuta 2005 tilintarkastustuomioistuimelle selvityksen kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n varainhoitovuoden 2004 varainhallinnosta; tosin toimitus tapahtui myöhässä, vasta yhdeksänteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 102 ja 135 artiklassa tarkoitetun määräajan (31. toukokuuta) jälkeen.

| 7. | Komissio pyrkii noudattamaan määräaikaa. |
| --- | --- |

7.

Komissio pyrkii noudattamaan määräaikaa.

Keskeisiä kysymyksiä koskevat lisäselvitykset tarpeen

| 8. | Selvitykseen on koottu EKR:n hallinnoinnin keskeiset osa-alueet varainhoitovuodelta 2004. Siinä verrattiin vuoden 2004 tuloksia edeltävän vuoden tavoitteisiin ja tuloksiin rahoitussitoumusten, oikeudellisten sitoumusten ja maksujen osalta (ks.
  taulukot 1 ja 2
  ) ja yksilöitiin varainhoitoon kaikilla komission hallintoaloilla vaikuttaneet tapahtumat. Selvitystä voisi edelleen selkeyttää ja täsmentää. Siitä tulisi informatiivisempi, jos tietyt asiat esitettäisiin tarkoituksenmukaisten taustatietojen yhteydessä. Etenkin seuraavat näkökohdat vaikuttivat merkittävästi EKR:n varainhallintoon vuonna 2004 ja ne olisi ollut aiheellista mainita selvityksessä: |
| --- | --- |

8.

Selvitykseen on koottu EKR:n hallinnoinnin keskeiset osa-alueet varainhoitovuodelta 2004. Siinä verrattiin vuoden 2004 tuloksia edeltävän vuoden tavoitteisiin ja tuloksiin rahoitussitoumusten, oikeudellisten sitoumusten ja maksujen osalta (ks.
  taulukot 1 ja 2
  ) ja yksilöitiin varainhoitoon kaikilla komission hallintoaloilla vaikuttaneet tapahtumat. Selvitystä voisi edelleen selkeyttää ja täsmentää. Siitä tulisi informatiivisempi, jos tietyt asiat esitettäisiin tarkoituksenmukaisten taustatietojen yhteydessä. Etenkin seuraavat näkökohdat vaikuttivat merkittävästi EKR:n varainhallintoon vuonna 2004 ja ne olisi ollut aiheellista mainita selvityksessä:

| 8. | Selvityksessä on nyt 35 sivua ja 8 liitettä, joissa käsitellään tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin vuosittaisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä esittämiä erityisiä lisätieto- ja analyysipyyntöjä. Komissio toteaa vastauksissaan jäljempänä, että se esittää joistakin seikoista lisätietoja ensi vuoden selvityksessä. |
| --- | --- |

8.

Selvityksessä on nyt 35 sivua ja 8 liitettä, joissa käsitellään tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin vuosittaisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä esittämiä erityisiä lisätieto- ja analyysipyyntöjä. Komissio toteaa vastauksissaan jäljempänä, että se esittää joistakin seikoista lisätietoja ensi vuoden selvityksessä.

| a) | keskeiset yhdeksännen EKR:n varoja lisänneet tekijät (Kongon demokraattiselle tasavallalle tehty 105 miljoonan euron lisäys); |
| --- | --- |

a)

keskeiset yhdeksännen EKR:n varoja lisänneet tekijät (Kongon demokraattiselle tasavallalle tehty 105 miljoonan euron lisäys);

| a) | Varainhallintoa koskevasta selvityksestä käyvät esille merkittävimmät tapahtumat. Yksityiskohtaiset tiedot löytyvät tilinpäätösasiakirjoista, joihin selvitys liittyy (yhdeksännen EKR:n varojen lisäys Kongon demokraattisen tasavallan osalta, ks. tilejä koskeva huomautus 1). |
| --- | --- |

a)

Varainhallintoa koskevasta selvityksestä käyvät esille merkittävimmät tapahtumat. Yksityiskohtaiset tiedot löytyvät tilinpäätösasiakirjoista, joihin selvitys liittyy (yhdeksännen EKR:n varojen lisäys Kongon demokraattisen tasavallan osalta, ks. tilejä koskeva huomautus 1).

| b) | maksujen suuri määrä (nettomäärä 2 414 miljoonaa euroa vuonna 2004) johtui edeltävien vuosien tapaan osittain välineistä, jotka mahdollistavat suurten rahamäärien nopean suorittamisen (esimerkiksi talousarviotuki ja velkahuojennus); |
| --- | --- |

b)

maksujen suuri määrä (nettomäärä 2 414 miljoonaa euroa vuonna 2004) johtui edeltävien vuosien tapaan osittain välineistä, jotka mahdollistavat suurten rahamäärien nopean suorittamisen (esimerkiksi talousarviotuki ja velkahuojennus);

| b) | Talousarviotukea koskevat maksumäärät esitetään selvityksen sivulla 16 olevassa taulukossa, ja talousarviotuen käytössä tapahtunutta kehitystä selvitetään 2.2 jaksossa. Vuoden 2004 ennätyksellinen maksutaso selittyy kaikkien välineiden hallinnoinnin parantumisella. Itse asiassa esimerkiksi talousarviotuen ja velkahuojennuksen osuus oli vuonna 2004 pienempi kuin vuonna 2003. HIPC- ja Stabex-välineistä, maailmanlaajuisesta terveysrahastosta ja makrotaloudellisen talousarviotuen eri välineistä maksettiin vuonna 2004 suunnilleen 724 miljoonaa euroa (brutto). Edellisvuosien vastaavat luvut ovat: 976 miljoonaa euroa vuonna 2003, 567 miljoonaa euroa vuonna 2002 ja 1 021 miljoonaa euroa vuonna 2001. |
| --- | --- |

b)

Talousarviotukea koskevat maksumäärät esitetään selvityksen sivulla 16 olevassa taulukossa, ja talousarviotuen käytössä tapahtunutta kehitystä selvitetään 2.2 jaksossa. Vuoden 2004 ennätyksellinen maksutaso selittyy kaikkien välineiden hallinnoinnin parantumisella. Itse asiassa esimerkiksi talousarviotuen ja velkahuojennuksen osuus oli vuonna 2004 pienempi kuin vuonna 2003. HIPC- ja Stabex-välineistä, maailmanlaajuisesta terveysrahastosta ja makrotaloudellisen talousarviotuen eri välineistä maksettiin vuonna 2004 suunnilleen 724 miljoonaa euroa (brutto). Edellisvuosien vastaavat luvut ovat: 976 miljoonaa euroa vuonna 2003, 567 miljoonaa euroa vuonna 2002 ja 1 021 miljoonaa euroa vuonna 2001.

Taulukko 1 — EKR:jen varojen kokonaiskäyttö 31. joulukuuta 2004

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | | Tilanne vuoden 2003 (12) lopussa | Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2004 (12) | Tilanne vuoden 2004 (12) lopussa |
| Kokonaismäärä | Toteuttamisaste % (11) | 6. EKR | 7. EKR | 8. EKR | 9. EKR | Kokonaismäärä | 6. EKR | 7. EKR | 8. EKR | 9. EKR | Kokonaismäärä
   (12) | Toteuttamisaste % (11) |
| A — | Varat
   (10) | 43 408,7 | | –32,2 | –58,4 | – 172,3 | 656,0 | 393,1 | 7 439,4 | 10 867,7 | 11 590,6 | 13 904,1 | 43 801,8 | |
| B — |
| Käyttö |
| | 1. Rahoitussitoumukset | 33 317,0 | 76,8 | –32,2 | –58,4 | – 172,3 | 2 638,1 | 2 375,2 | 7 439,4 | 10 867,7 | 11 590,6 | 5 794,5 | 35 692,2 | 81,5 |
| | 2. Yksittäiset oikeudelliset sitoumukset | 27 566,9 | 63,5 | 28,7 | 121,4 | 848,7 | 1 747,5 | 2 746,3 | 7 378,3 | 10 418,5 | 9 775,2 | 2 741,2 | 30 313,2 | 69,2 |
| | 3. Maksut
   (11) | 23 504,1 | 54,1 | 30,0 | 244,5 | 1 191,9 | 947,6 | 2 413,9 | 7 312,1 | 9 849,6 | 7 531,1 | 1 225,2 | 25 918,0 | 59,2 |
| C — | Maksamatta (B1—B3) | 9 812,9 | 22,6 | | | | | | 127,3 | 1 018,1 | 4 059,5 | 4 569,3 | 9 774,1 | 22,3 |
| D — | Käytettävissä olevat varat (A—B1) | 10 091,7 | 23,2 | | | | | | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 8 109,6 | 8 109,6 | 18,5 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, EKR:jen tilinpäätökset 31. joulukuuta 2004. |

(miljoonaa euroa)

Tilanne vuoden 2003 (12) lopussa

Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2004 (12)

Tilanne vuoden 2004 (12) lopussa

Kokonaismäärä

Toteuttamisaste % (11)

6. EKR

7. EKR

8. EKR

9. EKR

Kokonaismäärä

6. EKR

7. EKR

8. EKR

9. EKR

Kokonaismäärä
   (12)

Toteuttamisaste % (11)

A —

Varat
   (10)

43 408,7

–32,2

–58,4

– 172,3

656,0

393,1

7 439,4

10 867,7

11 590,6

13 904,1

43 801,8

B —

Käyttö

1. Rahoitussitoumukset

33 317,0

76,8

–32,2

–58,4

– 172,3

2 638,1

2 375,2

7 439,4

10 867,7

11 590,6

5 794,5

35 692,2

81,5

2. Yksittäiset oikeudelliset sitoumukset

27 566,9

63,5

28,7

121,4

848,7

1 747,5

2 746,3

7 378,3

10 418,5

9 775,2

2 741,2

30 313,2

69,2

3. Maksut
   (11)

23 504,1

54,1

30,0

244,5

1 191,9

947,6

2 413,9

7 312,1

9 849,6

7 531,1

1 225,2

25 918,0

59,2

C —

Maksamatta (B1—B3)

9 812,9

22,6

127,3

1 018,1

4 059,5

4 569,3

9 774,1

22,3

D —

Käytettävissä olevat varat (A—B1)

10 091,7

23,2

0,0

0,0

0,0

8 109,6

8 109,6

18,5

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, EKR:jen tilinpäätökset 31. joulukuuta 2004.

Taulukko 2 — Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuosina 2000—2004

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 (13) | 2004 (13) |
| 1. Rahoitussitoumukset | 3 757,4 | 1 554,2 | 1 768,4 | 3 395,8 | 2 375,2 |
| 2. Yksittäiset oikeudelliset sitoumukset | 2 296,2 | 2 263,4 | 2 142,9 | 2 742,7 | 2 746,3 |
| 3. Maksut | 1 547,7 | 2 067,9 | 1 852,7 | 2 293,1 | 2 413,9 |
| Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

(miljoonaa euroa)

2000

2001

2002

2003 (13)

2004 (13)

1. Rahoitussitoumukset

3 757,4

1 554,2

1 768,4

3 395,8

2 375,2

2. Yksittäiset oikeudelliset sitoumukset

2 296,2

2 263,4

2 142,9

2 742,7

2 746,3

3. Maksut

1 547,7

2 067,9

1 852,7

2 293,1

2 413,9

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

| c) | kassavarojen puutteesta aiheutuvan toistuvan ongelman ratkaisuehdotukset; |
| --- | --- |

c)

kassavarojen puutteesta aiheutuvan toistuvan ongelman ratkaisuehdotukset;

| c) | Varainhoitoasetus (yhdeksäs EKR) on voimassa vuoden 2007 loppuun saakka, joten huomattavat muutokset eivät ole mahdollisia. Tulevaisuutta varten (yhdeksännen EKR:n jälkeinen aika) komissio on ehdottanut EKR:n sisällyttämistä EU:n yleiseen talousarvioon. EKR:n rahoitus tapahtuu kolmessa vuotuisessa erässä, mikä kolminkertaistaa tämäntyyppisen kassavajeen riskin yleiseen talousarvioon verrattuna.
  Olisi korostettava, että komissio ja jäsenvaltiot kantavat yhdessä vastuun tarvittavien rahoitusvarojen saatavuudesta. Jäsenvaltioiden on päätettävä rahoitusosuuksista ja maksettava ne lakisääteisissä määräajoissa. Osa vuoden 2003 lopun kassavajeesta ja vuoden 2004 lopun kassavaje johtuivat jäsenvaltioiden maksuosuuksien myöhästymisestä.
  Komissio on pyrkinyt parantamaan maksuennusteita, ja vuoden 2005 maksatuspyyntöjä on mukautettu vastaavasti. |
| --- | --- |

c)

Varainhoitoasetus (yhdeksäs EKR) on voimassa vuoden 2007 loppuun saakka, joten huomattavat muutokset eivät ole mahdollisia. Tulevaisuutta varten (yhdeksännen EKR:n jälkeinen aika) komissio on ehdottanut EKR:n sisällyttämistä EU:n yleiseen talousarvioon. EKR:n rahoitus tapahtuu kolmessa vuotuisessa erässä, mikä kolminkertaistaa tämäntyyppisen kassavajeen riskin yleiseen talousarvioon verrattuna.

Olisi korostettava, että komissio ja jäsenvaltiot kantavat yhdessä vastuun tarvittavien rahoitusvarojen saatavuudesta. Jäsenvaltioiden on päätettävä rahoitusosuuksista ja maksettava ne lakisääteisissä määräajoissa. Osa vuoden 2003 lopun kassavajeesta ja vuoden 2004 lopun kassavaje johtuivat jäsenvaltioiden maksuosuuksien myöhästymisestä.

Komissio on pyrkinyt parantamaan maksuennusteita, ja vuoden 2005 maksatuspyyntöjä on mukautettu vastaavasti.

| d) | suurten kansainvälisten järjestöjen toimintaan liittyvien määrien kasvu (uusien oikeudellisten sitoumusten määrä oli noin 300 miljoonaa euroa vuonna 2004); |
| --- | --- |

d)

suurten kansainvälisten järjestöjen toimintaan liittyvien määrien kasvu (uusien oikeudellisten sitoumusten määrä oli noin 300 miljoonaa euroa vuonna 2004);

| d) | Komissio sisällyttää kyseiset tiedot seuraavaan varainhallintoa koskevaan selvitykseen. |
| --- | --- |

d)

Komissio sisällyttää kyseiset tiedot seuraavaan varainhallintoa koskevaan selvitykseen.

| e) | EKR:n toimintaan liittyvät hallintomenot; menoista ei anneta selvitystä, vaikka unionin yleinen talousarvio on jaoteltu toimintojen mukaan siten, että hallintomenoista annetaan selvitys, ja vaikka komissio on lupautunut perehtymään tällaiseen lähestymistapaan (14). |
| --- | --- |

e)

EKR:n toimintaan liittyvät hallintomenot; menoista ei anneta selvitystä, vaikka unionin yleinen talousarvio on jaoteltu toimintojen mukaan siten, että hallintomenoista annetaan selvitys, ja vaikka komissio on lupautunut perehtymään tällaiseen lähestymistapaan (14).

| e) | Komissio käsittelee tätä kysymystä varainhoitovuotta 2003 koskevan vastuuvapauden seurannasta laatimassaan kertomuksessa. AKT-valtioiden saamaan kehitysapuun liittyvät hallintomenot (EKR ja budjettikohdat) sisältyvät pääasiassa EU:n yleisen talousarvion toimintalohkoon 21 ”Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin”. Kyseisen toimintalohkon kokonaismenot olivat 238,9 miljoonaa euroa vuonna 2004. Summaan sisältyvät henkilöstömenot päätoimipaikassa ja lähetystöissä, ulkopuolisesta henkilöstöstä aiheutuvat menot sekä kiinteistö- ja muut menot.
  Koska EKR:oon liittyvät toimet on kuitenkin yhdennetty komission muihin kehitysapuun ja kehitysmaiden kanssa solmittuihin poliittisiin suhteisiin liittyviin toimintoihin, yleisestä talousarviosta katettavia kokonaishallintomenoja ei voida järkevästi jakaa EKR:n toimintojen ja muiden toimintojen välillä.
  Lisäksi olisi todettava, että yhdeksännen EKR:n ansiosta joitakin hallintomenoja voidaan rahoittaa suoraan EKR:sta. Näitä menoja on yhteensä 233 miljoonaa euroa koko yhdeksännen EKR:n viisivuotiselta toimintajaksolta. |
| --- | --- |

e)

Komissio käsittelee tätä kysymystä varainhoitovuotta 2003 koskevan vastuuvapauden seurannasta laatimassaan kertomuksessa. AKT-valtioiden saamaan kehitysapuun liittyvät hallintomenot (EKR ja budjettikohdat) sisältyvät pääasiassa EU:n yleisen talousarvion toimintalohkoon 21 ”Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin”. Kyseisen toimintalohkon kokonaismenot olivat 238,9 miljoonaa euroa vuonna 2004. Summaan sisältyvät henkilöstömenot päätoimipaikassa ja lähetystöissä, ulkopuolisesta henkilöstöstä aiheutuvat menot sekä kiinteistö- ja muut menot.

Koska EKR:oon liittyvät toimet on kuitenkin yhdennetty komission muihin kehitysapuun ja kehitysmaiden kanssa solmittuihin poliittisiin suhteisiin liittyviin toimintoihin, yleisestä talousarviosta katettavia kokonaishallintomenoja ei voida järkevästi jakaa EKR:n toimintojen ja muiden toimintojen välillä.

Lisäksi olisi todettava, että yhdeksännen EKR:n ansiosta joitakin hallintomenoja voidaan rahoittaa suoraan EKR:sta. Näitä menoja on yhteensä 233 miljoonaa euroa koko yhdeksännen EKR:n viisivuotiselta toimintajaksolta.

Toteutettavat toimet määritettävä paremmin

| 9. | Komissio antoi Stabex-varoja koskevan selvityksen konsulttiyrityksen tehtäväksi; selvitykseen liittyvässä loppuraportissa, joka on ollut saatavissa syyskuusta 2004 alkaen, todetaan, että 31. joulukuuta 2002 mennessä suoritettujen siirtojen kokonaismäärästä, 2 164 miljoonasta eurosta, yhdeksään maahan suoritettuja, yhteensä 46,5 miljoonan euron siirtoja koskevat tiedot puuttuvat, ja muista 36 maasta vain harvat ovat kyenneet toimittamaan kattavia ja luotettavia tietoja. Suurta osaa tarvittavista tiedoista ei tulla koskaan saamaan. Raportissa ei tuoda esille, mitä toimia komissio toteuttaa mainittujen havaintojen perusteella (ks. myös tilien luotettavuutta koskeva kohta 20). Myös tilintarkastustuomioistuin korosti vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2003, että varojen käyttöä koskevilla kertomuksilla, jotka varojen kohteena olevien AKT-valtioiden on toimitettava komissiolle (tarkistettu Lomén yleissopimus, 212 artikla), on keskeinen merkitys. Selvityksestä ei käy ilmi, että komissio olisi ryhtynyt toimiin saadakseen edunsaajavaltiot laatimaan kyseiset kertomukset. |
| --- | --- |

9.

Komissio antoi Stabex-varoja koskevan selvityksen konsulttiyrityksen tehtäväksi; selvitykseen liittyvässä loppuraportissa, joka on ollut saatavissa syyskuusta 2004 alkaen, todetaan, että 31. joulukuuta 2002 mennessä suoritettujen siirtojen kokonaismäärästä, 2 164 miljoonasta eurosta, yhdeksään maahan suoritettuja, yhteensä 46,5 miljoonan euron siirtoja koskevat tiedot puuttuvat, ja muista 36 maasta vain harvat ovat kyenneet toimittamaan kattavia ja luotettavia tietoja. Suurta osaa tarvittavista tiedoista ei tulla koskaan saamaan. Raportissa ei tuoda esille, mitä toimia komissio toteuttaa mainittujen havaintojen perusteella (ks. myös tilien luotettavuutta koskeva kohta 20). Myös tilintarkastustuomioistuin korosti vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2003, että varojen käyttöä koskevilla kertomuksilla, jotka varojen kohteena olevien AKT-valtioiden on toimitettava komissiolle (tarkistettu Lomén yleissopimus, 212 artikla), on keskeinen merkitys. Selvityksestä ei käy ilmi, että komissio olisi ryhtynyt toimiin saadakseen edunsaajavaltiot laatimaan kyseiset kertomukset.

| 9. | Toteutetuista toimista kerrotaan tarkemmin vuoden 2005 selvityksessä. Komission lähetystöillä on ohjeet varmistaa, että AKT-valtioiden vuosikertomukset laaditaan vakiomallin mukaisesti. Kertomusten laatiminen annetaan yleensä paikallisten tilintarkastajien tehtäväksi, jos kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän oma henkilöstö ei pysty tehtävää suorittamaan. Laadunvalvonta on luonnollisesti tärkeässä asemassa. Komissio on asettanut etusijalle kaikkien ”ensisijaisten” Stabex-sitoumusten saattamisen loppuun. Näin ollen mahdollisesti hyväksytään uusia keskinäisiä velvoitteita (Framework of mutual obligations, FMO), tarkistetaan nykyisiä velvoitteita tai lakkautetaan vanhoja tai vanhentuneita velvoitteita. Jotta lopputulos olisi onnistunut, kaikkien 43:n Stabex-tukea saavan maan on toimitettava luotettava vuotuinen tilinpäätös Stabex-varojen käytöstä. |
| --- | --- |

9.

Toteutetuista toimista kerrotaan tarkemmin vuoden 2005 selvityksessä. Komission lähetystöillä on ohjeet varmistaa, että AKT-valtioiden vuosikertomukset laaditaan vakiomallin mukaisesti. Kertomusten laatiminen annetaan yleensä paikallisten tilintarkastajien tehtäväksi, jos kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän oma henkilöstö ei pysty tehtävää suorittamaan. Laadunvalvonta on luonnollisesti tärkeässä asemassa. Komissio on asettanut etusijalle kaikkien ”ensisijaisten” Stabex-sitoumusten saattamisen loppuun. Näin ollen mahdollisesti hyväksytään uusia keskinäisiä velvoitteita (Framework of mutual obligations, FMO), tarkistetaan nykyisiä velvoitteita tai lakkautetaan vanhoja tai vanhentuneita velvoitteita. Jotta lopputulos olisi onnistunut, kaikkien 43:n Stabex-tukea saavan maan on toimitettava luotettava vuotuinen tilinpäätös Stabex-varojen käytöstä.

| 10. | EKR:n on määrä siirtyä suoriteperusteiseen kirjanpitoon ja ottaa käyttöön IPSAS (15)-standardit 1. tammikuuta 2005 mennessä. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle neljännesvuosittain toimittamissaan tilanneselvityksissä hyödyllisiä ja yksityiskohtaisia teknisiä tietoja; niiden lisäksi olisi varainhallintoa koskevassa selvityksessä pitänyt esittää lyhyesti toimet, jotka oli toteutettu vuoden 2004 kuluessa mainittua ratkaisevaa määräaikaa silmällä pitäen etenkin varainhoitovuoden 2005 alkusaldon osalta. |
| --- | --- |

10.

EKR:n on määrä siirtyä suoriteperusteiseen kirjanpitoon ja ottaa käyttöön IPSAS (15)-standardit 1. tammikuuta 2005 mennessä. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle neljännesvuosittain toimittamissaan tilanneselvityksissä hyödyllisiä ja yksityiskohtaisia teknisiä tietoja; niiden lisäksi olisi varainhallintoa koskevassa selvityksessä pitänyt esittää lyhyesti toimet, jotka oli toteutettu vuoden 2004 kuluessa mainittua ratkaisevaa määräaikaa silmällä pitäen etenkin varainhoitovuoden 2005 alkusaldon osalta.

| 10. | Asia mainitaan lyhyesti vuoden 2004 varainhallintoa koskevan selvityksen 5.1.1.2 jaksossa. Suoriteperusteista kirjanpitoa koskevan hankkeen edistymisestä kerrotaan lisää vuoden 2005 selvityksessä. |
| --- | --- |

10.

Asia mainitaan lyhyesti vuoden 2004 varainhallintoa koskevan selvityksen 5.1.1.2 jaksossa. Suoriteperusteista kirjanpitoa koskevan hankkeen edistymisestä kerrotaan lisää vuoden 2005 selvityksessä.

Varainhallinnosta tiedottamista parannettava

| 11. | Varainhallintoa koskevassa selvityksessä kommentoidaan tilinpäätöstietoja. Nykykäytännön mukaan (yhdeksänteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 102 ja 135 artikla) selvitys on lopullisessa muodossaan jo 31. toukokuuta, ja se perustuu 30. huhtikuuta annettuun alustavaan tilinpäätökseen. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan 31. lokakuuta. Näin ollen voi käydä, että varainhallintoa koskevan selvityksen sisältämät taloudelliset tiedot eivät enää vastaa lopullisen tilinpäätöksen tietoja. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että selvityksen lopullinen versio laaditaan lopullisen tilinpäätöksen perusteella ja julkaistaan samanaikaisesti EKR:n tilinpäätöksen kanssa. |
| --- | --- |

11.

Varainhallintoa koskevassa selvityksessä kommentoidaan tilinpäätöstietoja. Nykykäytännön mukaan (yhdeksänteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 102 ja 135 artikla) selvitys on lopullisessa muodossaan jo 31. toukokuuta, ja se perustuu 30. huhtikuuta annettuun alustavaan tilinpäätökseen. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan 31. lokakuuta. Näin ollen voi käydä, että varainhallintoa koskevan selvityksen sisältämät taloudelliset tiedot eivät enää vastaa lopullisen tilinpäätöksen tietoja. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että selvityksen lopullinen versio laaditaan lopullisen tilinpäätöksen perusteella ja julkaistaan samanaikaisesti EKR:n tilinpäätöksen kanssa.

| 11. | EKR:n varainhoitoasetuksessa asetettujen määräaikojen perusteella selvitys on liitettävä alustavaan tilinpäätökseen eikä lopulliseen tilinpäätökseen.
  Varainhallintoa koskeva selvitys on ennen kaikkea hallintokertomus EKR:n toiminnasta kyseisenä vuonna asetettuihin tavoitteisiin verrattuna. |
| --- | --- |

11.

EKR:n varainhoitoasetuksessa asetettujen määräaikojen perusteella selvitys on liitettävä alustavaan tilinpäätökseen eikä lopulliseen tilinpäätökseen.

Varainhallintoa koskeva selvitys on ennen kaikkea hallintokertomus EKR:n toiminnasta kyseisenä vuonna asetettuihin tavoitteisiin verrattuna.

Päätelmät

| 12. | Tilintarkastustuomioistuimen keskeiset päätelmät ovat seuraavat: |
| --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuimen keskeiset päätelmät ovat seuraavat:

| 12. | |
| --- | --- |

12.

| a) | useita keskeisiä tietoja on sisällytettävä, lisättävä tai nivellettävä tarkoituksenmukaisiin taustatietoihin varainhallintoa koskevassa selvityksessä; |
| --- | --- |

a)

useita keskeisiä tietoja on sisällytettävä, lisättävä tai nivellettävä tarkoituksenmukaisiin taustatietoihin varainhallintoa koskevassa selvityksessä;

| a) | Varainhallintoa koskevasta selvityksestä käyvät esille merkittävimmät tapahtumat. Yksityiskohtaiset tiedot löytyvät tilinpäätösasiakirjoista. |
| --- | --- |

a)

Varainhallintoa koskevasta selvityksestä käyvät esille merkittävimmät tapahtumat. Yksityiskohtaiset tiedot löytyvät tilinpäätösasiakirjoista.

| b) | komissio ei ole määrittänyt selvityksessään keskeisiä toimia, jotka ovat tarpeen AKT-valtioissa suoritetun Stabex-selvityksen perusteella; |
| --- | --- |

b)

komissio ei ole määrittänyt selvityksessään keskeisiä toimia, jotka ovat tarpeen AKT-valtioissa suoritetun Stabex-selvityksen perusteella;

| b) | Komissio on antanut lähetystöilleen ohjeet ja asettanut niille ensisijaiset tehtävät. Lähetystöt työskentelevät yhdessä kaikkien 43:n Stabex-tukea saavan maan kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien kanssa tarvittavien tietojen saamiseksi ja varmistaakseen vielä käyttämättömien Stabex-varojen asianmukaisen käytön. Koska saatujen tietojen laatu vaihtelee, on vaikea kertoa yleisluonteisesti tähän mennessä saavutuista tuloksista. |
| --- | --- |

b)

Komissio on antanut lähetystöilleen ohjeet ja asettanut niille ensisijaiset tehtävät. Lähetystöt työskentelevät yhdessä kaikkien 43:n Stabex-tukea saavan maan kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien kanssa tarvittavien tietojen saamiseksi ja varmistaakseen vielä käyttämättömien Stabex-varojen asianmukaisen käytön. Koska saatujen tietojen laatu vaihtelee, on vaikea kertoa yleisluonteisesti tähän mennessä saavutuista tuloksista.

| c) | varainhallintoa koskevan selvityksen tulisi olla yhdenmukainen lopullisen tilinpäätöksen tietojen kanssa ja ne tulisi julkaista samanaikaisesti. |
| --- | --- |

c)

varainhallintoa koskevan selvityksen tulisi olla yhdenmukainen lopullisen tilinpäätöksen tietojen kanssa ja ne tulisi julkaista samanaikaisesti.

| c) | Ks. vastaus kohtaan 11. |
| --- | --- |

c)

Ks. vastaus kohtaan 11.

TOINEN LUKU — TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOISTA

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston (EKR) toimista varainhoitovuonna 2004

I

| I | Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä tilintarkastustuomioistuin) on tarkastanut kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n tilit ja tilien perustana olevat toimet 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Tileihin sisältyvät tilinpäätösasiakirjat, rahoituksen toteutusta koskevat selvitykset sekä Euroopan investointipankin (EIP) toimittamat tilinpäätösasiakirjat ja tiedot (16). Varainhoitoa koskevien säännösten mukaan tilintarkastustuomioistuimen on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta siltä osin kuin on kyse siitä osasta EKR:n varoja, joiden hallinnoinnista komissio vastaa (17). Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Niissä sovelletaan yleisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tarkastusstandardeja EKR:jen toimintaympäristöön sovitettuina. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen avulla riittävän perustan jäljempänä esitettävää lausumaa varten. |
| --- | --- |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä tilintarkastustuomioistuin) on tarkastanut kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n tilit ja tilien perustana olevat toimet 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Tileihin sisältyvät tilinpäätösasiakirjat, rahoituksen toteutusta koskevat selvitykset sekä Euroopan investointipankin (EIP) toimittamat tilinpäätösasiakirjat ja tiedot (16). Varainhoitoa koskevien säännösten mukaan tilintarkastustuomioistuimen on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta siltä osin kuin on kyse siitä osasta EKR:n varoja, joiden hallinnoinnista komissio vastaa (17). Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Niissä sovelletaan yleisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tarkastusstandardeja EKR:jen toimintaympäristöön sovitettuina. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen avulla riittävän perustan jäljempänä esitettävää lausumaa varten.

II   Tilien luotettavuusLukuun ottamatta seuraavista ongelmista johtuvia seurauksia





  a)

| a) | taseen vastaavaa-puolta koskevat tiedot ovat puutteelliset, sillä komissio ei ole tutkinut riittävästi, mikä osuus jäljellä olevista ennakoista velallisten on palautettava EKR:oon (ks. kohta 14); |
| --- | --- |

taseen vastaavaa-puolta koskevat tiedot ovat puutteelliset, sillä komissio ei ole tutkinut riittävästi, mikä osuus jäljellä olevista ennakoista velallisten on palautettava EKR:oon (ks. kohta 14);

| b) | epävarmoja saatavia koskevat varaukset ovat puutteellisia; varaukset eivät kuvasta luottotappioiden todellista määrää (ks. kohta 15); |
| --- | --- |

b)

epävarmoja saatavia koskevat varaukset ovat puutteellisia; varaukset eivät kuvasta luottotappioiden todellista määrää (ks. kohta 15);

| c) | tilinpäätökseen liitetyssä selvityksessä ilmoitettu Stabex-varojen määrä (832 miljoonaa euroa) on epäluotettava (ks. kohta 16), |
| --- | --- |

c)

tilinpäätökseen liitetyssä selvityksessä ilmoitettu Stabex-varojen määrä (832 miljoonaa euroa) on epäluotettava (ks. kohta 16),

III   Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuusValvontajärjestelmien analyysiTilintarkastustuomioistuin tutki komission sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpanon ja testasi valvontajärjestelmien vaikuttavuutta. Edistystä on tapahtunut, mutta seuraavilla aloilla on vielä parannettavaa:





  a)

| a) | riskinhallinta (ks. kohdat 20—22); |
| --- | --- |

riskinhallinta (ks. kohdat 20—22);

| b) | valvontakehys (ks. kohdat 23—33), |
| --- | --- |

b)

valvontakehys (ks. kohdat 23—33),

| c) | vastuu lähetystöjen sisäisestä valvonnasta (ks. kohdat 34—35); |
| --- | --- |

c)

vastuu lähetystöjen sisäisestä valvonnasta (ks. kohdat 34—35);

| d) | EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtajan toimintakertomus (ks. kohta 36). |
| --- | --- |

d)

EuropeAid-yhteistyötoimiston pääjohtajan toimintakertomus (ks. kohta 36).

28. syyskuuta 2005

Hubert WEBER

presidentti

| Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| --- |
| 12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide de Gasperi, L-1615 Luxembourg

| Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot |
| --- |
| Tilien luotettavuus |
| 13. | Tarkastuslausuman kohdassa II mainitut huomautukset perustuvat jäljempänä esitettäviin havaintoihin. |

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

Tilien luotettavuus

13.

Tarkastuslausuman kohdassa II mainitut huomautukset perustuvat jäljempänä esitettäviin havaintoihin.

| 14. | Toimitettujen perintämääräysten, joihin liittyviä suorituksia ei ollut saatu vielä vuoden 2004 loppuun mennessä, kokonaismäärä 18 miljoonaa euroa ei sisällä kaikkia saamisia. Komissio ei ole tutkinut riittävästi (18) kaikkia edunsaajille maksettuja ennakoita, joten se ei voi määrittää perittäviä määriä. Komissio ei ole vahvistanut vuoden 2004 lopussa jäljellä olleiden, selvitettävien ennakoiden (19) määrää (20). |
| --- | --- |

14.

Toimitettujen perintämääräysten, joihin liittyviä suorituksia ei ollut saatu vielä vuoden 2004 loppuun mennessä, kokonaismäärä 18 miljoonaa euroa ei sisällä kaikkia saamisia. Komissio ei ole tutkinut riittävästi (18) kaikkia edunsaajille maksettuja ennakoita, joten se ei voi määrittää perittäviä määriä. Komissio ei ole vahvistanut vuoden 2004 lopussa jäljellä olleiden, selvitettävien ennakoiden (19) määrää (20).

18

19

20

| 14. | Varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio on säännöllisesti analysoinut ja seurannut takaisinperittäviä ennakoita. Tästä seurannasta on oma lukunsa varainhallintoa koskevassa selvityksessä.
  Komissio pyrkii edelleen kartoittamaan takaisinperittäviä ennakoita. |
| --- | --- |

14.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio on säännöllisesti analysoinut ja seurannut takaisinperittäviä ennakoita. Tästä seurannasta on oma lukunsa varainhallintoa koskevassa selvityksessä.

Komissio pyrkii edelleen kartoittamaan takaisinperittäviä ennakoita.

| 15. | Tileille kirjattuja epävarmoja saatavia koskevien varausten määrä (0,03 miljoonaa euroa) ei kuvasta toimitettuihin 18 miljoonan euron perintämääräyksiin liittyvien luottotappioiden todellista määrää (21). Vuodesta 2005 alkaen käyttöön otettavan suoriteperusteisen kirjanpidon myötä luottotappioiden ja luottotappiovarausten määrittäminen on entistäkin olennaisempaa (20). |
| --- | --- |

15.

Tileille kirjattuja epävarmoja saatavia koskevien varausten määrä (0,03 miljoonaa euroa) ei kuvasta toimitettuihin 18 miljoonan euron perintämääräyksiin liittyvien luottotappioiden todellista määrää (21). Vuodesta 2005 alkaen käyttöön otettavan suoriteperusteisen kirjanpidon myötä luottotappioiden ja luottotappiovarausten määrittäminen on entistäkin olennaisempaa (20).

21

20

| 15. | Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa ja aikoo hoitaa asian varainhoitovuonna 2005. |
| --- | --- |

15.

Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa ja aikoo hoitaa asian varainhoitovuonna 2005.

| 16. | Komissio sai vuonna 2004 päätökseen Stabex-varoja koskevan selvityksen. Vaikka kyseiset varat kuuluvat jo AKT-valtioille, ne ilmoitetaan tilinpäätökseen liitettävässä selvityksessä (22), sillä komissio osallistuu varojen hallinnointiin ja vastaa paikallisilta pankkitileiltä suoritettavien maksujen hyväksymisestä. Stabex-varoja koskevassa selvityksessä todettiin, että joistakin AKT-valtioista ei tule lisää tietoja ja joidenkin kohdalla tarvittavat tiedot — tiliotteet tai maksurekisterit — eivät välttämättä ole enää saatavissa lähinnä siksi, että aikaa on kulunut kauan. Näin ollen komissio ei ole varmentanut luotettavien asiakirjojen perusteella tiettyä, tarkemmin määrittämätöntä osuutta pankkitileillä olevaksi ilmoitetusta 832 miljoonan euron kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

16.

Komissio sai vuonna 2004 päätökseen Stabex-varoja koskevan selvityksen. Vaikka kyseiset varat kuuluvat jo AKT-valtioille, ne ilmoitetaan tilinpäätökseen liitettävässä selvityksessä (22), sillä komissio osallistuu varojen hallinnointiin ja vastaa paikallisilta pankkitileiltä suoritettavien maksujen hyväksymisestä. Stabex-varoja koskevassa selvityksessä todettiin, että joistakin AKT-valtioista ei tule lisää tietoja ja joidenkin kohdalla tarvittavat tiedot — tiliotteet tai maksurekisterit — eivät välttämättä ole enää saatavissa lähinnä siksi, että aikaa on kulunut kauan. Näin ollen komissio ei ole varmentanut luotettavien asiakirjojen perusteella tiettyä, tarkemmin määrittämätöntä osuutta pankkitileillä olevaksi ilmoitetusta 832 miljoonan euron kokonaismäärästä.

22

| 16. | Komissio pyrkii lähetystöjensä avulla saamaan aiempaa selkeämmän kuvan Stabex-varojen käytöstä. Vuosittain esitettävät Stabex-kertomukset on laadittava vakiomuodossa, jotta yleiskuvan esittäminen tilanteesta olisi helpompaa. Nyt kun Stabex-varoja koskeva selvitys on valmistunut, seurataan maakohtaista lähestymistapaa. Tässä noudatetaan komission toimintaperiaatetta hallinnoinnin hajauttamisesta AKT-maissa toimiviin lähetystöihin. Tavoitteena on tilanteen selkeyttäminen sekä kaikkien jäljellä olevien Stabex-varojen sitominen ja jakaminen. |
| --- | --- |

16.

Komissio pyrkii lähetystöjensä avulla saamaan aiempaa selkeämmän kuvan Stabex-varojen käytöstä. Vuosittain esitettävät Stabex-kertomukset on laadittava vakiomuodossa, jotta yleiskuvan esittäminen tilanteesta olisi helpompaa. Nyt kun Stabex-varoja koskeva selvitys on valmistunut, seurataan maakohtaista lähestymistapaa. Tässä noudatetaan komission toimintaperiaatetta hallinnoinnin hajauttamisesta AKT-maissa toimiviin lähetystöihin. Tavoitteena on tilanteen selkeyttäminen sekä kaikkien jäljellä olevien Stabex-varojen sitominen ja jakaminen.

Toimien laillisuus ja asianmukaisuus

| 17. | Tarkastuslausuman kohdassa III mainittujen huomautusten perustana on






  a) | valvontajärjestelmien arviointi komission keskusyksiköissä Brysselissä (päätoimipaikka), erityisesti EuropeAid-yhteistyötoimistossa, sekä neljässä lähetystössä (Ouagadougou, Conakry, Abuja sekä Georgetown) (23); |
| --- | --- | --- |

17.

Tarkastuslausuman kohdassa III mainittujen huomautusten perustana on

a)

valvontajärjestelmien arviointi komission keskusyksiköissä Brysselissä (päätoimipaikka), erityisesti EuropeAid-yhteistyötoimistossa, sekä neljässä lähetystössä (Ouagadougou, Conakry, Abuja sekä Georgetown) (23);

23

| b) | yksityiskohtainen toimien tarkastus asiakirjojen perusteella ja paikan päällä toimitetuissa tarkastuksissa; |
| --- | --- |

b)

yksityiskohtainen toimien tarkastus asiakirjojen perusteella ja paikan päällä toimitetuissa tarkastuksissa;

| c) | EuropeAidin pääjohtajan vuotuisen toimintakertomuksen ja lausuman sekä niiden valmistelun tarkastaminen. |
| --- | --- |

c)

EuropeAidin pääjohtajan vuotuisen toimintakertomuksen ja lausuman sekä niiden valmistelun tarkastaminen.

| 18. | Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että komission valvontaympäristön ulkopuolella tapahtuneet tahalliset säännönvastaisuudet ja lahjontatapaukset ovat luonteeltaan sellaisia, että niitä ei voida havaita soveltamalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastusperiaatteita ja -standardeja. |
| --- | --- |

18.

Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että komission valvontaympäristön ulkopuolella tapahtuneet tahalliset säännönvastaisuudet ja lahjontatapaukset ovat luonteeltaan sellaisia, että niitä ei voida havaita soveltamalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastusperiaatteita ja -standardeja.

Valvontajärjestelmien arviointi

Valvontajärjestelmien yleinen parantuminen

| 19. | Komission sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano jatkui vuonna 2004 vakaasti sekä sen päätoimipaikassa että lähetystöissä ja paransi osaltaan valvontajärjestelmien toimintaa. Seuraavilla aloilla on kuitenkin yhä parannettavaa (ks. kohdat 20—36). |
| --- | --- |

19.

Komission sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano jatkui vuonna 2004 vakaasti sekä sen päätoimipaikassa että lähetystöissä ja paransi osaltaan valvontajärjestelmien toimintaa. Seuraavilla aloilla on kuitenkin yhä parannettavaa (ks. kohdat 20—36).

Riskinhallinta parantunut mutta vieläkin liian yleisellä tasolla

| 20. | Vuosittain käytetään noin 2 500 miljoonaa euroa lukemattomien eri tahojen välityksellä. Tähän erittäin monimutkaiseen toimintaympäristöön kuuluu viisi pääosastoa (ulkosuhteista vastaava pääosasto, EuropeAid, ECHO, kehitysasioista vastaava pääosasto ja budjettipääosasto (24)), 44 lähetystöä (lähes kaikki kuuluvat hajautetun hallinnoinnin piiriin) (25), 76 maailmaan köyhimpiin maihin lukeutuvaa, hallintorakenteiltaan puutteellista (26) kumppanuusmaata sekä tuhansia hallintovalmiuksiltaan vaihtelevia täytäntöönpanosta vastaavia tahoja (esimerkiksi yksityisiä sopimuskumppaneita, valtioista riippumattomia järjestöjä, kansainvälisiä järjestöjä ja paikallishallinnon yksiköitä). |
| --- | --- |

20.

Vuosittain käytetään noin 2 500 miljoonaa euroa lukemattomien eri tahojen välityksellä. Tähän erittäin monimutkaiseen toimintaympäristöön kuuluu viisi pääosastoa (ulkosuhteista vastaava pääosasto, EuropeAid, ECHO, kehitysasioista vastaava pääosasto ja budjettipääosasto (24)), 44 lähetystöä (lähes kaikki kuuluvat hajautetun hallinnoinnin piiriin) (25), 76 maailmaan köyhimpiin maihin lukeutuvaa, hallintorakenteiltaan puutteellista (26) kumppanuusmaata sekä tuhansia hallintovalmiuksiltaan vaihtelevia täytäntöönpanosta vastaavia tahoja (esimerkiksi yksityisiä sopimuskumppaneita, valtioista riippumattomia järjestöjä, kansainvälisiä järjestöjä ja paikallishallinnon yksiköitä).

24

25

26

| 20. | Komissio on tietoinen siitä, että EKR:n hallinnointiin liittyy tietty määrä riskejä. Valvonnan tehostamisella, seurannalla ja säännöllisillä tarkastuksilla riskejä voidaan minimoida. |
| --- | --- |

20.

Komissio on tietoinen siitä, että EKR:n hallinnointiin liittyy tietty määrä riskejä. Valvonnan tehostamisella, seurannalla ja säännöllisillä tarkastuksilla riskejä voidaan minimoida.

| 21. | EuropeAid on pyrkinyt parantamaan operatiivista ja taloudellista riskinhallintaansa noudattamalla asiaa koskevia komission ohjeita. Se suoritti vuonna 2003 yleisen riskinarvioinnin, joka koski ulkoisia toimia kokonaisuutena (EKR mukaan lukien). Lisäksi ylempi johto suoritti riskien itsearvioinnin. EuropeAid on näin ollen yksilöinyt uudelleenjärjestelyynsä (joka tuli voimaan maaliskuun 2005 puolivälissä) sekä infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanoon liittyvät riskit. |
| --- | --- |

21.

EuropeAid on pyrkinyt parantamaan operatiivista ja taloudellista riskinhallintaansa noudattamalla asiaa koskevia komission ohjeita. Se suoritti vuonna 2003 yleisen riskinarvioinnin, joka koski ulkoisia toimia kokonaisuutena (EKR mukaan lukien). Lisäksi ylempi johto suoritti riskien itsearvioinnin. EuropeAid on näin ollen yksilöinyt uudelleenjärjestelyynsä (joka tuli voimaan maaliskuun 2005 puolivälissä) sekä infrastruktuurihankkeiden täytäntöönpanoon liittyvät riskit.

| 22. | Lähetystöt eivät ole kuitenkaan yksilöineet riittävän hyvin erityisiä taloudellisia riskejä (hankekokonaisuus ja henkilöstön pätevyys, maan kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän valmiudet tai hankkeen hallinnointivalmiudet). Lähetystöille saatetaan tiedottaa kyseisistä riskeistä, mutta niille ei anneta ohjeita riskien arviointiin ja niistä raportointiin. Erityisiä jäännösriskejä (27) ei näin ollen välttämättä havaita eikä huomioida kunnolla. |
| --- | --- |

22.

Lähetystöt eivät ole kuitenkaan yksilöineet riittävän hyvin erityisiä taloudellisia riskejä (hankekokonaisuus ja henkilöstön pätevyys, maan kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän valmiudet tai hankkeen hallinnointivalmiudet). Lähetystöille saatetaan tiedottaa kyseisistä riskeistä, mutta niille ei anneta ohjeita riskien arviointiin ja niistä raportointiin. Erityisiä jäännösriskejä (27) ei näin ollen välttämättä havaita eikä huomioida kunnolla.

27

| 22. | Komissio on jo ryhtynyt toimiin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien riskien tunnistamiseksi. Se kehitti vuonna 2004 lähetystöjä varten vakiomuotoisen riskien itsearviointimenetelmän, jota käytetään vuodesta 2005 lähtien. Lisäksi olisi pantava merkille, että hankkeiden/ohjelmien valinnan ja rahoituksen yhteydessä analysoidaan hankkeen/ohjelman onnistumisen kannalta tarpeellisia rajoituksia ja edellytyksiä, myös tulosten kestävyyttä (lopullisen edunsaajan valmiudet). Keskeneräisten hankkeiden säännöllisen seurannan ja tarkastelun avulla komissio voi ryhtyä tarpeellisiin toimiin hankkeiden korjaamiseksi tai tarkistamiseksi.
  Ennen hallinnoinnin hajauttamista voidaan paikalla tehtävien tarkastusten avulla arvioida kaikki vaadittavat ennakkoedellytykset, myös lähetystön valmiudet. Komissio tukee ja kehittää tarvittaessa kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän valmiuksia erityisillä toimilla. |
| --- | --- |

22.

Komissio on jo ryhtynyt toimiin tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien riskien tunnistamiseksi. Se kehitti vuonna 2004 lähetystöjä varten vakiomuotoisen riskien itsearviointimenetelmän, jota käytetään vuodesta 2005 lähtien. Lisäksi olisi pantava merkille, että hankkeiden/ohjelmien valinnan ja rahoituksen yhteydessä analysoidaan hankkeen/ohjelman onnistumisen kannalta tarpeellisia rajoituksia ja edellytyksiä, myös tulosten kestävyyttä (lopullisen edunsaajan valmiudet). Keskeneräisten hankkeiden säännöllisen seurannan ja tarkastelun avulla komissio voi ryhtyä tarpeellisiin toimiin hankkeiden korjaamiseksi tai tarkistamiseksi.

Ennen hallinnoinnin hajauttamista voidaan paikalla tehtävien tarkastusten avulla arvioida kaikki vaadittavat ennakkoedellytykset, myös lähetystön valmiudet. Komissio tukee ja kehittää tarvittaessa kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän valmiuksia erityisillä toimilla.

Valvontakehys edellyttää parempaa riskinhallintaa

| 23. | Toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistaminen riippuu eniten seuraavien järjestelmien toiminnan vaikuttavuudesta: AKT-valtioiden, lähetystöjen ja EuropeAidin suorittama tekninen ja taloudellinen valvonta, EuropeAidin ennalta ja jälkikäteen suorittamat tarkastukset, lähetystöjen ja EuropeAidin käynnistämät tarkastukset sekä EuropeAidin sisäisen tarkastuksen toimiala. Riskinhallinnan tehostaminen edesauttaisi asianmukaisemman ja riittävämmän valvontakehyksen perustamista. |
| --- | --- |

23.

Toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistaminen riippuu eniten seuraavien järjestelmien toiminnan vaikuttavuudesta: AKT-valtioiden, lähetystöjen ja EuropeAidin suorittama tekninen ja taloudellinen valvonta, EuropeAidin ennalta ja jälkikäteen suorittamat tarkastukset, lähetystöjen ja EuropeAidin käynnistämät tarkastukset sekä EuropeAidin sisäisen tarkastuksen toimiala. Riskinhallinnan tehostaminen edesauttaisi asianmukaisemman ja riittävämmän valvontakehyksen perustamista.

| 23. | Komissio pyrkii jatkuvasti vahvistamaan ja parantamaan riskienhallintamenetelmiensä toimintaa ja niveltymistä toisiinsa.
  Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen kuvaamat EKR:n valvontajärjestelmät mahdollistavat kokonaisuudessaan sen, että tilien perustana olevien toimien laillisuus ja säännönmukaisuus pystytään varmistamaan. Järjestelmän ansiosta paikallisten viranomaisten mahdolliset heikkoudet voidaan selvittää. Tilintarkastustuomioistuimen tekemä maksutapahtumien tarkastus vahvisti lisäksi, etteivät virheet ole luonteeltaan olennaisia. |
| --- | --- |

23.

Komissio pyrkii jatkuvasti vahvistamaan ja parantamaan riskienhallintamenetelmiensä toimintaa ja niveltymistä toisiinsa.

Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen kuvaamat EKR:n valvontajärjestelmät mahdollistavat kokonaisuudessaan sen, että tilien perustana olevien toimien laillisuus ja säännönmukaisuus pystytään varmistamaan. Järjestelmän ansiosta paikallisten viranomaisten mahdolliset heikkoudet voidaan selvittää. Tilintarkastustuomioistuimen tekemä maksutapahtumien tarkastus vahvisti lisäksi, etteivät virheet ole luonteeltaan olennaisia.

Tekninen ja taloudellinen seuranta kehittynyt

| 24. | Hallinnoinnin hajauttamisen myötä ensisijainen vastuu hankkeiden teknisestä ja taloudellisesta seurannasta siirrettiin lähetystöille; yleisestä seurannasta vastaa puolestaan EuropeAid. Seurannan piiriin kuuluu lukuisia erityyppisiä toimintoja asiakirjatarkastuksista aineistojen tutkimiseen paikan päällä, sekä kirjanpitojärjestelmän tietojen analysointia ja hallinnoinnin arviointia kaikilla tasoilla. Monet menetelmät ovat sekä lähetystöjen että EuropeAidin käytössä: yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointikertomukset, CRIS-tietojärjestelmä, komission päätoimipaikalle ja kunkin kuuden maantieteellisen alueen lähetystöille järjestettävät vuotuiset seminaarit, päivittäinen yhteydenpito lähetystöjen ja komission päätoimipaikassa toimivien maantieteellisten koordinaattorien välillä, tarkistuslistat sekä päätoimipaikan henkilöstön tarkastuskäynnit lähetystöihin ja lähetystöjen käynnit päätoimipaikkaan. |
| --- | --- |

24.

Hallinnoinnin hajauttamisen myötä ensisijainen vastuu hankkeiden teknisestä ja taloudellisesta seurannasta siirrettiin lähetystöille; yleisestä seurannasta vastaa puolestaan EuropeAid. Seurannan piiriin kuuluu lukuisia erityyppisiä toimintoja asiakirjatarkastuksista aineistojen tutkimiseen paikan päällä, sekä kirjanpitojärjestelmän tietojen analysointia ja hallinnoinnin arviointia kaikilla tasoilla. Monet menetelmät ovat sekä lähetystöjen että EuropeAidin käytössä: yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointikertomukset, CRIS-tietojärjestelmä, komission päätoimipaikalle ja kunkin kuuden maantieteellisen alueen lähetystöille järjestettävät vuotuiset seminaarit, päivittäinen yhteydenpito lähetystöjen ja komission päätoimipaikassa toimivien maantieteellisten koordinaattorien välillä, tarkistuslistat sekä päätoimipaikan henkilöstön tarkastuskäynnit lähetystöihin ja lähetystöjen käynnit päätoimipaikkaan.

| 25. | Mainittujen menetelmien avulla seurannan vaikuttavuus on yleisesti ottaen tyydyttävä. Tehtävien ja vastuualueiden selkeämpi ja yksityiskohtaisempi erittely sekä päätoimipaikassa että lähetystöissä lisäisi kuitenkin niiden vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

25.

Mainittujen menetelmien avulla seurannan vaikuttavuus on yleisesti ottaen tyydyttävä. Tehtävien ja vastuualueiden selkeämpi ja yksityiskohtaisempi erittely sekä päätoimipaikassa että lähetystöissä lisäisi kuitenkin niiden vaikuttavuutta.

| 25. | Vuoden 2005 alussa tehdyillä EuropeAidin uudelleenjärjestelyillä pyrittiin kehittämään päätoimipaikan roolia hankkeiden seuraajana ja tukijana. |
| --- | --- |

25.

Vuoden 2005 alussa tehdyillä EuropeAidin uudelleenjärjestelyillä pyrittiin kehittämään päätoimipaikan roolia hankkeiden seuraajana ja tukijana.

Toisen tason ennakkovalvonta tyydyttävää

| 26. | EuropeAid otti käyttöön valinnaiset ennakkotarkastukset vuoden 2003 jälkipuoliskolla. Tarkastusten yhteydessä tutkittiin päivittäisiä maksuja ja maksusitoumuksia koskevia aineistoja, jotka oli valittu satunnaisesti niiden joukosta, jotka oli jo hyväksytty suoritettaviksi tulojen ja menojen hyväksyjän vakiotarkastusten (28) jälkeen. Tällainen toisen tason valvonta on kuulunut AKT-maista vastaavan linjan tehtäviin; näin on varmistettu riippumattomuus tulojen ja menojen hyväksyjästä suurimmassa osassa tapauksista (lukuun ottamatta johtajan itse hyväksymiä, lähinnä talousarviotuen alaan kuuluvia toimia). Menettelyn tarkoituksena on tehostaa siirtymistä täysin keskitetystä varainhoidon valvonnasta täysin hajautettuun (tulojen ja menojen hyväksyjän valvonnassa tapahtuvaan) valvontaan sekä vaikuttavan jälkivalvontajärjestelmän perustamista. Valinnaiset ennakkotarkastukset lopetettiin vuonna 2005 EuropeAidin uudelleenjärjestelyn seurauksena. |
| --- | --- |

26.

EuropeAid otti käyttöön valinnaiset ennakkotarkastukset vuoden 2003 jälkipuoliskolla. Tarkastusten yhteydessä tutkittiin päivittäisiä maksuja ja maksusitoumuksia koskevia aineistoja, jotka oli valittu satunnaisesti niiden joukosta, jotka oli jo hyväksytty suoritettaviksi tulojen ja menojen hyväksyjän vakiotarkastusten (28) jälkeen. Tällainen toisen tason valvonta on kuulunut AKT-maista vastaavan linjan tehtäviin; näin on varmistettu riippumattomuus tulojen ja menojen hyväksyjästä suurimmassa osassa tapauksista (lukuun ottamatta johtajan itse hyväksymiä, lähinnä talousarviotuen alaan kuuluvia toimia). Menettelyn tarkoituksena on tehostaa siirtymistä täysin keskitetystä varainhoidon valvonnasta täysin hajautettuun (tulojen ja menojen hyväksyjän valvonnassa tapahtuvaan) valvontaan sekä vaikuttavan jälkivalvontajärjestelmän perustamista. Valinnaiset ennakkotarkastukset lopetettiin vuonna 2005 EuropeAidin uudelleenjärjestelyn seurauksena.

28

| 27. | Ennakkovalvonnan yhteydessä tarkastettiin kuusi prosenttia vuonna 2004 toteutetuista toimista, ja niistä kuuden prosentin kohdalla havaittiin erityyppisiä virheitä, joiden kohdalla ryhdyttiin korjaaviin toimiin. Kyseisiä virheitä ei arvioitu niiden mahdollisen vaikutuksen perusteella, mutta näyttää siltä, että useimmissa tapauksissa ne johtuvat vähemmän merkittävien sisäisten menettelyiden noudattamatta jättämisestä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti satunnaisotannan perusteella 23 toisen tason ennakkovalvonnan yhteydessä tarkastettua tointa ja havaitsi joitakin merkitykseltään vähäisiä tapauksia lukuun ottamatta valvonnan toimivan vaikuttavasti. |
| --- | --- |

27.

Ennakkovalvonnan yhteydessä tarkastettiin kuusi prosenttia vuonna 2004 toteutetuista toimista, ja niistä kuuden prosentin kohdalla havaittiin erityyppisiä virheitä, joiden kohdalla ryhdyttiin korjaaviin toimiin. Kyseisiä virheitä ei arvioitu niiden mahdollisen vaikutuksen perusteella, mutta näyttää siltä, että useimmissa tapauksissa ne johtuvat vähemmän merkittävien sisäisten menettelyiden noudattamatta jättämisestä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti satunnaisotannan perusteella 23 toisen tason ennakkovalvonnan yhteydessä tarkastettua tointa ja havaitsi joitakin merkitykseltään vähäisiä tapauksia lukuun ottamatta valvonnan toimivan vaikuttavasti.

Jälkivalvonnan dokumentointia parannettava

| 28. | EuropeAid otti käyttöön kesäkuussa 2004 jälkitarkastukset, joissa perehdytään jo toteutettuihin toimiin. Jälkivalvonta perustuu todentavan aineiston tutkimiseen ilman käyntejä paikan päällä, ja sen tavoitteena on tarkastaa kolme prosenttia maksuista, ennakoiden tarkastaminen ja hyväksyminen mukaan lukien (29); valvonnan avulla pyritään havaitsemaan yksittäiset ja toistuvat virheet, määrittämään menettelyjen parantamismahdollisuudet ja saamaan lisävarmuus maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastukset ovat laajuudeltaan rajatumpia kuin valinnaisen ennakkovalvonnan yhteydessä. |
| --- | --- |

28.

EuropeAid otti käyttöön kesäkuussa 2004 jälkitarkastukset, joissa perehdytään jo toteutettuihin toimiin. Jälkivalvonta perustuu todentavan aineiston tutkimiseen ilman käyntejä paikan päällä, ja sen tavoitteena on tarkastaa kolme prosenttia maksuista, ennakoiden tarkastaminen ja hyväksyminen mukaan lukien (29); valvonnan avulla pyritään havaitsemaan yksittäiset ja toistuvat virheet, määrittämään menettelyjen parantamismahdollisuudet ja saamaan lisävarmuus maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastukset ovat laajuudeltaan rajatumpia kuin valinnaisen ennakkovalvonnan yhteydessä.

29

| 29. | Puutteellisten henkilöstöresurssien takia vuoden 2004 tarkastuskiintiöstä oli tarkastettu tammikuun 2005 loppuun mennessä ainoastaan kolmea ensimmäistä vuosineljännestä koskevat kiintiöt; niiden osuus maksutapahtumista oli yksi prosentti, kun tavoitteena oli kolme prosenttia. |
| --- | --- |

29.

Puutteellisten henkilöstöresurssien takia vuoden 2004 tarkastuskiintiöstä oli tarkastettu tammikuun 2005 loppuun mennessä ainoastaan kolmea ensimmäistä vuosineljännestä koskevat kiintiöt; niiden osuus maksutapahtumista oli yksi prosentti, kun tavoitteena oli kolme prosenttia.

| 29. | Vaikka jälkitarkastuksissa ei päästä tavoitteeseen eli 3 prosenttiin tietojärjestelmiin rekisteröityjen maksutapahtumien määrästä, tarkastukset kattoivat kuitenkin 14 prosenttia vuoden 2004 maksutapahtumien rahallisesta kokonaisarvosta. |
| --- | --- |

29.

Vaikka jälkitarkastuksissa ei päästä tavoitteeseen eli 3 prosenttiin tietojärjestelmiin rekisteröityjen maksutapahtumien määrästä, tarkastukset kattoivat kuitenkin 14 prosenttia vuoden 2004 maksutapahtumien rahallisesta kokonaisarvosta.

| 30. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti jälkivalvonnan yhteydessä tarkastetuista toimista poimitun 51 toimen otoksen ja havaitsi, että merkitykseltään vähäisiä tapauksia lukuun ottamatta valvonta toimi riittävän vaikuttavasti. Valvonnan avulla saatava varmuus olisi kuitenkin parantunut, jos tarkastukset olisi ulotettu rahoitussitoumuksiin ja olisi laadittu yksityiskohtaiset tarkistuslistat; näin olisi varmistettu tarkastusten yhdenmukaisuus ja dokumentointi. |
| --- | --- |

30.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti jälkivalvonnan yhteydessä tarkastetuista toimista poimitun 51 toimen otoksen ja havaitsi, että merkitykseltään vähäisiä tapauksia lukuun ottamatta valvonta toimi riittävän vaikuttavasti. Valvonnan avulla saatava varmuus olisi kuitenkin parantunut, jos tarkastukset olisi ulotettu rahoitussitoumuksiin ja olisi laadittu yksityiskohtaiset tarkistuslistat; näin olisi varmistettu tarkastusten yhdenmukaisuus ja dokumentointi.

| 30. | Päätös järjestelmän kehittämisestä maksutapahtumien tarkastamiseksi keskitetysti jälkikäteen ja järjestelmän ominaisuuksien määrittelemisestä tehtiin jäännösriskin arvioinnin perusteella ja sen vuoksi, että jälkitarkastukset nivoutuvat valvontajärjestelmän muihin osiin.
  Täytäntöönpanomenettelyn osana seuranta-asiakirjoihin merkitään kaikki valvonta- ja täytäntöönpanotapahtumat. |
| --- | --- |

30.

Päätös järjestelmän kehittämisestä maksutapahtumien tarkastamiseksi keskitetysti jälkikäteen ja järjestelmän ominaisuuksien määrittelemisestä tehtiin jäännösriskin arvioinnin perusteella ja sen vuoksi, että jälkitarkastukset nivoutuvat valvontajärjestelmän muihin osiin.

Täytäntöönpanomenettelyn osana seuranta-asiakirjoihin merkitään kaikki valvonta- ja täytäntöönpanotapahtumat.

Tarkastus osana hankehallinnon valvontaa

| 31. | Säännösten noudattamiseen liittyviä virheitä, jotka johtavat tukeen oikeuttamattomiin menoihin, ilmenee lähinnä hankehallinnon tasolla, sillä useimmissa tapauksissa siitä vastaavat hallintovalmiuksiltaan heikot AKT-maiden hallintoelimet. Tilien varmentamiseen perustuvat tarkastukset ovat keskeinen väline tällaisten virheiden havaitsemiseen, ja järjestelmätarkastusten perusteella puolestaan voidaan neuvoa hankehallintoa varainhoidon parantamisessa ja virheriskien vähentämisessä. Tarkastusten käynnistäjänä voivat olla hankkeen hallinnoitsijat, kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä, lähetystö tai komission päätoimipaikka, ja niiden rahoitus tapahtuu kahdessa ensin mainitussa tapauksessa hankevaroin ja kahdessa jälkimmäisessä tapauksessa EKR:n hallintomäärärahoista (30). AKT-maiden kanssa tehtävissä rahoitussopimuksissa edellytetään enenevässä määrin hankkeen hallinnoitsijoiden ja kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien käynnistämiä tarkastuksia, etenkin sellaisia, joiden tavoitteena on työsuunnitelmia koskevien tilien varmentaminen. Uusien sopimuksia koskevien yleisten ehtojen (31) mukaan lähetystöt ja päätoimipaikka voivat käyttää hankevaroja yhdeksännen EKR:n tarkastusten käynnistämiseen. |
| --- | --- |

31.

Säännösten noudattamiseen liittyviä virheitä, jotka johtavat tukeen oikeuttamattomiin menoihin, ilmenee lähinnä hankehallinnon tasolla, sillä useimmissa tapauksissa siitä vastaavat hallintovalmiuksiltaan heikot AKT-maiden hallintoelimet. Tilien varmentamiseen perustuvat tarkastukset ovat keskeinen väline tällaisten virheiden havaitsemiseen, ja järjestelmätarkastusten perusteella puolestaan voidaan neuvoa hankehallintoa varainhoidon parantamisessa ja virheriskien vähentämisessä. Tarkastusten käynnistäjänä voivat olla hankkeen hallinnoitsijat, kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä, lähetystö tai komission päätoimipaikka, ja niiden rahoitus tapahtuu kahdessa ensin mainitussa tapauksessa hankevaroin ja kahdessa jälkimmäisessä tapauksessa EKR:n hallintomäärärahoista (30). AKT-maiden kanssa tehtävissä rahoitussopimuksissa edellytetään enenevässä määrin hankkeen hallinnoitsijoiden ja kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien käynnistämiä tarkastuksia, etenkin sellaisia, joiden tavoitteena on työsuunnitelmia koskevien tilien varmentaminen. Uusien sopimuksia koskevien yleisten ehtojen (31) mukaan lähetystöt ja päätoimipaikka voivat käyttää hankevaroja yhdeksännen EKR:n tarkastusten käynnistämiseen.

30

31

| 32. | EuropeAid kehitti tarkastustoimintaansa vuonna 2004. Se otti käyttöön kattavan tarkastusstrategian, jota sekä EuropeAidin että lähetystöjen on määrä soveltaa yhdeksännen EKR:n hankkeisiin; lisäksi EuropeAid määritti riskiperusteet toimitettavien tarkastusten määrittämiseksi, laati tarkastajille vakiomuotoiset ehdot, teki kuusi tarkastuksia tukevaa käyntiä lähetystöihin, laati kaksi toimintakertomusta ja perusti tarkastusten tuki- ja seurantavälineenä välineenä käytettävän CRIS-Audit-järjestelmän. EuropeAidin vuonna 2004 loppuun suorittamat tarkastukset (32) osoittivat tukeen oikeuttamattomien menojen osuudeksi kaksi prosenttia. Tiettyihin säännönvastaisuusepäilyihin perustuneet lisätarkastukset toivat esille suuren määrän tukeen oikeuttamattomia menoja sekä dokumentoinnin puuttumisen. Tarkastusten avulla saadaan lisätietoa EKR:jen täytäntöönpanon laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. |
| --- | --- |

32.

EuropeAid kehitti tarkastustoimintaansa vuonna 2004. Se otti käyttöön kattavan tarkastusstrategian, jota sekä EuropeAidin että lähetystöjen on määrä soveltaa yhdeksännen EKR:n hankkeisiin; lisäksi EuropeAid määritti riskiperusteet toimitettavien tarkastusten määrittämiseksi, laati tarkastajille vakiomuotoiset ehdot, teki kuusi tarkastuksia tukevaa käyntiä lähetystöihin, laati kaksi toimintakertomusta ja perusti tarkastusten tuki- ja seurantavälineenä välineenä käytettävän CRIS-Audit-järjestelmän. EuropeAidin vuonna 2004 loppuun suorittamat tarkastukset (32) osoittivat tukeen oikeuttamattomien menojen osuudeksi kaksi prosenttia. Tiettyihin säännönvastaisuusepäilyihin perustuneet lisätarkastukset toivat esille suuren määrän tukeen oikeuttamattomia menoja sekä dokumentoinnin puuttumisen. Tarkastusten avulla saadaan lisätietoa EKR:jen täytäntöönpanon laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

32

| 32. | EuropeAid on jatkanut pyrkimyksiään koota yhteen tarkastuksiin liittyviä tietoja ja raportoida niistä. Se myös seuraa hankkeita keskitetysti. |
| --- | --- |

32.

EuropeAid on jatkanut pyrkimyksiään koota yhteen tarkastuksiin liittyviä tietoja ja raportoida niistä. Se myös seuraa hankkeita keskitetysti.

| 33. | Lähetystöjen ja kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien käynnistämien tarkastusten kattavuudesta tai suorittamisajankohdasta ei kuitenkaan tehdä minkäänlaista yhteenvetoa keskitetysti. Kyseisiin tarkastuksiin perustuvaa seurantaa ei valvota keskitetysti eikä tapauksia, joiden yhteydessä tarkastuksen perusteella suoritetut toimet ovat olleet riittämättömiä, kyetä yksilöimään tehokkaasti (tällaisia ovat esimerkiksi tapaukset, joissa perintämääräyksiä ei ole laadittu, vaikka tarkastajat ovat havainneet liian suuria määriä maksetun). Tarkastusten käynnistämisen perusteena oleva riskianalyysi pohjautuu lähinnä laadullisiin kriteereihin. CRIS-Audit-järjestelmä olisi saattanut ratkaista joitakin edellä esitetyistä puutteista etenkin tarkastusten kattavuuden ja seurannan osalta. CRIS-Audit-järjestelmän väitettiin olleen kokeiluvaiheessa vuonna 2003, mutta sen avulla ei vieläkään saavuteta kaikkia tavoiteltuja tuloksia. |
| --- | --- |

33.

Lähetystöjen ja kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien käynnistämien tarkastusten kattavuudesta tai suorittamisajankohdasta ei kuitenkaan tehdä minkäänlaista yhteenvetoa keskitetysti. Kyseisiin tarkastuksiin perustuvaa seurantaa ei valvota keskitetysti eikä tapauksia, joiden yhteydessä tarkastuksen perusteella suoritetut toimet ovat olleet riittämättömiä, kyetä yksilöimään tehokkaasti (tällaisia ovat esimerkiksi tapaukset, joissa perintämääräyksiä ei ole laadittu, vaikka tarkastajat ovat havainneet liian suuria määriä maksetun). Tarkastusten käynnistämisen perusteena oleva riskianalyysi pohjautuu lähinnä laadullisiin kriteereihin. CRIS-Audit-järjestelmä olisi saattanut ratkaista joitakin edellä esitetyistä puutteista etenkin tarkastusten kattavuuden ja seurannan osalta. CRIS-Audit-järjestelmän väitettiin olleen kokeiluvaiheessa vuonna 2003, mutta sen avulla ei vieläkään saavuteta kaikkia tavoiteltuja tuloksia.

| 33. | Riskianalyysiin perustuva ja keskitetysti hallinnoitu vuoden 2004 tarkastussuunnitelma kattoi yli 5 prosenttia maksujen määrästä, eli se ylitti EuropeAidin kehittämässä menetelmässä suositellun määrän. Päätoimipaikan vuoden 2004 tarkastussuunnitelmaan sisältyi 35 tarkastusta. Lähetystöjen tarkastussuunnitelmiin sisältyi kaiken kaikkiaan 426 tarkastusta.
  Hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvien lähetystöjen vastuulla on tarkastusten johdosta tehtävät jatkotoimet ja mahdollisten takaisinperintämääräysten antaminen. EuropeAid sitä vastoin todentaa tarkastusten riittävän laadun ja jatkotoimet (mahdollisen takaisinperintämääräyksen antaminen) otantatutkimuksella.
  CRIS-audit-järjestelmä oli todellakin pilottivaiheessa vuonna 2003. Järjestelmä saatiin valmiiksi huhtikuussa 2004 ja on ollut käytettävissä kesäkuusta 2004. AKT-maissa sijaitsevat lähetystöt pystyvät hyödyntämään moduulia kokonaisuudessaan sitten, kun EKR:n kirjanpitojärjestelmä on myös siirretty CRISiin. |
| --- | --- |

33.

Riskianalyysiin perustuva ja keskitetysti hallinnoitu vuoden 2004 tarkastussuunnitelma kattoi yli 5 prosenttia maksujen määrästä, eli se ylitti EuropeAidin kehittämässä menetelmässä suositellun määrän. Päätoimipaikan vuoden 2004 tarkastussuunnitelmaan sisältyi 35 tarkastusta. Lähetystöjen tarkastussuunnitelmiin sisältyi kaiken kaikkiaan 426 tarkastusta.

Hajautetun hallinnoinnin piiriin kuuluvien lähetystöjen vastuulla on tarkastusten johdosta tehtävät jatkotoimet ja mahdollisten takaisinperintämääräysten antaminen. EuropeAid sitä vastoin todentaa tarkastusten riittävän laadun ja jatkotoimet (mahdollisen takaisinperintämääräyksen antaminen) otantatutkimuksella.

CRIS-audit-järjestelmä oli todellakin pilottivaiheessa vuonna 2003. Järjestelmä saatiin valmiiksi huhtikuussa 2004 ja on ollut käytettävissä kesäkuusta 2004. AKT-maissa sijaitsevat lähetystöt pystyvät hyödyntämään moduulia kokonaisuudessaan sitten, kun EKR:n kirjanpitojärjestelmä on myös siirretty CRISiin.

Lähetystöjen sisäistä valvontaa koskevan vastuun osalta seurattava tiiviimmin varainhoitoasetusta

| 34. | Linjajohtamisperiaatteen mukaisesti EuropeAidin pääjohtaja on siirtänyt johtajalle EKR:n rahoituksen toteuttamiseen liittyvän toimivallan ja vastuun. Johtaja puolestaan on siirtänyt hallinnon hajauttamismenettelyn yhteydessä talousarviotuen maksupäätöstä lukuun ottamatta suurimman osan toimivallasta ja vastuusta lähetystöjen päälliköille. Saman periaatteen mukaisesti lähetystöjen päälliköt vastaavat toimistaan kyseiselle johtajalle, joka puolestaan vastaa EuropeAidin pääjohtajalle (ks. EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 21 artiklan 1 kohta ja 25 artikla). Toimista vastaamisen piiriin kuuluu muun muassa komission sisäisen valvonnan standardeihin perustuvan sisäisen valvonnan järjestelmän vaikuttava toiminta. |
| --- | --- |

34.

Linjajohtamisperiaatteen mukaisesti EuropeAidin pääjohtaja on siirtänyt johtajalle EKR:n rahoituksen toteuttamiseen liittyvän toimivallan ja vastuun. Johtaja puolestaan on siirtänyt hallinnon hajauttamismenettelyn yhteydessä talousarviotuen maksupäätöstä lukuun ottamatta suurimman osan toimivallasta ja vastuusta lähetystöjen päälliköille. Saman periaatteen mukaisesti lähetystöjen päälliköt vastaavat toimistaan kyseiselle johtajalle, joka puolestaan vastaa EuropeAidin pääjohtajalle (ks. EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 21 artiklan 1 kohta ja 25 artikla). Toimista vastaamisen piiriin kuuluu muun muassa komission sisäisen valvonnan standardeihin perustuvan sisäisen valvonnan järjestelmän vaikuttava toiminta.

| 35. | Lähetystöt suorittavat sisäisen valvonnan itsearviointia, mutta edellä mainitun linjajohtamisperiaatteen vastaisesti lähetystöjen päälliköt eivät vastaa siitä EuropeAidin johtajalle vaan ulkosuhteiden pääosaston johtajalle, jonka alaisuudessa toimivat hallinnossa kaikkien lähetystöjen henkilöstöt. Tämä johtuu siitä, että lähetystön sisäisen valvonnan piiriin kuuluvat toimintamenojen (joiden osuus on suurin) lisäksi hallintomenot, ja lähetystöjen henkilöstö saattaa saada ohjeita muilta pääosastoilta, varsinkin kehitysasioista ja kaupasta vastaavilta pääosastoilta. Näin ollen — kun EuropeAid huolehtii sisäisen valvonnan täytäntöönpanosta lähetystöissä ilman asiaa koskevaa raportointivastuuta — menettelyihin liittyvät puutteet saattavat jäädä liian vähälle huomiolle. |
| --- | --- |

35.

Lähetystöt suorittavat sisäisen valvonnan itsearviointia, mutta edellä mainitun linjajohtamisperiaatteen vastaisesti lähetystöjen päälliköt eivät vastaa siitä EuropeAidin johtajalle vaan ulkosuhteiden pääosaston johtajalle, jonka alaisuudessa toimivat hallinnossa kaikkien lähetystöjen henkilöstöt. Tämä johtuu siitä, että lähetystön sisäisen valvonnan piiriin kuuluvat toimintamenojen (joiden osuus on suurin) lisäksi hallintomenot, ja lähetystöjen henkilöstö saattaa saada ohjeita muilta pääosastoilta, varsinkin kehitysasioista ja kaupasta vastaavilta pääosastoilta. Näin ollen — kun EuropeAid huolehtii sisäisen valvonnan täytäntöönpanosta lähetystöissä ilman asiaa koskevaa raportointivastuuta — menettelyihin liittyvät puutteet saattavat jäädä liian vähälle huomiolle.

| 35. | Koska vastuu jakautuu eri pääosastoille, lähetystöt saavat nykyisin sisäisen valvonnan arviointia varten käyttöönsä tarkat ja johdonmukaiset ohjeet.
  Ulkosuhteiden pääosasto päätti lähetystöjen sisäisen valvonnan itsearvioinnista yhteisen varainhoitoelimen (CFS) tukemana. Menetelmä perustuu yksiköiden välisen ryhmän työhön. EuropeAid oli ryhmässä mukana. Työn tulokset välitetään kaikille asianomaisille yksiköille (muun muassa ulkosuhteiden pääosastolle, EuropeAidille ja kehitysyhteistyön pääosastolle) asianmukaisia jatkotoimia varten.
  Vuotuinen itsearviointimenettely ei ole ainoa osatekijä, jolla todennetaan lähetystön päällikön — joka on edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä — velvollisuus vastata toiminnastaan EuropeAidin toimivaltaiselle johtajalle. |
| --- | --- |

35.

Koska vastuu jakautuu eri pääosastoille, lähetystöt saavat nykyisin sisäisen valvonnan arviointia varten käyttöönsä tarkat ja johdonmukaiset ohjeet.

Ulkosuhteiden pääosasto päätti lähetystöjen sisäisen valvonnan itsearvioinnista yhteisen varainhoitoelimen (CFS) tukemana. Menetelmä perustuu yksiköiden välisen ryhmän työhön. EuropeAid oli ryhmässä mukana. Työn tulokset välitetään kaikille asianomaisille yksiköille (muun muassa ulkosuhteiden pääosastolle, EuropeAidille ja kehitysyhteistyön pääosastolle) asianmukaisia jatkotoimia varten.

Vuotuinen itsearviointimenettely ei ole ainoa osatekijä, jolla todennetaan lähetystön päällikön — joka on edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä — velvollisuus vastata toiminnastaan EuropeAidin toimivaltaiselle johtajalle.

Edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä koskevan perussäännöstön mukaisesti lähetystön päällikön velvollisuutena on ilmoittaa päätoimipaikalle säännöllisesti niiden toimien toteuttamisesta ja varojen käytöstä, joiden osalta päälliköllä on edelleenvaltuutus, sekä mahdollisista ongelmista, joita ilmenee hänen velvollisuuksiensa hoitamiseksi käyttöön ottamissaan hallinto- ja valvontajärjestelyissä.

EuropeAid seuraa lähetystöjen sisäistä valvontaa, ja sen vastuulla on yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan tuen myöntämiseen liittyvien mahdollisten puutteiden korjaaminen.

EuropeAidin pääjohtajan toimintakertomuksessa ei mainita merkittäviä sisäisen valvonnan puutteita

| 36. | Edeltävien vuosien tapaan EuropeAidin pääjohtaja ilmoitti saaneensa EKR:n osalta kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimintakertomuksessa olisi kuitenkin ollut aiheellista mainita merkittävimmät, esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessaan havaitsemat sisäisen valvonnan puutteet (ks. kohdat 19—35) sekä lähetystöjen ulkoisen tuen hallinnointia koskevissa kertomuksissaan raportoimat puutteet. Kertomuksia laadittiin 52 vuonna 2004. Lähetystöt kiinnittivät huomiota esimerkiksi puutteellisiin tarkastuksiin ja seurantaan sekä kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien puutteellisiin hallinnollisiin valmiuksiin, jotka lisäsivät lähetystöjen henkilöstön työmäärää. Tapa, jolla mainitut kysymykset on koottu ja yhdistetty, ei kuitenkaan takaa, että ne otetaan riittävissä määrin ja riittävän kattavasti huomioon EuropeAidin pääjohtajan toimintakertomuksessa. Niiden vaikutusta sisäiseen valvontaan ei näin ollen ole välttämättä analysoitu kattavasti mainitussa toimintakertomuksessa. |
| --- | --- |

36.

Edeltävien vuosien tapaan EuropeAidin pääjohtaja ilmoitti saaneensa EKR:n osalta kohtuullisen varmuuden tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Toimintakertomuksessa olisi kuitenkin ollut aiheellista mainita merkittävimmät, esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessaan havaitsemat sisäisen valvonnan puutteet (ks. kohdat 19—35) sekä lähetystöjen ulkoisen tuen hallinnointia koskevissa kertomuksissaan raportoimat puutteet. Kertomuksia laadittiin 52 vuonna 2004. Lähetystöt kiinnittivät huomiota esimerkiksi puutteellisiin tarkastuksiin ja seurantaan sekä kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien puutteellisiin hallinnollisiin valmiuksiin, jotka lisäsivät lähetystöjen henkilöstön työmäärää. Tapa, jolla mainitut kysymykset on koottu ja yhdistetty, ei kuitenkaan takaa, että ne otetaan riittävissä määrin ja riittävän kattavasti huomioon EuropeAidin pääjohtajan toimintakertomuksessa. Niiden vaikutusta sisäiseen valvontaan ei näin ollen ole välttämättä analysoitu kattavasti mainitussa toimintakertomuksessa.

| 36. | Päätoimipaikan toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaava yksikkö seuraa säännöllisesti yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan tuen hallinnointia koskevia kertomuksia. Tarpeen mukaan lähetystöjen kanssa päätetään yhdessä korjaavista toimista. Päätoimipaikan edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät (johtajat) raportoivat jatkotoimista, joita toteutetaan lähetystöjen esille tuomissa merkittävissä kysymyksissä, ja toteavat tarvittaessa, onko mahdollisesti ongelmia, joihin EuropeAidin pääjohtajan olisi puututtava. |
| --- | --- |

36.

Päätoimipaikan toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaava yksikkö seuraa säännöllisesti yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan tuen hallinnointia koskevia kertomuksia. Tarpeen mukaan lähetystöjen kanssa päätetään yhdessä korjaavista toimista. Päätoimipaikan edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät (johtajat) raportoivat jatkotoimista, joita toteutetaan lähetystöjen esille tuomissa merkittävissä kysymyksissä, ja toteavat tarvittaessa, onko mahdollisesti ongelmia, joihin EuropeAidin pääjohtajan olisi puututtava.

Toimien tarkastus

| 37. | Otosta, joka käsitti 74 maksua ja niihin liittyvät rahoitussitoumukset ja joka poimittiin ennakkotarkastusten (23) ja jälkitarkastusten (51) kohteena olleista maksuista ja rahoitussitoumuksista (ks. kohdat 27 ja 30), käytettiin myös tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksessa, mutta tarkastus toimitettiin pelkästään todentavan aineiston pohjalta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin poimi harkinnanvaraisen 26 maksun ja niihin liittyvien rahoitussitoumusten otoksen, joka valittiin kuudelle AKT-valtiolle vuonna 2004 suoritetuista maksuista ja jonka yhteydessä suoritettiin paikan päällä laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastus; tarkastus ulottui täytäntöönpanoyksikön tasolle saakka, ja sen tarkoituksena oli varmistaa myös urakoiden, hankintojen ja palvelujen todenmukaisuus. |
| --- | --- |

37.

Otosta, joka käsitti 74 maksua ja niihin liittyvät rahoitussitoumukset ja joka poimittiin ennakkotarkastusten (23) ja jälkitarkastusten (51) kohteena olleista maksuista ja rahoitussitoumuksista (ks. kohdat 27 ja 30), käytettiin myös tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksessa, mutta tarkastus toimitettiin pelkästään todentavan aineiston pohjalta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin poimi harkinnanvaraisen 26 maksun ja niihin liittyvien rahoitussitoumusten otoksen, joka valittiin kuudelle AKT-valtiolle vuonna 2004 suoritetuista maksuista ja jonka yhteydessä suoritettiin paikan päällä laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastus; tarkastus ulottui täytäntöönpanoyksikön tasolle saakka, ja sen tarkoituksena oli varmistaa myös urakoiden, hankintojen ja palvelujen todenmukaisuus.

Yksittäisiin oikeudellisiin sitoumuksiin ja maksuihin liittyvät virheet eivät ole olennaisia

| 38. | Oikeudellisten sitoumusten ja maksujen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksissa havaitut virheet eivät ole olennaisia esiintyvyydeltään ja taloudellisilta vaikutuksiltaan. Niiden ohella ilmenee joitakin yleisemmin esiintyviä virheitä, jotka liittyvät menettelyjen täytäntöönpanoon. Mainitut virheet tukevat edellä yksilöityjä sisäisen valvonnan puutteita ja osoittavat, miltä osin parannukset ovat vielä tarpeen. |
| --- | --- |

38.

Oikeudellisten sitoumusten ja maksujen laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksissa havaitut virheet eivät ole olennaisia esiintyvyydeltään ja taloudellisilta vaikutuksiltaan. Niiden ohella ilmenee joitakin yleisemmin esiintyviä virheitä, jotka liittyvät menettelyjen täytäntöönpanoon. Mainitut virheet tukevat edellä yksilöityjä sisäisen valvonnan puutteita ja osoittavat, miltä osin parannukset ovat vielä tarpeen.

| 39. | Yksittäisten rahoitussitoumusten osalta havaittiin seuraavat virhetyypit: poikkeaminen avoimen tarjouskilpailun järjestämistä koskevasta säännöstä ilman asianmukaista ennalta saatua hyväksyntää, sopimusten allekirjoittaminen rahoitussopimuksissa määrätyn määräajan jälkeen tai asianmukaisen allekirjoituksen puuttuminen tai tukikelpoisuusperusteiden osalta epätarkat työsuunnitelmat. |
| --- | --- |

39.

Yksittäisten rahoitussitoumusten osalta havaittiin seuraavat virhetyypit: poikkeaminen avoimen tarjouskilpailun järjestämistä koskevasta säännöstä ilman asianmukaista ennalta saatua hyväksyntää, sopimusten allekirjoittaminen rahoitussopimuksissa määrätyn määräajan jälkeen tai asianmukaisen allekirjoituksen puuttuminen tai tukikelpoisuusperusteiden osalta epätarkat työsuunnitelmat.

| 40. | Maksujen osalta havaittiin seuraavat virhetyypit: työsuunnitelmien hallinnointiin ennakkona maksetut varat oli tilapäisesti investoitu ilman hyväksyntää, tukeen oikeuttamattomat menot, viivästyneet maksut (joiden perusteella saatetaan periä viivästyskorkoja) tai avustusmenojen dokumentoinnin puuttuminen. |
| --- | --- |

40.

Maksujen osalta havaittiin seuraavat virhetyypit: työsuunnitelmien hallinnointiin ennakkona maksetut varat oli tilapäisesti investoitu ilman hyväksyntää, tukeen oikeuttamattomat menot, viivästyneet maksut (joiden perusteella saatetaan periä viivästyskorkoja) tai avustusmenojen dokumentoinnin puuttuminen.

| 38—40. | EuropeAid on tietoinen EKR:n riskialttiista toimintaympäristöstä, ja se arvioikin järjestelmällisesti uudelleen ja mukauttaa riskinhallintaansa ja rahoitusjärjestelyjään parantaakseen sisäisen valvonnan laatua ja tehokkuutta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vain vähän virheitä, joten tämä osoittaa toiminnan olevan tehokasta. |
| --- | --- |

38—40.

EuropeAid on tietoinen EKR:n riskialttiista toimintaympäristöstä, ja se arvioikin järjestelmällisesti uudelleen ja mukauttaa riskinhallintaansa ja rahoitusjärjestelyjään parantaakseen sisäisen valvonnan laatua ja tehokkuutta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vain vähän virheitä, joten tämä osoittaa toiminnan olevan tehokasta.

Talousarviotukeen liittyvät toimet

| 41. | Talousarviotuen osalta EKR:n oikeudellinen kehys tarjoaa monia tulkinta- ja poikkeusmahdollisuuksia. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamissa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksissa tarkistetaan, että komissio on arvioinut keskeiset edellytykset kunnolla. Rahoitussitoumusten hyväksynnän yhteydessä tehdyt ensimmäiset arviot eivät ole vieläkään riittävän vakioituja etenkään kaikkien Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdassa mainittujen kriteerien osalta. Vakioiminen on välttämätöntä erityisesti julkistalouden hoidon avoimuuden, luotettavuuden ja vaikuttavuuden vuoksi, jotta myöhemmin on mahdollista arvioida, täyttyykö uusien tukien myöntämisen keskeinen ehto eli onko julkistalouden hoitoa tehostettu. |
| --- | --- |

41.

Talousarviotuen osalta EKR:n oikeudellinen kehys tarjoaa monia tulkinta- ja poikkeusmahdollisuuksia. Tilintarkastustuomioistuimen suorittamissa tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tarkastuksissa tarkistetaan, että komissio on arvioinut keskeiset edellytykset kunnolla. Rahoitussitoumusten hyväksynnän yhteydessä tehdyt ensimmäiset arviot eivät ole vieläkään riittävän vakioituja etenkään kaikkien Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdassa mainittujen kriteerien osalta. Vakioiminen on välttämätöntä erityisesti julkistalouden hoidon avoimuuden, luotettavuuden ja vaikuttavuuden vuoksi, jotta myöhemmin on mahdollista arvioida, täyttyykö uusien tukien myöntämisen keskeinen ehto eli onko julkistalouden hoitoa tehostettu.

| 41. | Komissio asettaa tuen myöntämiselle ehtoja, mikä merkitsee esimerkiksi objektiivisesti todennettavia ja mitattavia indikaattoreita, joiden ansiosta harkinnanvaraisuus vähenee.
  Rahoitusehdotuksissa pyritään jatkossa selkeyttämään aiempaa enemmän tuensaajamaiden tukikelpoisuutta Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tätä nykyä kaikkiin rahoitusehdotuksiin sisältyy liite, jossa analysoidaan julkisen talouden hoidon tärkeimpiä osatekijöitä ja siihen liittyviä mahdollisia ongelmia. Kyseisessä artiklassa vahvistettuja perusteita sovelletaan siis tosiasiallisesti, mutta totta on, että asia voitaisiin esittää yksiselitteisemmin. |
| --- | --- |

41.

Komissio asettaa tuen myöntämiselle ehtoja, mikä merkitsee esimerkiksi objektiivisesti todennettavia ja mitattavia indikaattoreita, joiden ansiosta harkinnanvaraisuus vähenee.

Rahoitusehdotuksissa pyritään jatkossa selkeyttämään aiempaa enemmän tuensaajamaiden tukikelpoisuutta Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tätä nykyä kaikkiin rahoitusehdotuksiin sisältyy liite, jossa analysoidaan julkisen talouden hoidon tärkeimpiä osatekijöitä ja siihen liittyviä mahdollisia ongelmia. Kyseisessä artiklassa vahvistettuja perusteita sovelletaan siis tosiasiallisesti, mutta totta on, että asia voitaisiin esittää yksiselitteisemmin.

Valvontajärjestelmien toiminnan muutokset

| 42. | Edellä esitetyt havainnot on koottu taulukkoon, johon on merkitty indikaattorit valvontajärjestelmien toiminnassa tapahtuneiden muutosten arvioimista varten (ks.
  taulukko 3
  ). |
| --- | --- |

42.

Edellä esitetyt havainnot on koottu taulukkoon, johon on merkitty indikaattorit valvontajärjestelmien toiminnassa tapahtuneiden muutosten arvioimista varten (ks.
  taulukko 3
  ).

taulukko 3

| 42. | Komissio haluaa esittää seuraavat huomiot:






  — | 3 taulukon 1.2 kohta: Varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio on säännöllisesti analysoinut ja seurannut takaisinperittäviä ennakoita. Tulevaisuudessa komissio aikoo suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen myötä laskea luottotappiovaraukset. |
| --- | --- | --- |

42.

Komissio haluaa esittää seuraavat huomiot:

—

3 taulukon 1.2 kohta: Varainhoitoasetuksen mukaisesti komissio on säännöllisesti analysoinut ja seurannut takaisinperittäviä ennakoita. Tulevaisuudessa komissio aikoo suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymisen myötä laskea luottotappiovaraukset.

Taulukko 3 — Euroopan kehitysrahastoja (EKR) koskeva tarkastuslausuma 2004: Tarkastustyössä esiin tulleet indikaattorit

| 1 |
| --- |
| KESKEISET HUOMAUTUKSET — TILANTEESSA TAPAHTUNUT KEHITYS |
| | 2002 | 2003 | 2004 |
| Havainto | Toteutettavat toimenpiteet | Havainto | Toteutettavat toimenpiteet | Havainto | Toteutettavat toimenpiteet |
| 1.1 | Talousarviotuen täytäntöönpano | Ilman tietoja julkistalouden hallinnon laadusta AKT-valtioissa tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa lausumaa talousarviotuen käytöstä | AKT-valtioiden julkistalouden hoitoa koskevaa tiedonsaantia on kehitettävä | Komissio on toimittanut enemmän tietoja AKT-valtioiden julkistalouden hoidon valvonnasta erityisesti varainhallintoa koskevassa selvityksessään varainhoitovuodelta 2003 | Tätä tärkeää aihetta koskevaa tiedotusta on kehitettävä | Komissio suorittaa nyt maksut ehtojen täyttymisen arvioinnin perusteella (osittain suoritusindikaattoreiden avulla) | Ei enää edellytettäviä toimia |
| 1.2 | Ennakkomaksujen tarkastaminen ja hyväksyminen ja sekalaiset perittävät määrät, varaus epävarmoja saatavia varten | Ennakkomaksut ja perittävät määrät eivät näy luotettavalla tavalla tileistä | Puute on korjattava | Yli 18 kuukautta selvittämättä olleiden ennakkomaksujen (400 miljoonaa euroa) ja takaisin perittävien määrien (27,5 miljoonaa euroa) hallinnointi on erittäin puutteellista | Selvitettävien ennakkomaksujen ja takaisin perittävien määrien toteamista, kirjaamista ja seurantaa on kehitettävä | Yli 18 kuukautta selvittämättä olleiden ennakkomaksujen ja takaisin perittävien määrien hallinnointi on puutteellista. Varaukset eivät kuvasta luottotappioiden määrää | Selvittämättä olevien ennakoiden seurantaa parannettava. Epävarmoja saatavia koskevat varaukset laskettava ja mukautettava |
| 1.3 | Stabex-varoja koskeva selvitys ja varojen käyttö | Tileissä ei tietoja Stabex-varojen käytöstä | Puute on korjattava, sillä komissio on osin vastuussa kyseisten varojen käytöstä | Komissio ei voi tarkistaa, mihin Stabex-varat on käytetty (neljännen Lomén yleissopimuksen 212 artikla); pankkisiirtojen hyväksyntä ei ole asianmukaista | Kansallisilta tulojen ja menojen hyväksyjiltä on saatava kaikki Stabex-varojen käyttöä koskevat selvitykset; pankkisiirtojen sisäistä valvontaa on tehostettava | Stabex-varoja koskeva selvitys on suoritettu loppuun, mutta pankkitileillä olevat määrät eivät ole luotettavia (832 miljoonaa euroa). Stabex-varojen käytöstä ei ole riittävästi tietoa | Tutkittava lisää luotettavampien tietojen saamiseksi pankkitileillä olevista määristä. Saatava kertomukset varojen käytöstä |
| 1.4 | Riskinhallinta | ei arvioitu | ei arvioitu | ei arvioitu | ei arvioitu | Päätoimipaikkojen riskinhallinta liian yleisellä tasolla riskialttiuden määrittämiseksi etenkin AKT-maissa | Riskinhallintaa parannettava erityisten riskien yksilöimiseksi |
| 1.5 | Jälkivalvonta | ei arvioitu | ei arvioitu | ei arvioitu | ei arvioitu | Tarkastettujen toimien määrää vähensivät henkilöstöön liittyvät rajoitteet. Valvonta oli riittävän vaikuttavaa, mutta tarkastukset dokumentoitiin puutteellisesti | Tarkastusten dokumentointia parannettava |
| 1.6 | Tarkastus osana johdon valvontatoimia | ei arvioitu | ei arvioitu | ei arvioitu | ei arvioitu | Tarkastusten kattavuutta ei ole konsolidoitu keskitetysti eikä niiden perusteella suoritettavaa seurantaa valvota keskitetysti | Tarkastusten tukemista ja seurantaa varten perustetun CRIS-Audit -tietojärjestelmän toimivuutta parannettava |
| 2 |
| VALVONTAJÄRJESTELMÄT |
| | 2002 | 2003 | 2004 |
| TILINTARKASTUKSET |
| | Esiintyvyys (a) | Esiintyvyys (a) | Esiintyvyys (a) |
| 2.1 | Toimeksiannoissa ei määritellä selvästi tukeen oikeuttamattomien menojen luonnetta | usein | ajoittain | ajoittain |
| 2.2 | Tarkastuskertomuksessa ei selvästi ilmoiteta tarkastettujen menojen määrää eikä tukikelpoisten ja tukeen oikeuttamattomien menojen määrää | usein | ajoittain | ajoittain |
| 2.3 | Ulkoisten tarkastajien havaitsemien tukeen oikeuttamattomien menojen osalta ei toteuteta takaisinperintää | usein | usein | ajoittain |
| SISÄISET VALVONTAJÄRJESTELMÄT BRYSSELISSÄ |
| | Arvio valvontajärjestelmistä (b) | Arvio valvontajärjestelmistä (b) | Arvio valvontajärjestelmistä (b) |
| 2.4 | Tiettyjen, tilien perustana olevien toimien kannalta keskeisten sisäisen valvonnan standardien todellinen toteutustaso | B | B/A | B/A |
| | SISÄISET VALVONTAJÄRJESTELMÄT AKT-VALTIOISSA (LÄHETYSTÖT JA KANSALLISET HALLINNOT) | (33) | (34) | (35) |
| 2.5 | Yleisarvio tarjouskilpailuista | B | B/A | B/A |
| 2.6 | Yleisarvio maksuista | B | B/A | B/A |
| 2.7 | Yleisarvio tarkastuksista | B | B | B |
| 2.8 | Yleisarvio takaisinperinnästä | C | C | C/B |
| 2.9 | Yleisarvio kirjanpidosta | B | B/A | B/A |
| 2.10 | Tarkastuskäynnin kohteena olleita maita koskeva yleisarvio | B | B | B |
| (a) Esiintyvyys (esiintymistiheys)

  harvoin
  ajoittain
  usein

  (b) Valvontajärjestelmien arviointi

  A. Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia
  B. Toimii, mutta parannukset välttämättömiä
  C. Ei toimi tarkoitetulla tavalla

  Lähde: Tilintarkastustuomioistuin. |

1

KESKEISET HUOMAUTUKSET — TILANTEESSA TAPAHTUNUT KEHITYS

2002

2003

2004

Havainto

Toteutettavat toimenpiteet

Havainto

Toteutettavat toimenpiteet

Havainto

Toteutettavat toimenpiteet

1.1

Talousarviotuen täytäntöönpano

Ilman tietoja julkistalouden hallinnon laadusta AKT-valtioissa tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa lausumaa talousarviotuen käytöstä

AKT-valtioiden julkistalouden hoitoa koskevaa tiedonsaantia on kehitettävä

Komissio on toimittanut enemmän tietoja AKT-valtioiden julkistalouden hoidon valvonnasta erityisesti varainhallintoa koskevassa selvityksessään varainhoitovuodelta 2003

Tätä tärkeää aihetta koskevaa tiedotusta on kehitettävä

Komissio suorittaa nyt maksut ehtojen täyttymisen arvioinnin perusteella (osittain suoritusindikaattoreiden avulla)

Ei enää edellytettäviä toimia

1.2

Ennakkomaksujen tarkastaminen ja hyväksyminen ja sekalaiset perittävät määrät, varaus epävarmoja saatavia varten

Ennakkomaksut ja perittävät määrät eivät näy luotettavalla tavalla tileistä

Puute on korjattava

Yli 18 kuukautta selvittämättä olleiden ennakkomaksujen (400 miljoonaa euroa) ja takaisin perittävien määrien (27,5 miljoonaa euroa) hallinnointi on erittäin puutteellista

Selvitettävien ennakkomaksujen ja takaisin perittävien määrien toteamista, kirjaamista ja seurantaa on kehitettävä

Yli 18 kuukautta selvittämättä olleiden ennakkomaksujen ja takaisin perittävien määrien hallinnointi on puutteellista. Varaukset eivät kuvasta luottotappioiden määrää

Selvittämättä olevien ennakoiden seurantaa parannettava. Epävarmoja saatavia koskevat varaukset laskettava ja mukautettava

1.3

Stabex-varoja koskeva selvitys ja varojen käyttö

Tileissä ei tietoja Stabex-varojen käytöstä

Puute on korjattava, sillä komissio on osin vastuussa kyseisten varojen käytöstä

Komissio ei voi tarkistaa, mihin Stabex-varat on käytetty (neljännen Lomén yleissopimuksen 212 artikla); pankkisiirtojen hyväksyntä ei ole asianmukaista

Kansallisilta tulojen ja menojen hyväksyjiltä on saatava kaikki Stabex-varojen käyttöä koskevat selvitykset; pankkisiirtojen sisäistä valvontaa on tehostettava

Stabex-varoja koskeva selvitys on suoritettu loppuun, mutta pankkitileillä olevat määrät eivät ole luotettavia (832 miljoonaa euroa). Stabex-varojen käytöstä ei ole riittävästi tietoa

Tutkittava lisää luotettavampien tietojen saamiseksi pankkitileillä olevista määristä. Saatava kertomukset varojen käytöstä

1.4

Riskinhallinta

ei arvioitu

ei arvioitu

ei arvioitu

ei arvioitu

Päätoimipaikkojen riskinhallinta liian yleisellä tasolla riskialttiuden määrittämiseksi etenkin AKT-maissa

Riskinhallintaa parannettava erityisten riskien yksilöimiseksi

1.5

Jälkivalvonta

ei arvioitu

ei arvioitu

ei arvioitu

ei arvioitu

Tarkastettujen toimien määrää vähensivät henkilöstöön liittyvät rajoitteet. Valvonta oli riittävän vaikuttavaa, mutta tarkastukset dokumentoitiin puutteellisesti

Tarkastusten dokumentointia parannettava

1.6

Tarkastus osana johdon valvontatoimia

ei arvioitu

ei arvioitu

ei arvioitu

ei arvioitu

Tarkastusten kattavuutta ei ole konsolidoitu keskitetysti eikä niiden perusteella suoritettavaa seurantaa valvota keskitetysti

Tarkastusten tukemista ja seurantaa varten perustetun CRIS-Audit -tietojärjestelmän toimivuutta parannettava

2

VALVONTAJÄRJESTELMÄT

2002

2003

2004

TILINTARKASTUKSET

Esiintyvyys (a)

Esiintyvyys (a)

Esiintyvyys (a)

2.1

Toimeksiannoissa ei määritellä selvästi tukeen oikeuttamattomien menojen luonnetta

usein

ajoittain

ajoittain

2.2

Tarkastuskertomuksessa ei selvästi ilmoiteta tarkastettujen menojen määrää eikä tukikelpoisten ja tukeen oikeuttamattomien menojen määrää

usein

ajoittain

ajoittain

2.3

Ulkoisten tarkastajien havaitsemien tukeen oikeuttamattomien menojen osalta ei toteuteta takaisinperintää

usein

usein

ajoittain

SISÄISET VALVONTAJÄRJESTELMÄT BRYSSELISSÄ

Arvio valvontajärjestelmistä (b)

Arvio valvontajärjestelmistä (b)

Arvio valvontajärjestelmistä (b)

2.4

Tiettyjen, tilien perustana olevien toimien kannalta keskeisten sisäisen valvonnan standardien todellinen toteutustaso

B

B/A

B/A

SISÄISET VALVONTAJÄRJESTELMÄT AKT-VALTIOISSA (LÄHETYSTÖT JA KANSALLISET HALLINNOT)

SISÄISET VALVONTAJÄRJESTELMÄT AKT-VALTIOISSA (LÄHETYSTÖT JA KANSALLISET HALLINNOT)

(33)

33

(34)

34

(35)

35

2.5

Yleisarvio tarjouskilpailuista

B

B/A

B/A

2.6

Yleisarvio maksuista

B

B/A

B/A

2.7

Yleisarvio tarkastuksista

B

B

B

2.8

Yleisarvio takaisinperinnästä

C

C

C/B

2.9

Yleisarvio kirjanpidosta

B

B/A

B/A

2.10

Tarkastuskäynnin kohteena olleita maita koskeva yleisarvio

B

B

B

(a) Esiintyvyys (esiintymistiheys)

(a) Esiintyvyys (esiintymistiheys)

harvoin

ajoittain

usein

(b) Valvontajärjestelmien arviointi

(b) Valvontajärjestelmien arviointi

A. Toimii hyvin, edellyttää vähän tai vähäisiä parannuksia

B. Toimii, mutta parannukset välttämättömiä

C. Ei toimi tarkoitetulla tavalla

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Lähde:

| — | 3 taulukon 1.6 kohta: Riskianalyysiin perustuva ja keskitetysti hallinnoitu vuoden 2004 tarkastussuunnitelma kattoi yli 5 prosenttia maksujen määrästä, eli se ylitti EuropeAidin kehittämässä menetelmässä suositellun määrän. Päätoimipaikan vuoden 2004 tarkastussuunnitelmaan sisältyi 35 tarkastusta. Lähetystöjen tarkastussuunnitelmiin sisältyi kaiken kaikkiaan 426 tarkastusta. |
| --- | --- |

—

3 taulukon 1.6 kohta: Riskianalyysiin perustuva ja keskitetysti hallinnoitu vuoden 2004 tarkastussuunnitelma kattoi yli 5 prosenttia maksujen määrästä, eli se ylitti EuropeAidin kehittämässä menetelmässä suositellun määrän. Päätoimipaikan vuoden 2004 tarkastussuunnitelmaan sisältyi 35 tarkastusta. Lähetystöjen tarkastussuunnitelmiin sisältyi kaiken kaikkiaan 426 tarkastusta.

KOLMAS LUKU — AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

EKR:sta rahoitetut infrastruktuuritoimet

| 43. | Tilintarkastustuomioistuin korosti EKR:sta rahoitettuja infrastruktuuritoimia koskevassa erityiskertomuksessa nro 8/2003 (36) urakkasopimusten täytäntöönpanon valvonnan parantamistarvetta ja erityisesti tarvetta pienentää sopimusten alkuperäisen sisällön ja niiden todellisen täytäntöönpanon välistä eroa. Tätä tarkoitusta varten tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio






  a) | tarjoaa paremman toimintakehyksen ja lisää sopimusten perustana olevista tutkimuksista vastaavien konsulttien vastuuta; |
| --- | --- | --- |

43.

Tilintarkastustuomioistuin korosti EKR:sta rahoitettuja infrastruktuuritoimia koskevassa erityiskertomuksessa nro 8/2003 (36) urakkasopimusten täytäntöönpanon valvonnan parantamistarvetta ja erityisesti tarvetta pienentää sopimusten alkuperäisen sisällön ja niiden todellisen täytäntöönpanon välistä eroa. Tätä tarkoitusta varten tilintarkastustuomioistuin suositti, että komissio

36

a)

tarjoaa paremman toimintakehyksen ja lisää sopimusten perustana olevista tutkimuksista vastaavien konsulttien vastuuta;

| b) | kiinnittää aiempaa enemmän huomiota töiden täytäntöönpanovaiheessa tehtäviin muutoksiin ja käsittelee täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat ja valitukset nopeammin; |
| --- | --- |

b)

kiinnittää aiempaa enemmän huomiota töiden täytäntöönpanovaiheessa tehtäviin muutoksiin ja käsittelee täytäntöönpanoon liittyvät ongelmat ja valitukset nopeammin;

| c) | uudelleenorganisoi keskusyksikkönsä antaakseen lähetystöille laajempaa tukea hallinnoinnin hajauttamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

c)

uudelleenorganisoi keskusyksikkönsä antaakseen lähetystöille laajempaa tukea hallinnoinnin hajauttamisen yhteydessä;

| d) | kiinnittää aiempaa enemmän huomiota liitännäistoimenpiteisiin, jotka vaikuttavat urakoiden hyödyllisyyteen ja valmiiden töiden kestävyyteen, ja tarkastelee uudelleen urakkasopimusten toteuttamista koskevia yleisiä ehtoja (37). |
| --- | --- |

d)

kiinnittää aiempaa enemmän huomiota liitännäistoimenpiteisiin, jotka vaikuttavat urakoiden hyödyllisyyteen ja valmiiden töiden kestävyyteen, ja tarkastelee uudelleen urakkasopimusten toteuttamista koskevia yleisiä ehtoja (37).

37

Vastuuvapauden myöntävän viranomaisen kanta

| 44. | Euroopan parlamentti otti tilintarkastustuomioistuimen suositukset huomioon ja neuvosto (38) suhtautui myönteisesti siihen, että komissio oli jo alkanut suorittaa niiden perusteella seurantaa. Neuvosto suositti erityisesti, että AKT-valtioille suunnattavaa tukea olisi lisättävä (etenkin luotujen infrastruktuurien ylläpitämiseksi) ja että valmisteleviin tutkimuksiin liittyviä tarkastuksia olisi parannettava (konsulttien taloudellisen luotettavuuden, tiiviimmän valvonnan ja tarkempien ehtojen osalta). |
| --- | --- |

44.

Euroopan parlamentti otti tilintarkastustuomioistuimen suositukset huomioon ja neuvosto (38) suhtautui myönteisesti siihen, että komissio oli jo alkanut suorittaa niiden perusteella seurantaa. Neuvosto suositti erityisesti, että AKT-valtioille suunnattavaa tukea olisi lisättävä (etenkin luotujen infrastruktuurien ylläpitämiseksi) ja että valmisteleviin tutkimuksiin liittyviä tarkastuksia olisi parannettava (konsulttien taloudellisen luotettavuuden, tiiviimmän valvonnan ja tarkempien ehtojen osalta).

38

Komission jatkotoimet

| 45. | Kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston varainhallintoa koskeva komission selvitys varainhoitovuodelta 2003 sekä tilintarkastustuomioistuimen toimittama alaa koskeva rajallinen tarkastus osoittavat, että komission tavoitteena oli tilintarkastustuomioistuimen keskeisten suositusten noudattaminen. |
| --- | --- |

45.

Kuudennen, seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston varainhallintoa koskeva komission selvitys varainhoitovuodelta 2003 sekä tilintarkastustuomioistuimen toimittama alaa koskeva rajallinen tarkastus osoittavat, että komission tavoitteena oli tilintarkastustuomioistuimen keskeisten suositusten noudattaminen.

| 46. | Komissio on lisännyt konsulttien vastuuta siten, että saman konsultin tehtäväksi on nyt annettu sekä töiden suunnittelu että valvonta. Komissio myös päätti suorittaa kaikki tutkimukset loppuun ennen rahoitusehdotusten esittämistä EKR-komitealle. Jotkin lähetystöt olivat kuitenkin haluttomia hyväksymään mainittua uutta lähestymistapaa, sillä se viivästyttää toimien merkitsemistä kirjanpitoon maksusitoumuksina. Päätoimipaikka päätti kuitenkin taivuttaa lähetystöt soveltamaan mainittua menettelyä lykkäämällä useita rahoituspäätöksiä sellaisten hankkeiden kohdalla, joita koskevia tutkimuksia ei ollut saatettu päätökseen. Tämän seurauksena maksusitoumusten määrä laski. |
| --- | --- |

46.

Komissio on lisännyt konsulttien vastuuta siten, että saman konsultin tehtäväksi on nyt annettu sekä töiden suunnittelu että valvonta. Komissio myös päätti suorittaa kaikki tutkimukset loppuun ennen rahoitusehdotusten esittämistä EKR-komitealle. Jotkin lähetystöt olivat kuitenkin haluttomia hyväksymään mainittua uutta lähestymistapaa, sillä se viivästyttää toimien merkitsemistä kirjanpitoon maksusitoumuksina. Päätoimipaikka päätti kuitenkin taivuttaa lähetystöt soveltamaan mainittua menettelyä lykkäämällä useita rahoituspäätöksiä sellaisten hankkeiden kohdalla, joita koskevia tutkimuksia ei ollut saatettu päätökseen. Tämän seurauksena maksusitoumusten määrä laski.

| 47. | On vielä liian varhaista arvioida, onko riitakysymysten varhaista käsittelyä koskevaa suositusta noudatettu: hallinnoinnin tietojärjestelmä (CRIS) ei sisällä alaa koskevaa tietoa eikä päätoimipaikka valvo sitä. |
| --- | --- |

47.

On vielä liian varhaista arvioida, onko riitakysymysten varhaista käsittelyä koskevaa suositusta noudatettu: hallinnoinnin tietojärjestelmä (CRIS) ei sisällä alaa koskevaa tietoa eikä päätoimipaikka valvo sitä.

| 48. | EuropeAidin eri osastojen uudelleenjärjestelyt tulivat voimaan 16. maaliskuuta 2005. Lähetystöjen neuvonnasta ja tuesta on päävastuussa ”infrastruktuuriyksikkö”. Uudelleenjärjestely on hyödyllinen lisä päättymässä olevalle hallinnoinnin hajauttamismenettelylle, ja koulutukseen yhdistettynä sen pitäisi helpottaa tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

48.

EuropeAidin eri osastojen uudelleenjärjestelyt tulivat voimaan 16. maaliskuuta 2005. Lähetystöjen neuvonnasta ja tuesta on päävastuussa ”infrastruktuuriyksikkö”. Uudelleenjärjestely on hyödyllinen lisä päättymässä olevalle hallinnoinnin hajauttamismenettelylle, ja koulutukseen yhdistettynä sen pitäisi helpottaa tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpanoa.

| 49. | Neuvosto otti käsittelyyn liitännäistoimenpiteitä koskeneen tilintarkastustuomioistuimen suosituksen (ylläpito, akselipainojen tarkistus, liikenneturvallisuus ja ympäristö), mutta komissio ei asettanut käyttöön uusia sääntöjä, sillä se katsoi, että toimenpiteet oli jo pantu täytäntöön. Tierahaston (erityisesti teiden ylläpitoon tarkoitetut) varat eivät aina riitä, mutta ne asetetaan yleensä käyttöön; komissio tarkistaa kyseisen menettelyn talousarviotuen yhteydessä. Varoihin liittyy kuitenkin huomattavia organisointiongelmia (esimerkiksi se, käytetäänkö varat pikemminkin infrastruktuurin rahoittamiseen kuin sen ylläpitoon). |
| --- | --- |

49.

Neuvosto otti käsittelyyn liitännäistoimenpiteitä koskeneen tilintarkastustuomioistuimen suosituksen (ylläpito, akselipainojen tarkistus, liikenneturvallisuus ja ympäristö), mutta komissio ei asettanut käyttöön uusia sääntöjä, sillä se katsoi, että toimenpiteet oli jo pantu täytäntöön. Tierahaston (erityisesti teiden ylläpitoon tarkoitetut) varat eivät aina riitä, mutta ne asetetaan yleensä käyttöön; komissio tarkistaa kyseisen menettelyn talousarviotuen yhteydessä. Varoihin liittyy kuitenkin huomattavia organisointiongelmia (esimerkiksi se, käytetäänkö varat pikemminkin infrastruktuurin rahoittamiseen kuin sen ylläpitoon).

| 46—49. | Tilintarkastustuomioistuin esitti heinäkuussa 2003 erityiskertomuksen infrastruktuurihankkeista. Tämän jälkeen komissio esitti helmikuussa 2004 lähetystöille seuraavat neljä ohjetta, jotta tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat ongelmat eivät uusiutuisi: 1) kaikkien tutkimusten suorittaminen loppuun ennen rahoitusehdotusten esittämistä EKR-komitealle; 2) töiden suunnittelun ja valvonnan antaminen saman konsultin tehtäväksi; 3) lykkäysehdon käyttö tarvittaessa; 4) yritysten tekemien valitusten käsittely järjestyksessä. |
| --- | --- |

46—49.

Tilintarkastustuomioistuin esitti heinäkuussa 2003 erityiskertomuksen infrastruktuurihankkeista. Tämän jälkeen komissio esitti helmikuussa 2004 lähetystöille seuraavat neljä ohjetta, jotta tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat ongelmat eivät uusiutuisi: 1) kaikkien tutkimusten suorittaminen loppuun ennen rahoitusehdotusten esittämistä EKR-komitealle; 2) töiden suunnittelun ja valvonnan antaminen saman konsultin tehtäväksi; 3) lykkäysehdon käyttö tarvittaessa; 4) yritysten tekemien valitusten käsittely järjestyksessä.

| 50. | Tilintarkastustuomioistuin suositti myös säännösten tarkistamista, mikä olisi mahdollistanut ”urakkatarjouskilpailun” julkaisemisen siten, että siihen sisällytetään lykkäysehto ennen rahoitusehdotusten esittämistä EKR:n komitealle. Nykyiset säännökset (39) kuitenkin rajaavat lykkäysehdon käytön asianmukaisesti perusteltuihin poikkeustapauksiin. Säännösten tarkistaminen alkoi vuonna 2002, mutta sitä ei ollut saatettu päätökseen vielä vuoden 2004 lopussa. |
| --- | --- |

50.

Tilintarkastustuomioistuin suositti myös säännösten tarkistamista, mikä olisi mahdollistanut ”urakkatarjouskilpailun” julkaisemisen siten, että siihen sisällytetään lykkäysehto ennen rahoitusehdotusten esittämistä EKR:n komitealle. Nykyiset säännökset (39) kuitenkin rajaavat lykkäysehdon käytön asianmukaisesti perusteltuihin poikkeustapauksiin. Säännösten tarkistaminen alkoi vuonna 2002, mutta sitä ei ollut saatettu päätökseen vielä vuoden 2004 lopussa.

39

| 50. | Cotonoun sopimusta tarkistettiin kesäkuussa 2005. Tarkistukseen sisältyy uusi 19 b artikla, joka on tilintarkastustuomioistuimen suosituksen suuntainen (lykkäysehdon sisältävä tarjousmenettely). |
| --- | --- |

50.

Cotonoun sopimusta tarkistettiin kesäkuussa 2005. Tarkistukseen sisältyy uusi 19 b artikla, joka on tilintarkastustuomioistuimen suosituksen suuntainen (lykkäysehdon sisältävä tarjousmenettely).

Yhteenveto

| 51. | Komissio määritti alun perin keskeiset toimenpiteet, jotka on tarpeen toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella. Komission tulee viipymättä varmistaa, että kaikki toteutettavaksi vahvistetut toimet on todellisuudessa pantu täytäntöön, ja sen tulee myös ottaa konkreettisempaan tarkasteluun neuvoston suositus, jonka mukaan edunsaajamaille on annettava institutionaalista tukea hallinnollisten ja teknisten valmiuksien vakauttamiseksi. |
| --- | --- |

51.

Komissio määritti alun perin keskeiset toimenpiteet, jotka on tarpeen toteuttaa tilintarkastustuomioistuimen suositusten perusteella. Komission tulee viipymättä varmistaa, että kaikki toteutettavaksi vahvistetut toimet on todellisuudessa pantu täytäntöön, ja sen tulee myös ottaa konkreettisempaan tarkasteluun neuvoston suositus, jonka mukaan edunsaajamaille on annettava institutionaalista tukea hallinnollisten ja teknisten valmiuksien vakauttamiseksi.

| 51. | Komissio yhtyy täysin tähän suositukseen. Se on jo toteuttanut tai toteuttaa edellä kuvatun kaltaisia toimia. Hankkeita valittaessa ja suunniteltaessa analysoidaan järjestelmällisesti institutionaalisen tuen tarvetta. Jos tuki on perusteltua — kuten hyvin usein on — sitä annetaan järjestelmällisesti hankkeiden yhteydessä. |
| --- | --- |

51.

Komissio yhtyy täysin tähän suositukseen. Se on jo toteuttanut tai toteuttaa edellä kuvatun kaltaisia toimia. Hankkeita valittaessa ja suunniteltaessa analysoidaan järjestelmällisesti institutionaalisen tuen tarvetta. Jos tuki on perusteltua — kuten hyvin usein on — sitä annetaan järjestelmällisesti hankkeiden yhteydessä.

NELJÄS LUKU — VIIMEISIMMÄN VASTUUVAPAUSMENETTELYN JÄLKEEN JULKAISTUISSA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN ERITYISKERTOMUKSISSA ESITETYT KESKEISET HUOMAUTUKSET

Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille

| 52. | Erityiskertomusta koskeva tiivistelmä on esitetty yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimia koskevassa vuosikertomuksen seitsemännessa luvussa. |
| --- | --- |

52.

Erityiskertomusta koskeva tiivistelmä on esitetty yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimia koskevassa vuosikertomuksen seitsemännessa luvussa.

Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta

| 53. | Komissio maksaa tietyille AKT-maille talousarviotukea sillä edellytyksellä, että ne toteuttavat varainhoitojärjestelmiään parantavia uudistuksia. Komissio on kehittänyt välineitä, joiden tavoitteena on julkistalouden hallinnoinnin laadun ja ehdotettujen uudistusten alustava analysointi sekä samalla hallinnointiin liittyvien muutosten ja uudistusten edistymisen arviointi. |
| --- | --- |

53.

Komissio maksaa tietyille AKT-maille talousarviotukea sillä edellytyksellä, että ne toteuttavat varainhoitojärjestelmiään parantavia uudistuksia. Komissio on kehittänyt välineitä, joiden tavoitteena on julkistalouden hallinnoinnin laadun ja ehdotettujen uudistusten alustava analysointi sekä samalla hallinnointiin liittyvien muutosten ja uudistusten edistymisen arviointi.

| 54. | Mainitut analysointi- ja seurantavälineet, joita komissio soveltaa koordinoidusti muiden rahoittajien, erityisesti Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, antavat melko kattavia tietoja tarvittavia toimia varten. Mainitut välineet eivät kuitenkaan mahdollista tarkempaa analysointia ja seurantakertomuksia; niitä ei myöskään ole koordinoitu riittävän hyvin muiden, paikallistasolla toimivien rahoittajien kanssa. |
| --- | --- |

54.

Mainitut analysointi- ja seurantavälineet, joita komissio soveltaa koordinoidusti muiden rahoittajien, erityisesti Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, antavat melko kattavia tietoja tarvittavia toimia varten. Mainitut välineet eivät kuitenkaan mahdollista tarkempaa analysointia ja seurantakertomuksia; niitä ei myöskään ole koordinoitu riittävän hyvin muiden, paikallistasolla toimivien rahoittajien kanssa.

| 54. | 1) | Komissio on sitoutunut ottamaan tilintarkastustuomioistuimen ehdotukset huomioon ja pyrkii tehostamaan julkisen talouden varainhoitoa rahoitusehdotuksissa sekä parantamaan lähetystöjen puolivuotiskertomuksia, jotta niistä olisi enemmän hyötyä analyysivälineinä. |
| --- | --- | --- |

54.

1)

Komissio on sitoutunut ottamaan tilintarkastustuomioistuimen ehdotukset huomioon ja pyrkii tehostamaan julkisen talouden varainhoitoa rahoitusehdotuksissa sekä parantamaan lähetystöjen puolivuotiskertomuksia, jotta niistä olisi enemmän hyötyä analyysivälineinä.

| 2) | Komissio pyrkii jatkuvasti kiinnittämään huomiota yhteistoimintaan muiden rahoittajien kanssa niin päätoimipaikkatasolla kuin paikallistasollakin. Komission aloitteesta on kehitetty useita yhteisiä puitteita, joiden ansiosta talousarviotuen antajien välillä voidaan toteuttaa tiivistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

2)

Komissio pyrkii jatkuvasti kiinnittämään huomiota yhteistoimintaan muiden rahoittajien kanssa niin päätoimipaikkatasolla kuin paikallistasollakin. Komission aloitteesta on kehitetty useita yhteisiä puitteita, joiden ansiosta talousarviotuen antajien välillä voidaan toteuttaa tiivistä yhteistyötä.

| 55. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio saattaa talousarviotukea koskevan menettelyoppaansa ajan tasalle ja täydentää sitä muun muassa seurantakertomuksiin liittyvien näkökohtien osalta, osoittaa selkeämmin edunsaajamaiden tukikelpoisuuden, käyttää kannustavampia julkistalouden alan suoritusindikaattoreita, viimeistelee julkistalouden hallinnoinnin laadun arviointiin käytettävän uuden välineen ja pyrkii saamaan sen mahdollisimman laajasti rahoittajien käyttöön, tehostaa rahoittajien paikallista yhteistyötä sekä lähentää suhteitaan edunsaajamaiden parlamentteihin ja ylimpiin tarkastuselimiin. |
| --- | --- |

55.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio saattaa talousarviotukea koskevan menettelyoppaansa ajan tasalle ja täydentää sitä muun muassa seurantakertomuksiin liittyvien näkökohtien osalta, osoittaa selkeämmin edunsaajamaiden tukikelpoisuuden, käyttää kannustavampia julkistalouden alan suoritusindikaattoreita, viimeistelee julkistalouden hallinnoinnin laadun arviointiin käytettävän uuden välineen ja pyrkii saamaan sen mahdollisimman laajasti rahoittajien käyttöön, tehostaa rahoittajien paikallista yhteistyötä sekä lähentää suhteitaan edunsaajamaiden parlamentteihin ja ylimpiin tarkastuselimiin.

| 55. | 1) | Menettelyopasta päivitetään ja tarkistetaan parhaillaan. Tämä koskee varsinkin puolivuotiskertomuksia ja julkisen talouden analysointia rahoitusehdotuksissa (ks. vastaus 41 kohtaan). Viimeksi mainittu osa-alue kattaa tukikelpoisuusperusteet. |
| --- | --- | --- |

55.

1)

Menettelyopasta päivitetään ja tarkistetaan parhaillaan. Tämä koskee varsinkin puolivuotiskertomuksia ja julkisen talouden analysointia rahoitusehdotuksissa (ks. vastaus 41 kohtaan). Viimeksi mainittu osa-alue kattaa tukikelpoisuusperusteet.

| 2) | Komissio kiinnittää hyvin paljon huomiota edellytysten/valittujen indikaattoreiden kannustinvaikutukseen niin julkisen talouden alalla kuin muillakin aloilla. |
| --- | --- |

2)

Komissio kiinnittää hyvin paljon huomiota edellytysten/valittujen indikaattoreiden kannustinvaikutukseen niin julkisen talouden alalla kuin muillakin aloilla.

| 3) | Julkisia menoja ja taloudellista vastuuta koskevan PEFA-ohjelman analyysikehys valmistui vuoden 2005 puolivälissä. Komissio pyrkii parhaansa mukaan siihen, että sen käyttö yleistyisi ja sillä korvattaisiin muut analyysivälineet. |
| --- | --- |

3)

Julkisia menoja ja taloudellista vastuuta koskevan PEFA-ohjelman analyysikehys valmistui vuoden 2005 puolivälissä. Komissio pyrkii parhaansa mukaan siihen, että sen käyttö yleistyisi ja sillä korvattaisiin muut analyysivälineet.

| 4) | Yhteensovittamisen tehostaminen paikallistasolla — ks. edelliseen kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

4)

Yhteensovittamisen tehostaminen paikallistasolla — ks. edelliseen kohtaan annettu vastaus.

| 5) | Komissio on tietoinen siitä, kuinka tärkeässä asemassa edunsaajamaiden parlamentit ja ylimmät tarkastuselimet ovat. Komission mahdollisuuksia olla yhteydessä näihin elimiin on kuitenkin tarkasteltava varovaisuutta noudattaen ja ottamalla huomioon valtioiden riippumattomuus ja kyseisten elinten väliseen toimivaltajakoon ja -tasapainoon liittyvät kansalliset säännöt. Tarkastelussa on myös otettava huomioon Cotonoun sopimus. |
| --- | --- |

5)

Komissio on tietoinen siitä, kuinka tärkeässä asemassa edunsaajamaiden parlamentit ja ylimmät tarkastuselimet ovat. Komission mahdollisuuksia olla yhteydessä näihin elimiin on kuitenkin tarkasteltava varovaisuutta noudattaen ja ottamalla huomioon valtioiden riippumattomuus ja kyseisten elinten väliseen toimivaltajakoon ja -tasapainoon liittyvät kansalliset säännöt. Tarkastelussa on myös otettava huomioon Cotonoun sopimus.

---

(1)  Ensimmäinen yleissopimus (Yaoundé I) tehtiin vuonna 1964 ja viimeisin sopimus (Cotonou) 23. kesäkuuta 2000; sopimusta tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005.

1

(2)  Yhdeksänteen EKR:oon sovellettavan 27 päivänä maaliskuuta 2003 annetun varainhoitoasetuksen 96, 103 ja 112 artikla (EUVL L 83, 1.4.2003, s. 1): mainittua asetusta koskevassa lausunnossaan nro 12/2002 (EYVL C 12, 17.1.2003) tilintarkastustuomioistuin korosti, että kyseiset säännökset kaventavat Euroopan parlamentin vastuuvapauteen liittyviä valtuuksia.

2

(3)  Yhdeksännen EKR:n alkuperäiset määrärahat olivat 13,8 miljardia euroa, joista EIP hallinnoi 2,2 miljardin euron osuutta.

3

(4)  Tilintarkastustuomioistuimella on kuitenkin kokonaisvastuu EKR:n tarkastuksesta. EIP:n hallinnoimien toimien kohdalla tilintarkastustuomioistuin suorittaa tehtävän EIP:n, komission ja tilintarkastustuomioistuimen kolmikantasopimuksessa määrätyn mukaisesti (edellä mainitun asetuksen 112 artikla).

4

(5)  Ohjelmoitava apu on määritelty AKT-valtioiden kanssa sovittujen kansallisten ja alueellisten maaohjelmien sekä AKT-valtioiden kesken rahoitettavien hankkeiden ja ohjelmien yhteydessä.

5

(6)  EIP jatkaa näiden toimien toteuttamista komission vastuulla kuudennen, seitsemännen ja kahdeksannen kehitysrahaston osalta.

6

(7)  Komitean puoltavaa lausuntoa ei yleensä tarvita, jos määrä on alle 8 miljoonaa euroa.

7

(8)  Yleensä kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä hoitavat AKT-valtioiden valtiovarainministerit.

8

(9)  Tähän lukuun on koottu tilintarkastustuomioistuimen saamat tulokset ”rajoitetusta tarkastuksesta”, joka koski varainhallintoa koskevaa selvitystä varainhoitovuodelta 2004.

9

(10)  6., 7., 8. ja 9. EKR:n alkuperäiset määrärahat, korot, muut varat ja siirrot edeltävistä EKR:ista.

10

(11)  Prosentuaalisena osuutena varoista.

11

(12)  Tulee vastata tilinpäätöksiä sekä komission selvitystä rahoituksen toteuttamisesta; näihin tietoihin eivät sisälly EIP:n nykyisin itsenäisesti hallinnoimat toimet (vuoden 2003 lopussa: varat 2 245 miljoonaa euroa, rahoitussitoumukset 366 miljoonaa euroa, yksittäiset oikeudelliset sitoumukset 140 miljoonaa euroa ja maksut 4 miljoonaa euroa).

12

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin, EKR:jen tilinpäätökset 31. joulukuuta 2004.

Lähde:

(13)  Tulee vastata tilinpäätöksiä sekä komission selvitystä rahoituksen toteuttamisesta; näihin tietoihin eivät sisälly EIP:n nykyisin itsenäisesti hallinnoimat toimet (vuoden 2003 lopussa: rahoitussitoumukset 366 miljoonaa euroa, yksittäiset oikeudelliset sitoumukset 140 miljoonaa euroa ja maksut 4 miljoonaa euroa).

13

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Lähde:

(14)  Komission vastaus Euroopan kehitysrahastojen varainhoitovuotta 2003 koskevaan vuosikertomukseen.

14

(15)  International Public Sector Accounting Standards.

15

(16)  Yhdeksänteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 96 artiklan 1 kohdan, 100 ja 101 artiklan sekä 125 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti; käytännössä kyseessä ovat yhtäältä tilinpitäjän laatimat taseet ja niihin liittyvät tilinpäätösasiakirjat ja toisaalta tulostilit, joihin sisältyvät johtavan tulojen ja menojen hyväksyjän ja tilinpitäjän yhdessä laatimat taulukot. Tilinpäätösasiakirjat on esitetty kunkin neljän EKR:n osalta sekä kattavasti konsolidoidussa muodossa. Tarkastuslausuma ei koske EIP:n toimittamia tilinpäätösasiakirjoja ja tietoja (ks. alaviite 13).

16

(17)  Edellä mainitun varainhoitoasetuksen 103 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon kyseisen asetuksen 1 artikla tämä tarkoittaa sitä, että tarkastuslausuma ei koske EIP:n hallinnoimia ja sen vastuulla olevia yhdeksännen EKR:n varoja.

17

(18)  Komissio tutki jäljellä olevia ennakoita neljään maahan tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä ja esitti niiden perusteella 115 perintämääräystä, joiden kokonaismäärä oli 10 miljoonaa euroa.

18

(19)  Hankkeille maksetut ennakot, joiden käytöstä edunsaajien olisi yleensä pitänyt antaa selvitys viimeistään 18 kuukauden kuluttua hankkeen alkamisesta tai sopimuksen voimaantulosta. Selvittämättä oleva määrä oli 400 miljoonaa euroa vuoden 2003 lopussa.

19

(20)  Kuten varainhoitovuonna 2003, budjettipääosaston pääjohtaja esitti myös EKR:oa koskevassa varainhoitovuoden 2004 lausumassa varauman EKR:n vastaavien ja vastattavien sekä taloudellisen tilanteen puutteellisesta esitystavasta (ks. myös ensimmäisen luvun 1.9 kohdassa yleistä talousarviota käsittelevä osa).

20

(21)  Määrään sisältyy 2,6 miljoonan euron suuruinen, yli kaksi vuotta vanhoja perintämääräyksiä koskeva määrä, josta komissiolla on ilmeisiä vaikeuksia saada perittyä 1,5 milljoonan euron osuus.

21

(22)  Tilinpäätös 2004, rahoituksen toteutusta koskeva selvitys (versio: 22. elokuuta 2005), taulukko 4.2.5.

22

(23)  Lähetystöt vastaavat kuudesta maasta (Burkina Faso, Guinea, Nigeria, Guyana, Trinidad ja Tobago sekä Surinam).

23

(24)  Ulkosuhteiden pääosasto vastaa lähetystöjen henkilöstö- ja aineellisista resursseista, kehitysasioiden pääosasto tuen ohjelmoinnista (eli eri AKT-valtioille jaettavan tuen suuruuden määrittämisestä), EuropeAid ja ECHO (humanitaarinen apu) tuen täytäntöönpanosta ja budjettipääosasto EKR:n tilinpidosta sekä maksuista.

24

(25)  Lähetystö kuuluu hajautetun hallinnoinnin piiriin, kun EuropeAid on siirtänyt sille valtuudet toteuttaa yksittäisiä rahoitussitoumuksia ja maksuja. Vuonna 2002 valtuudet siirrettiin kahdeksalle, vuonna 2003 seitsemälle, seuraavana vuonna 24:lle ja vuonna 2005 viidelle lähetystölle.

25

(26)  Useissa maissa on ilmennyt vaikeuksia vuoropuhelussa ja yhteistyössä paikallisten viranomaisten kanssa; tämä johtuu osittain heidän puutteellisista valmiuksistaan.

26

(27)  Jäännösriski on riski siitä, että hankehallinnon asettamat tavoitteet jäävät saavuttamatta valvonnan suorittamisen jälkeen. Hankkeen hallinnoitsijat arvioivat, onko riskitaso hyväksyttävä, ottaen huomioon riskin mahdollinen taloudellinen vaikutus ja sen pienentämisestä aiheutuvat kulut (sisäisen valvonnan standardi 11).

27

(28)  Vakiotarkastuksissa toimien aloittamista tutkitaan ja niiden tarkastaminen toteutetaan toiminnallisia ja taloudellisia näkökohtia silmällä pitäen (yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettava varainhoitoasetus, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2003, 24 artiklan 1 kohta).

28

(29)  Ennakoiden tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä hankehallinnolle ennalta suoritettu maksu tarkastetaan ja hyväksytään ja siitä tulee lopullinen, kun toteutuneet menot on osoitettu tosittein.

29

(30)  Varat, jotka varataan komissiolle EKR:n hallinnointia varten (sisäinen sopimus, 1 artikla, 2 kohdan a alakohdan iii luetelmakohta (EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355).

30

(31)  AKT-EY-ministerineuvoston päätös N:o 2/2002 (EYVL L 320, 23.11.2002, s. 1), liite, 9 kohta: ”Tarkastus- ja [...] on aina asianomaisen AKT-valtion tai asianomaisten AKT-valtioiden nimissä ja niiden puolesta toimivan komission vastuulla. [...]”.

31

(32)  Kesäkuussa 2005 oli vuoden 2004 tarkastusohjelmaan kuuluneista 35 tarkastuksesta suoritettu loppuun 33.

32

(33)  Ghana, Madagaskar, Malawi, Sambia, Uganda ja Zimbabwe.

33

(34)  Kenia, Mali, Mauritania, Papua-Uusi-Guinea, Salomonsaaret ja Senegal.

34

(35)  Burkina Faso, Guinea, Nigeria, Guyana, Trinidad ja Tobago, Suriname.

35

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin.

Lähde:

(36)  EUVL C 181, 31.7.2003.

36

(37)  AKT-ETY-ministerineuvoston päätös N:o 3/90, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1990. Päätöksellä hyväksyttiin yleiset säännökset, yleiset ehdot sekä sovittelu- ja välimiesmenettelyjen menettelysäännöt, jotka koskevat Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitettavia urakka-, tavarahankinta- ja palveluhankintasopimuksia ja niiden soveltamista.

37

(38)  Neuvoston asiakirja nro 14530/03, hyväksytty 17. marraskuuta 2003 (pöytäkirja nro 14882/03, 10.2.2004).

38

(39)  AKT-EY-ministerineuvoston päätös N:o 2/2002, tehty 7 päivänä lokakuuta 2002, Cotonoun sopimuksen liitteen IV 28, 29 ja 30 artiklan täytäntöönpanosta, 5 artikla.

39

---

Image

---

TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA LAADITUN VUOSIKERTOMUKSEN LIITTEET

LIITE I

Taustatietoja

SISÄLLYS

JOHDANTO

Varainhoitoa koskevien tietojen lähdeaineisto

Rahayksikkö

Lyhenteet ja merkit

PERUSTIETOJA TALOUSARVIOSTA

| 1. | Talousarvion tausta |
| --- | --- |

1.

Talousarvion tausta

| 2. | Oikeudellinen perusta |
| --- | --- |

2.

Oikeudellinen perusta

| 3. | Perustamissopimusten ja varainhoitoasetusten talousarviota koskevat periaatteet |
| --- | --- |

3.

Perustamissopimusten ja varainhoitoasetusten talousarviota koskevat periaatteet

| 4. | Talousarvion sisältö ja rakenne |
| --- | --- |

4.

Talousarvion sisältö ja rakenne

| 5. | Talousarvion rahoitus (talousarvion tulot) |
| --- | --- |

5.

Talousarvion rahoitus (talousarvion tulot)

| 6. | Talousarviomäärärahat |
| --- | --- |

6.

Talousarviomäärärahat

7.   Talousarvion toteuttaminen

| 7.1. | Vastuu talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

7.1.

Vastuu talousarvion toteuttamisesta

| 7.2. | Tulojen toteuttaminen |
| --- | --- |

7.2.

Tulojen toteuttaminen

| 7.3. | Menojen toteuttaminen |
| --- | --- |

7.3.

Menojen toteuttaminen

| 7.4. | Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen |
| --- | --- |

7.4.

Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen

| 8. | Tilinpäätöksen esittäminen |
| --- | --- |

8.

Tilinpäätöksen esittäminen

| 9. | Ulkoinen tarkastus |
| --- | --- |

9.

Ulkoinen tarkastus

| 10. | Vastuuvapauden myöntäminen ja jatkotoimenpiteet |
| --- | --- |

10.

Vastuuvapauden myöntäminen ja jatkotoimenpiteet

KAAVIOT

JOHDANTO

VARAINHOITOA KOSKEVIEN TIETOJEN LÄHDEAINEISTO

Tämän liitteen varainhoitoa koskevat tiedot on poimittu Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksestä (1) sekä komission toimittamista muista varainhoitoa koskevista tiedoista. Maiden lyhenteinä on käytetty komission keskuskirjanpitojärjestelmän (Sincom 2) maakoodeja. Kuten komissio on todennut, menojen ja tulojen analysointi jäsenvaltioittain on pelkästään aritmeettinen toimi, joka antaa epätäydellisen kuvan kunkin jäsenvaltion unionilta saamasta hyödystä. Tietoja on siten tulkittava harkiten.

RAHAYKSIKKÖ

Kaikki varainhoitoa koskevat tiedot esitetään miljoonina euroina. Yhteenlasketut summat on esitetty yhden desimaalin tarkkuudella täsmällisestä arvosta, joten ne eivät välttämättä vastaa pyöristettyjen lukujen summaa.

LYHENTEET JA MERKIT

| alv | arvonlisävero |
| --- | --- |
| AT | Itävalta |
| BE | Belgia |
| BKTL | bruttokansantulo |
| CY | Kypros |
| CZ | Tšekin tasavalta |
| DE | Saksa |
| DK | Tanska |
| EE | Viro |
| EFTA | Euroopan vapaakauppaliitto |
| EJM | jaksottamattomat määrärahat |
| EL | Kreikka |
| ES | Espanja |
| ETY | Euroopan talousyhteisö |
| EU | Euroopan unioni |
| EU-25 | Kaikki Euroopan unionin 25 jäsenvaltiota käsittävä kokonaismäärä |
| Euratom | Euroopan atomienergiayhteisö |
| EY | Euroopan yhteisö(t) |
| EUVL | Euroopan unionin virallinen lehti |
| EYVL | Euroopan yhteisöjen virallinen lehti |
| FI | Suomi |
| FR | Ranska |
| HU | Unkari |
| IE | Irlanti |
| IT | Italia |
| JM | jaksotetut määrärahat |
| LT | Liettua |
| LV | Latvia |
| LU | Luxemburg |
| MM | maksumäärärahat |
| MMKM | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat |
| MSKM | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat |
| MSM | maksusitoumusmäärärahat |
| MT | Malta |
| NL | Alankomaat |
| os | talousarvion osasto |
| PL | Puola |
| PT | Portugali |
| päälk | talousarvion pääluokka |
| SE | Ruotsi |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta |
| 0,0 | 0,0–0,05 |
| — | tieto puuttuu |
| % | prosenttiosuus |

alv

arvonlisävero

AT

Itävalta

BE

Belgia

BKTL

bruttokansantulo

CY

Kypros

CZ

Tšekin tasavalta

DE

Saksa

DK

Tanska

EE

Viro

EFTA

Euroopan vapaakauppaliitto

EJM

jaksottamattomat määrärahat

EL

Kreikka

ES

Espanja

ETY

Euroopan talousyhteisö

EU

Euroopan unioni

EU-25

Kaikki Euroopan unionin 25 jäsenvaltiota käsittävä kokonaismäärä

Euratom

Euroopan atomienergiayhteisö

EY

Euroopan yhteisö(t)

EUVL

Euroopan unionin virallinen lehti

EYVL

Euroopan yhteisöjen virallinen lehti

FI

Suomi

FR

Ranska

HU

Unkari

IE

Irlanti

IT

Italia

JM

jaksotetut määrärahat

LT

Liettua

LV

Latvia

LU

Luxemburg

MM

maksumäärärahat

MMKM

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

MSKM

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

MSM

maksusitoumusmäärärahat

MT

Malta

NL

Alankomaat

os

talousarvion osasto

PL

Puola

PT

Portugali

päälk

talousarvion pääluokka

SE

Ruotsi

SI

Slovenia

SK

Slovakia

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

0,0

0,0–0,05

—

tieto puuttuu

%

prosenttiosuus

PERUSTIETOJA TALOUSARVIOSTA

1.   TALOUSARVION TAUSTA

Talousarviosta katetaan Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) menot. Talousarvioon otetaan myös hallintomenot, jotka liittyvät yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan sekä kaikki muut sellaiset menot, joiden neuvosto arvioi kuuluvan talousarviosta katettavaksi kyseisten politiikan alojen täytäntöönpanemiseksi.

2.   OIKEUDELLINEN PERUSTA

Talousarviosta määrätään Rooman sopimusten varainhoitoa koskevissa säännöksissä (2)
   (3) (EY:n perustamissopimuksen 268—280 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 171—183 artikla) sekä varainhoitoasetuksissa (4).

3.   PERUSTAMISSOPIMUSTEN JA VARAINHOITOASETUSTEN TALOUSARVIOTA KOSKEVAT PERIAATTEET

Kaikki yhteisön tulot ja menot on koottava yhtenäiseen talousarvioon (yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet). Talousarvio vahvistetaan varainhoitovuodeksi (vuotuisperiaate). Siihen otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (tasapainoperiaate). Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina (laskentayksikön periaate). Tulot on käytettävä erittelemättä kaikkien menojen rahoittamiseen, ja ne on kirjattava menojen tapaan täysimääräisinä talousarvioon ja myöhemmin tilinpäätökseen vähentämättä niitä toisistaan (yleiskatteisuusperiaate). Määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin (erittelyperiaate). Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman taloudenhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukaisesti (moitteeton varainhoito). Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään noudattaen periaatetta avoimuudesta (avoimuus). Näihin pääperiaatteisiin sisältyy muutamia poikkeuksia.

4.   TALOUSARVION SISÄLTÖ JA RAKENNE

Talousarvioon kuuluu yhteenveto tuloista ja menoista ja kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin. Nämä kahdeksan pääluokkaa ovat: I parlamentti, II neuvosto, III komissio, IV tuomioistuin, V tilintarkastustuomioistuin, VI talous- ja sosiaalikomitea, VII alueiden komitea ja VIII oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Kussakin pääluokassa tulot ja menot on luokiteltu budjettikohtiin (osastot, luvut, momentit ja mahdolliset alamomentit) lajin tai käyttötarkoituksen mukaan.

5.   TALOUSARVION RAHOITUS (TALOUSARVION TULOT)

Talousarvion tulopuoli muodostuu pääasiassa yhteisöjen omista varoista: maatalousmaksuista, sokeri- ja isoglukoosimaksuista, tullimaksuista, alv:oon perustuvista omista varoista sekä BKTL:oon perustuvista omista varoista (5).

Omien varojen lisäksi on olemassa myös muita, vähäisiä tuloeriä (katso kaavio I).

6.   TALOUSARVIOMÄÄRÄRAHAT

Arvioitujen menojen kattamiseksi tarkoitetut talousarviomäärärahat eritellään talousarviossa seuraavasti:

| a) | Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä talousarvion aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja (MSM) tai maksumäärärahoja (MM):






  — | maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran; |
| --- | --- | --- |

a)

Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä talousarvion aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja (MSM) tai maksumäärärahoja (MM):

—

maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran;

| — | maksumäärärahoilla voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja aiempina varainhoitovuosina. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja aiempina varainhoitovuosina.

| b) | Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa. |
| --- | --- |

b)

Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa.

Kunkin varainhoitovuoden osalta onkin tästä syystä laskettava kaksi erillistä kokonaismäärää:

| a) | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM) (6) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM) (6) |
| --- | --- |

a)

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM) (6) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM) (6)

| b) | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM) (6) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM) (6). |
| --- | --- |

b)

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM) (6) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM) (6).

Talousarvion tulojen avulla katetaan maksumääräyksiin käytettävät määrärahat kokonaisuudessaan. Maksusitoumusmäärärahoja ei tarvitse kattaa tuloista.

Seuraavasta yksinkertaistetusta kaaviosta (määrät eivät ole todellisia) käy ilmi määrärahojen jakautuminen kullekin varainhoitovuodelle.

Image

7.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

7.1.   Vastuu talousarvion toteuttamisesta

Komissio toteuttaa talousarvion varainhoitoasetuksen mukaisesti omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa. Lisäksi komissio uskoo muille toimielimille tarpeellisen toimivallan näitä toimielimiä vastaavien talousarvion pääluokkien toteuttamiseksi (7). Varainhoitoasetuksessa täsmennetään toteuttamismenettelyt ja erityisesti toimielinten tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjien, ennakoiden hoitajien ja sisäisten tarkastajien vastuualueet. Kahdella keskeisellä erityisalalla (EMOTR-tuki ja rakennerahastot) yhteisön varojen hoito on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken.

7.2.   Tulojen toteuttaminen

Arvioidut tulot kirjataan talousarvioon; niitä voidaan muuttaa lisätalousarvioissa.

Budjettitulojen toteuttamisessa yhteisön saatavat (omat varat ja muut tulot) todetaan ja peritään. Asiasta säädetään erityisissä säännöksissä (8). Varainhoitovuoden todelliset tulot määritellään kuluvan varainhoitovuoden aikana todettujen saatavien ja aiempina varainhoitovuosina todettujen, aiempien varainhoitovuosien perimättä olevien saatavien summaksi.

7.3.   Menojen toteuttaminen

Arvioidut menot kirjataan talousarvioon.

Budjettimenojen toteuttaminen, toisin sanoen määrärahojen kehitys ja käyttö, voidaan esittää tiivistetysti seuraavasti:

| a) | Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:






  i) | määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat |
| --- | --- | --- |

a)

Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:

i)

määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat

| ii) | määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä) |
| --- | --- |

ii)

määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä)

| iii) | määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä |
| --- | --- |

iii)

määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä

| iv) | määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu. |
| --- | --- |

iv)

määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu.

| b) | Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat:






  i) | määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat tai päätöksin tehdyt siirrot |
| --- | --- | --- |

b)

Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat:

i)

määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat tai päätöksin tehdyt siirrot

| ii) | varainhoitovuoden määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen; niihin ei lueta edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä) |
| --- | --- |

ii)

varainhoitovuoden määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen; niihin ei lueta edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä)

| iii) | määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä |
| --- | --- |

iii)

määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavaan varainhoitovuoteen: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen asianomaisen toimielimen päätöksellä. Tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä

| iv) | määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu |
| --- | --- |

iv)

määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu

| v) | varainhoitovuoden menot yhteensä: varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

v)

varainhoitovuoden menot yhteensä: varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta

| vi) | varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot: talousarvion toteuttamista koskevassa selvityksessä esitetyt menot (katso kohta 7.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen. |
| --- | --- |

vi)

varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot: talousarvion toteuttamista koskevassa selvityksessä esitetyt menot (katso kohta 7.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavaan varainhoitovuoteen.

7.4.   Selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen

Kunkin varainhoitovuoden päättyessä laaditaan selvitys talousarvion toteuttamisesta ja konsolidoitu tilinpäätös. Samalla määritetään varainhoitovuoden saldo, joka kirjataan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon lisätalousarvion avulla.

8.   TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN

Kunkin varainhoitovuoden tilinpäätös toimitetaan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden lokakuun 1. päivänä; liitteinä esitetään lisäksi tilinpäätökset ja talousarvion toteuttamista koskeva yhteenveto sekä selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.

9.   ULKOINEN TARKASTUS

Vuodesta 1977 alkaen talousarvion ulkoisesta tarkastuksesta on huolehtinut Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin (9), joka tarkastaa talousarvion kaikkia tuloja ja menoja koskevat tilit. Se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Se tarkastaa tulojen ja menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden sekä varmistautuu siitä, että varainhoito on ollut moitteetonta. Tarkastukset voidaan toimittaa ennen varainhoitovuoden päättymistä; tarkastukset toimitetaan asiakirjojen perusteella ja tarvittaessa paikalla yhteisön toimielimissä, jäsenvaltioissa tai yhteisön ulkopuolisissa maissa. Tilintarkastustuomioistuin laatii vuosikertomuksen kustakin varainhoitovuodesta. Se voi myös milloin tahansa esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa yhteisön muiden toimielinten pyynnöstä lausuntoja.

10.   VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN JA JATKOTOIMENPITEET

Vuodesta 1977 on noudatettu seuraavia määräyksiä (10): Euroopan parlamentti myöntää neuvoston antamasta suosituksesta komissiolle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen kyseisen varainhoitovuoden n + 2 huhtikuun 30. päivää. Tätä varten neuvosto ja parlamentti tutkivat komission esittämät tilit ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen ja erityiskertomukset. Toimielimet toteuttavat kaikki aiheelliset toimenpiteet antaakseen vastauksen vastuuvapautta koskevissa päätöksissä esitettyihin huomautuksiin sekä laativat selvityksen toteutetuista toimenpiteistä.

KAAVIOT

TALOUSARVIO JA TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN VARAINHOITOVUONNA 2004

| Kaavio I | Talousarvio 2004 — Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat |
| --- | --- |
| Kaavio II | Talousarvio 2004 — Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat |
| Kaavio III | Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2004 |
| Kaavio IV | Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2004 |
| Kaavio V | Omat varat jäsenvaltioittain vuonna 2004 |
| Kaavio VI | Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2004 suoritetut maksut |

Kaavio I

Talousarvio 2004 — Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

Kaavio II

Talousarvio 2004 — Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

Kaavio III

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2004

Kaavio IV

Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2004

Kaavio V

Omat varat jäsenvaltioittain vuonna 2004

Kaavio VI

Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2004 suoritetut maksut

TIETOJA TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA AIEMPINA VUOSINA (2000—2004)

| Kaavio VII | Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 2000—2004 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan |
| --- | --- |

Kaavio VII

Maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kehitys ja käyttö vuosina 2000—2004 rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan

Image

Image

Kaavio III

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2004

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Vuoden 2004 budjettinimikkeistöävastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoitusnäkymien otsakkeet | Rahoitusnäkymät | Lopulliset määrärahat | Määrärahojen käyttö |
| Määrä (14) | (%) | Tehdyt sitoumukset | Käyttöaste (%) | Siirrot vuoteen 2005 (15) | (%) | Peruuntuneet määrärahat | (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(b) | (d) | (d)/(b) | (e) = (b) – (c) – (d) | (e)/(b) |
| | Budjettinimikkeistö | | | | | | | | | |
| I | Parlamentti (Päälk I) | | 1 311,0 | | 1 275,9 | 97,3 | 7,4 | 0,6 | 27,6 | 2,1 |
| II | Neuvosto (Päälk II) | | 562,7 | | 540,1 | 96,0 | 12,3 | 2,2 | 10,3 | 1,8 |
| III | Komissio (Päälk III) | | 109 025,1 | | 106 982,7 | 98,1 | 1 043,0 | 1,0 | 999,4 | 0,9 |
| III.1 | Talous ja rahoitus (os 01) | | 482,2 | | 431,4 | 89,5 | 1,3 | 0,3 | 49,5 | 10,3 |
| III.2 | Yritystoiminta (os 02) | | 334,5 | | 285,5 | 85,4 | 25,0 | 7,5 | 24,0 | 7,2 |
| III.3 | Kilpailu (os 03) | | 86,5 | | 83,9 | 97,0 | 0,9 | 1,1 | 1,6 | 1,9 |
| III.4 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04) | | 10 900,2 | | 10 779,1 | 98,9 | 90,0 | 0,8 | 31,1 | 0,3 |
| III.5 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05) | | 48 861,6 | | 48 470,9 | 99,2 | 77,5 | 0,2 | 313,2 | 0,6 |
| III.6 | Energia ja liikenne (os 06) | | 1 424,0 | | 1 344,7 | 94,4 | 46,6 | 3,3 | 32,7 | 2,3 |
| III.7 | Ympäristö (os 07) | | 365,8 | | 344,6 | 94,2 | 7,1 | 1,9 | 14,0 | 3,8 |
| III.8 | Tutkimus (os 08) | | 3 658,3 | | 3 513,9 | 96,1 | 142,8 | 3,9 | 1,6 | 0,0 |
| III.9 | Tietoyhteiskunta (os 09) | | 1 334,3 | | 1 249,0 | 93,6 | 77,8 | 5,8 | 7,6 | 0,6 |
| III.10 | Suora tutkimustoiminta (os 10) | | 530,9 | | 328,8 | 61,9 | 201,9 | 38,0 | 0,3 | 0,0 |
| III.11 | Kalatalous (os 11) | | 975,3 | | 943,3 | 96,7 | 3,9 | 0,4 | 28,2 | 2,9 |
| III.12 | Sisämarkkinat (os 12) | | 74,0 | | 67,1 | 90,7 | 0,8 | 1,0 | 6,1 | 8,3 |
| III.13 | Aluepolitiikka (os 13) | | 26 639,7 | | 26 557,9 | 99,7 | 10,3 | 0,0 | 71,5 | 0,3 |
| III.14 | Verotus ja tulliliitto (os 14) | | 112,3 | | 96,3 | 85,8 | 5,8 | 5,2 | 10,1 | 9,0 |
| III.15 | Koulutus ja kulttuuri (os 15) | | 1 176,7 | | 1 063,6 | 90,4 | 101,6 | 8,6 | 11,6 | 1,0 |
| III.16 | Lehdistö ja viestintä (os 16) | | 181,9 | | 155,7 | 85,6 | 1,6 | 0,9 | 24,6 | 13,5 |
| III.17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17) | | 583,7 | | 571,4 | 97,9 | 6,8 | 1,2 | 5,6 | 1,0 |
| III.18 | Oikeus- ja sisäasiat (os 18) | | 536,9 | | 512,4 | 95,4 | 6,3 | 1,2 | 18,3 | 3,4 |
| III.19 | Ulkosuhteet (os 19) | | 3 808,5 | | 3 704,3 | 97,3 | 81,9 | 2,1 | 22,3 | 0,6 |
| III.20 | Kauppa (os 20) | | 77,0 | | 71,8 | 93,2 | 0,8 | 1,0 | 4,4 | 5,7 |
| III.21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21) | | 1 246,4 | | 1 196,3 | 96,0 | 38,4 | 3,1 | 11,7 | 0,9 |
| III.22 | Laajentuminen (os 22) | | 1 426,1 | | 1 289,9 | 90,4 | 89,4 | 6,3 | 46,9 | 3,3 |
| III.23 | Humanitaarinen apu (os 23) | | 536,6 | | 536,2 | 99,9 | 0,2 | 0,0 | 0,2 | 0,0 |
| III.24 | Petostentorjunta (os 24) | | 55,1 | | 51,3 | 93,2 | 0,0 | 0,0 | 3,7 | 6,8 |
| III.25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25) | | 206,9 | | 199,4 | 96,4 | 3,0 | 1,4 | 4,6 | 2,2 |
| III.26 | Hallinto (os 26) | | 726,1 | | 700,1 | 96,4 | 13,0 | 1,8 | 13,1 | 1,8 |
| III.27 | Talousarvio (os 27) | | 1 474,4 | | 1 471,2 | 99,8 | 0,6 | 0,0 | 2,6 | 0,2 |
| III.28 | Varainhoidon valvonta (os 28) | | 9,6 | | 9,3 | 96,4 | 0,1 | 0,9 | 0,3 | 2,6 |
| III.29 | Tilastotiedot (os 29) | | 136,9 | | 111,9 | 81,7 | 8,0 | 5,8 | 17,1 | 12,5 |
| III.30 | Eläkkeet (os 30) | | 841,8 | | 841,7 | 100,0 | — | — | 0,1 | 0,0 |
| III.31 | Varaukset (os 31) | | 221,0 | | — | — | — | — | 221,0 | 100,0 |
| IV | Tuomioistuin (Päälk IV) | | 236,3 | | 221,3 | 93,7 | 2,9 | 1,2 | 12,1 | 5,1 |
| V | Tilintarkastustuomioistuin (Päälk V) | | 97,4 | | 86,1 | 88,4 | 0,3 | 0,3 | 11,0 | 11,3 |
| VI | Talous- ja sosiaalikomitea (Päälk VI) | | 107,7 | | 95,6 | 88,8 | 0,3 | 0,3 | 11,8 | 10,9 |
| VII | Alueiden komitea (Päälk VII) | | 73,9 | | 64,1 | 86,7 | 0,1 | 0,1 | 9,7 | 13,2 |
| VIII | Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu (Päälk VIII) | | 7,7 | | 6,7 | 86,4 | — | — | 1,1 | 13,6 |
| Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 115 434,0 | 111 421,8 | 96,5 | 109 272,6 | 98,1 | 1 066,3 | 1,0 | 1 082,9 | 1,0 |
| | Rahoitusnäkymät | | | | | | | | | |
| 1 | Maatalous | 49 305,0 | 45 122,3 | 91,5 | 44 760,5 | 99,2 | 49,8 | 0,1 | 311,9 | 0,7 |
| 2 | Rakennetoimet | 41 035,0 | 41 045,6 | 100,0 | 40 833,5 | 99,5 | 115,5 | 0,3 | 96,7 | 0,2 |
| 3 | Sisäiset politiikat | 8 722,0 | 9 835,4 (14) | 112,8 | 9 009,9 | 91,6 | 619,1 | 6,3 | 206,4 | 2,1 |
| 4 | Ulkoiset toimet | 5 082,0 | 5 368,4 (14) | 105,6 | 5 198,4 | 96,8 | 121,2 | 2,3 | 48,8 | 0,9 |
| 5 | Hallintomenot | 5 983,0 | 6 361,2 (14) | 106,3 | 6 161,2 | 96,9 | 70,1 | 1,1 | 129,8 | 2,0 |
| 6 | Varaukset | 442,0 | 442,0 | 100,0 | 181,9 | 41,1 | — | — | 260,1 | 58,9 |
| 7 | Liittymistä edeltävä strategia | 3 455,0 | 1 837,4 | 53,2 | 1 717,5 | 93,5 | 90,6 | 4,9 | 29,3 | 1,6 |
| 8 | Korvaukset | 1 410,0 | 1 409,5 | 100,0 | 1 409,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 115 434,0 | 111 421,8 | 96,5 | 109 272,6 | 98,1 | 1 066,3 | 1,0 | 1 082,9 | 1,0 |
| Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 111 380,0 | 105 032,1 | 94,3 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |

(miljoonaa euroa ja %)

Vuoden 2004 budjettinimikkeistöävastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoitusnäkymien otsakkeet

Rahoitusnäkymät

Lopulliset määrärahat

Määrärahojen käyttö

Määrä (14)

(%)

Tehdyt sitoumukset

Käyttöaste (%)

Siirrot vuoteen 2005 (15)

(%)

Peruuntuneet määrärahat

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(b)

(d)

(d)/(b)

(e) = (b) – (c) – (d)

(e)/(b)

Budjettinimikkeistö

I

Parlamentti (Päälk I)

1 311,0

1 275,9

97,3

7,4

0,6

27,6

2,1

II

Neuvosto (Päälk II)

562,7

540,1

96,0

12,3

2,2

10,3

1,8

III

Komissio (Päälk III)

109 025,1

106 982,7

98,1

1 043,0

1,0

999,4

0,9

III.1

Talous ja rahoitus (os 01)

482,2

431,4

89,5

1,3

0,3

49,5

10,3

III.2

Yritystoiminta (os 02)

334,5

285,5

85,4

25,0

7,5

24,0

7,2

III.3

Kilpailu (os 03)

86,5

83,9

97,0

0,9

1,1

1,6

1,9

III.4

Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04)

10 900,2

10 779,1

98,9

90,0

0,8

31,1

0,3

III.5

Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05)

48 861,6

48 470,9

99,2

77,5

0,2

313,2

0,6

III.6

Energia ja liikenne (os 06)

1 424,0

1 344,7

94,4

46,6

3,3

32,7

2,3

III.7

Ympäristö (os 07)

365,8

344,6

94,2

7,1

1,9

14,0

3,8

III.8

Tutkimus (os 08)

3 658,3

3 513,9

96,1

142,8

3,9

1,6

0,0

III.9

Tietoyhteiskunta (os 09)

1 334,3

1 249,0

93,6

77,8

5,8

7,6

0,6

III.10

Suora tutkimustoiminta (os 10)

530,9

328,8

61,9

201,9

38,0

0,3

0,0

III.11

Kalatalous (os 11)

975,3

943,3

96,7

3,9

0,4

28,2

2,9

III.12

Sisämarkkinat (os 12)

74,0

67,1

90,7

0,8

1,0

6,1

8,3

III.13

Aluepolitiikka (os 13)

26 639,7

26 557,9

99,7

10,3

0,0

71,5

0,3

III.14

Verotus ja tulliliitto (os 14)

112,3

96,3

85,8

5,8

5,2

10,1

9,0

III.15

Koulutus ja kulttuuri (os 15)

1 176,7

1 063,6

90,4

101,6

8,6

11,6

1,0

III.16

Lehdistö ja viestintä (os 16)

181,9

155,7

85,6

1,6

0,9

24,6

13,5

III.17

Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17)

583,7

571,4

97,9

6,8

1,2

5,6

1,0

III.18

Oikeus- ja sisäasiat (os 18)

536,9

512,4

95,4

6,3

1,2

18,3

3,4

III.19

Ulkosuhteet (os 19)

3 808,5

3 704,3

97,3

81,9

2,1

22,3

0,6

III.20

Kauppa (os 20)

77,0

71,8

93,2

0,8

1,0

4,4

5,7

III.21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21)

1 246,4

1 196,3

96,0

38,4

3,1

11,7

0,9

III.22

Laajentuminen (os 22)

1 426,1

1 289,9

90,4

89,4

6,3

46,9

3,3

III.23

Humanitaarinen apu (os 23)

536,6

536,2

99,9

0,2

0,0

0,2

0,0

III.24

Petostentorjunta (os 24)

55,1

51,3

93,2

0,0

0,0

3,7

6,8

III.25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25)

206,9

199,4

96,4

3,0

1,4

4,6

2,2

III.26

Hallinto (os 26)

726,1

700,1

96,4

13,0

1,8

13,1

1,8

III.27

Talousarvio (os 27)

1 474,4

1 471,2

99,8

0,6

0,0

2,6

0,2

III.28

Varainhoidon valvonta (os 28)

9,6

9,3

96,4

0,1

0,9

0,3

2,6

III.29

Tilastotiedot (os 29)

136,9

111,9

81,7

8,0

5,8

17,1

12,5

III.30

Eläkkeet (os 30)

841,8

841,7

100,0

—

—

0,1

0,0

III.31

Varaukset (os 31)

221,0

—

—

—

—

221,0

100,0

IV

Tuomioistuin (Päälk IV)

236,3

221,3

93,7

2,9

1,2

12,1

5,1

V

Tilintarkastustuomioistuin (Päälk V)

97,4

86,1

88,4

0,3

0,3

11,0

11,3

VI

Talous- ja sosiaalikomitea (Päälk VI)

107,7

95,6

88,8

0,3

0,3

11,8

10,9

VII

Alueiden komitea (Päälk VII)

73,9

64,1

86,7

0,1

0,1

9,7

13,2

VIII

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu (Päälk VIII)

7,7

6,7

86,4

—

—

1,1

13,6

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

115 434,0

111 421,8

96,5

109 272,6

98,1

1 066,3

1,0

1 082,9

1,0

Rahoitusnäkymät

1

Maatalous

49 305,0

45 122,3

91,5

44 760,5

99,2

49,8

0,1

311,9

0,7

2

Rakennetoimet

41 035,0

41 045,6

100,0

40 833,5

99,5

115,5

0,3

96,7

0,2

3

Sisäiset politiikat

8 722,0

9 835,4 (14)

112,8

9 009,9

91,6

619,1

6,3

206,4

2,1

4

Ulkoiset toimet

5 082,0

5 368,4 (14)

105,6

5 198,4

96,8

121,2

2,3

48,8

0,9

5

Hallintomenot

5 983,0

6 361,2 (14)

106,3

6 161,2

96,9

70,1

1,1

129,8

2,0

6

Varaukset

442,0

442,0

100,0

181,9

41,1

—

—

260,1

58,9

7

Liittymistä edeltävä strategia

3 455,0

1 837,4

53,2

1 717,5

93,5

90,6

4,9

29,3

1,6

8

Korvaukset

1 410,0

1 409,5

100,0

1 409,5

100,0

—

—

—

—

Maksusitoumuksia varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

115 434,0

111 421,8

96,5

109 272,6

98,1

1 066,3

1,0

1 082,9

1,0

Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

111 380,0

105 032,1

94,3

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Kaavio IV

Maksuja varten käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2004

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Vuoden 2004 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoitusnäkymien otsakkeet | Lopulliset määrärahat (16) | Määrärahojen käyttö |
| Vuonna 2004 suoritetut maksut | Käyttö-aste (%) | Siirrot vuoteen 2005 | (%) | Peruuntun. määrärahat | (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| | Budjettinimikkeistö | | | | | | | |
| I | Parlamentti (Päälk I) | 1 524,5 | 1 166,4 | 76,5 | 314,4 | 20,6 | 43,7 | 2,9 |
| II | Neuvosto (Päälk II) | 630,4 | 506,8 | 80,4 | 105,8 | 16,8 | 17,8 | 2,8 |
| III | Komissio (Päälk III) | 102 328,4 | 98 003,9 | 95,8 | 2 371,2 | 2,3 | 1 953,3 | 1,9 |
| III.1 | Talous ja rahoitus (os 01) | 427,6 | 348,7 | 81,6 | 14,0 | 3,3 | 64,9 | 15,2 |
| III.2 | Yritystoiminta (os 02) | 335,5 | 246,4 | 73,5 | 40,5 | 12,1 | 48,6 | 14,5 |
| III.3 | Kilpailu (os 03) | 86,5 | 77,2 | 89,3 | 7,4 | 8,6 | 1,9 | 2,2 |
| III.4 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04) | 9 404,5 | 9 286,0 | 98,7 | 24,5 | 0,3 | 93,9 | 1,0 |
| III.5 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05) | 47 837,8 | 47 445,8 | 99,2 | 75,9 | 0,2 | 316,2 | 0,7 |
| III.6 | Energia ja liikenne (os 06) | 1 268,8 | 1 008,4 | 79,5 | 71,9 | 5,7 | 188,5 | 14,9 |
| III.7 | Ympäristö (os 07) | 334,4 | 252,1 | 75,4 | 42,9 | 12,8 | 39,5 | 11,8 |
| III.8 | Tutkimus (os 08) | 3 079,5 | 2 605,8 | 84,6 | 459,7 | 14,9 | 14,0 | 0,5 |
| III.9 | Tietoyhteiskunta (os 09) | 1 445,8 | 1 248,3 | 86,3 | 166,2 | 11,5 | 31,3 | 2,2 |
| III.10 | Suora tutkimustoiminta (os 10) | 527,1 | 320,6 | 60,8 | 203,5 | 38,6 | 3,1 | 0,6 |
| III.11 | Kalatalous (os 11) | 1 069,4 | 841,0 | 78,6 | 52,8 | 4,9 | 175,6 | 16,4 |
| III.12 | Sisämarkkinat (os 12) | 71,3 | 56,4 | 79,1 | 7,7 | 10,8 | 7,1 | 10,0 |
| III.13 | Aluepolitiikka (os 13) | 22 099,6 | 21 880,1 | 99,0 | 152,9 | 0,7 | 66,7 | 0,3 |
| III.14 | Verotus ja tulliliitto (os 14) | 98,2 | 81,3 | 82,7 | 7,5 | 7,7 | 9,4 | 9,6 |
| III.15 | Koulutus ja kulttuuri (os 15) | 1 180,6 | 989,2 | 83,8 | 171,6 | 14,5 | 19,9 | 1,7 |
| III.16 | Lehdistö ja viestintä (os 16) | 172,3 | 136,7 | 79,3 | 15,3 | 8,9 | 20,3 | 11,8 |
| III.17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17) | 852,6 | 447,2 | 52,5 | 361,6 | 42,4 | 43,8 | 5,1 |
| III.18 | Oikeus- ja sisäasiat (os 18) | 520,6 | 436,2 | 83,8 | 19,4 | 3,7 | 65,0 | 12,5 |
| III.19 | Ulkosuhteet (os 19) | 3 690,3 | 3 316,8 | 89,9 | 152,2 | 4,1 | 221,4 | 6,0 |
| III.20 | Kauppa (os 20) | 76,3 | 65,8 | 86,2 | 6,7 | 8,8 | 3,8 | 4,9 |
| III.21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21) | 1 109,3 | 975,7 | 88,0 | 80,8 | 7,3 | 52,8 | 4,8 |
| III.22 | Laajentuminen (os 22) | 2 175,6 | 1 987,3 | 91,3 | 60,7 | 2,8 | 127,6 | 5,9 |
| III.23 | Humanitaarinen apu (os 23) | 535,5 | 514,1 | 96,0 | 5,2 | 1,0 | 16,2 | 3,0 |
| III.24 | Petostentorjunta (os 24) | 57,8 | 43,7 | 75,6 | 4,6 | 7,9 | 9,5 | 16,5 |
| III.25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25) | 212,9 | 185,4 | 87,1 | 20,4 | 9,6 | 7,1 | 3,3 |
| III.26 | Hallinto (os 26) | 983,5 | 801,5 | 81,5 | 118,0 | 12,0 | 64,0 | 6,5 |
| III.27 | Talousarvio (os 27) | 1 474,8 | 1 460,2 | 99,0 | 12,0 | 0,8 | 2,6 | 0,2 |
| III.28 | Varainhoidon valvonta (os 28) | 9,6 | 8,6 | 89,5 | 0,8 | 7,9 | 0,3 | 2,6 |
| III.29 | Tilastotiedot (os 29) | 127,7 | 97,3 | 76,2 | 13,1 | 10,3 | 17,3 | 13,5 |
| III.30 | Eläkkeet (os 30) | 841,8 | 840,1 | 99,8 | 1,6 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |
| III.31 | Varaukset (os 31) | 221,0 | — | — | — | — | 221,0 | 100,0 |
| IV | Tuomioistuin (Päälk IV) | 245,2 | 216,3 | 88,2 | 15,9 | 6,5 | 13,0 | 5,3 |
| V | Tilintarkastustuomioistuin (Päälk V) | 103,0 | 84,2 | 81,8 | 7,2 | 7,0 | 11,5 | 11,2 |
| VI | Talous- ja sosiaalikomitea (Päälk VI) | 113,4 | 92,3 | 81,4 | 8,8 | 7,8 | 12,3 | 10,8 |
| VII | Alueiden komitea (Päälk VII) | 79,0 | 63,2 | 80,0 | 5,7 | 7,2 | 10,1 | 12,8 |
| VIII | Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu (Päälk VIII) | 8,2 | 6,2 | 75,4 | 0,9 | 10,8 | 1,1 | 13,8 |
| Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 105 032,1 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |
| | Rahoitusnäkymät | | | | | | | |
| 1 | Maatalous | 44 308,3 | 43 579,4 | 98,4 | 397,9 | 0,9 | 331,0 | 0,7 |
| 2 | Rakennetoimet | 34 635,1 | 34 198,3 | 98,7 | 197,0 | 0,6 | 239,7 | 0,7 |
| 3 | Sisäiset politiikat | 8 992,1 | 7 255,2 | 80,7 | 1 152,1 | 12,8 | 584,8 | 6,5 |
| 4 | Ulkoiset toimet | 5 098,0 | 4 605,8 | 90,3 | 175,6 | 3,4 | 316,6 | 6,2 |
| 5 | Hallintomenot | 6 927,2 | 5 856,4 | 84,5 | 849,6 | 12,3 | 221,2 | 3,2 |
| 6 | Varaukset | 442,0 | 181,9 | 41,1 | — | — | 260,1 | 58,9 |
| 7 | Liittymistä edeltävä strategia | 3 219,9 | 3 052,9 | 94,8 | 57,8 | 1,8 | 109,2 | 3,4 |
| 8 | Korvaukset | 1 409,5 | 1 409,5 | 100,0 | — | — | — | — |
| Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä | 105 032,1 | 100 139,4 | 95,3 | 2 829,9 | 2,7 | 2 062,7 | 2,0 |

(miljoonaa euroa ja %)

Vuoden 2004 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoitusnäkymien otsakkeet

Lopulliset määrärahat (16)

Määrärahojen käyttö

Vuonna 2004 suoritetut maksut

Käyttö-aste (%)

Siirrot vuoteen 2005

(%)

Peruuntun. määrärahat

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budjettinimikkeistö

I

Parlamentti (Päälk I)

1 524,5

1 166,4

76,5

314,4

20,6

43,7

2,9

II

Neuvosto (Päälk II)

630,4

506,8

80,4

105,8

16,8

17,8

2,8

III

Komissio (Päälk III)

102 328,4

98 003,9

95,8

2 371,2

2,3

1 953,3

1,9

III.1

Talous ja rahoitus (os 01)

427,6

348,7

81,6

14,0

3,3

64,9

15,2

III.2

Yritystoiminta (os 02)

335,5

246,4

73,5

40,5

12,1

48,6

14,5

III.3

Kilpailu (os 03)

86,5

77,2

89,3

7,4

8,6

1,9

2,2

III.4

Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04)

9 404,5

9 286,0

98,7

24,5

0,3

93,9

1,0

III.5

Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05)

47 837,8

47 445,8

99,2

75,9

0,2

316,2

0,7

III.6

Energia ja liikenne (os 06)

1 268,8

1 008,4

79,5

71,9

5,7

188,5

14,9

III.7

Ympäristö (os 07)

334,4

252,1

75,4

42,9

12,8

39,5

11,8

III.8

Tutkimus (os 08)

3 079,5

2 605,8

84,6

459,7

14,9

14,0

0,5

III.9

Tietoyhteiskunta (os 09)

1 445,8

1 248,3

86,3

166,2

11,5

31,3

2,2

III.10

Suora tutkimustoiminta (os 10)

527,1

320,6

60,8

203,5

38,6

3,1

0,6

III.11

Kalatalous (os 11)

1 069,4

841,0

78,6

52,8

4,9

175,6

16,4

III.12

Sisämarkkinat (os 12)

71,3

56,4

79,1

7,7

10,8

7,1

10,0

III.13

Aluepolitiikka (os 13)

22 099,6

21 880,1

99,0

152,9

0,7

66,7

0,3

III.14

Verotus ja tulliliitto (os 14)

98,2

81,3

82,7

7,5

7,7

9,4

9,6

III.15

Koulutus ja kulttuuri (os 15)

1 180,6

989,2

83,8

171,6

14,5

19,9

1,7

III.16

Lehdistö ja viestintä (os 16)

172,3

136,7

79,3

15,3

8,9

20,3

11,8

III.17

Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17)

852,6

447,2

52,5

361,6

42,4

43,8

5,1

III.18

Oikeus- ja sisäasiat (os 18)

520,6

436,2

83,8

19,4

3,7

65,0

12,5

III.19

Ulkosuhteet (os 19)

3 690,3

3 316,8

89,9

152,2

4,1

221,4

6,0

III.20

Kauppa (os 20)

76,3

65,8

86,2

6,7

8,8

3,8

4,9

III.21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21)

1 109,3

975,7

88,0

80,8

7,3

52,8

4,8

III.22

Laajentuminen (os 22)

2 175,6

1 987,3

91,3

60,7

2,8

127,6

5,9

III.23

Humanitaarinen apu (os 23)

535,5

514,1

96,0

5,2

1,0

16,2

3,0

III.24

Petostentorjunta (os 24)

57,8

43,7

75,6

4,6

7,9

9,5

16,5

III.25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25)

212,9

185,4

87,1

20,4

9,6

7,1

3,3

III.26

Hallinto (os 26)

983,5

801,5

81,5

118,0

12,0

64,0

6,5

III.27

Talousarvio (os 27)

1 474,8

1 460,2

99,0

12,0

0,8

2,6

0,2

III.28

Varainhoidon valvonta (os 28)

9,6

8,6

89,5

0,8

7,9

0,3

2,6

III.29

Tilastotiedot (os 29)

127,7

97,3

76,2

13,1

10,3

17,3

13,5

III.30

Eläkkeet (os 30)

841,8

840,1

99,8

1,6

0,2

0,1

0,0

III.31

Varaukset (os 31)

221,0

—

—

—

—

221,0

100,0

IV

Tuomioistuin (Päälk IV)

245,2

216,3

88,2

15,9

6,5

13,0

5,3

V

Tilintarkastustuomioistuin (Päälk V)

103,0

84,2

81,8

7,2

7,0

11,5

11,2

VI

Talous- ja sosiaalikomitea (Päälk VI)

113,4

92,3

81,4

8,8

7,8

12,3

10,8

VII

Alueiden komitea (Päälk VII)

79,0

63,2

80,0

5,7

7,2

10,1

12,8

VIII

Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu (Päälk VIII)

8,2

6,2

75,4

0,9

10,8

1,1

13,8

Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

105 032,1

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Rahoitusnäkymät

1

Maatalous

44 308,3

43 579,4

98,4

397,9

0,9

331,0

0,7

2

Rakennetoimet

34 635,1

34 198,3

98,7

197,0

0,6

239,7

0,7

3

Sisäiset politiikat

8 992,1

7 255,2

80,7

1 152,1

12,8

584,8

6,5

4

Ulkoiset toimet

5 098,0

4 605,8

90,3

175,6

3,4

316,6

6,2

5

Hallintomenot

6 927,2

5 856,4

84,5

849,6

12,3

221,2

3,2

6

Varaukset

442,0

181,9

41,1

—

—

260,1

58,9

7

Liittymistä edeltävä strategia

3 219,9

3 052,9

94,8

57,8

1,8

109,2

3,4

8

Korvaukset

1 409,5

1 409,5

100,0

—

—

—

—

Maksumääräyksiä varten käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

105 032,1

100 139,4

95,3

2 829,9

2,7

2 062,7

2,0

Image

Image

Image

---

(1)  Varainhoitovuoden 2004 osalta: varainhoitovuoden 2004 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä lopullinen tilinpäätös (SEC(2005) 1158).

(2)  Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan talousyhteisön (ETY) perustamissopimus.

(3)  Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimus.

(4)  Erityisesti 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu varainhoitoasetus (EYVL L 248, 16.9.2002).

(5)  Omista varoista säädetään pääasiassa seuraavissa säännöksissä ja määräyksissä: neuvoston päätös 2000/597/EY, Euratom, tehty 29 päivänä syyskuuta 2000 (EYVL L 253, 7.10.2000); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 130, 31.5.2000); neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1553/89, annettu 29 päivänä toukokuuta 1989 (EYVL L 155, 7.6.1989); kuudes neuvoston direktiivi, annettu 17 päivänä toukokuuta 1977, yhteisestä alv-järjestelmästä ja yhtenäisestä verokannasta (EYVL L 145, 13.6.1977); neuvoston direktiivi 89/130/ETY, Euratom, annettu 13 päivänä helmikuuta 1989, BKTL-määrien yhtenäistämisestä (EYVL L 49, 21.2.1989); neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta (EUVL L 181, 19.7.2003).

(6)  On syytä huomata ero ”maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen” ja ”maksusitoumusmäärärahojen” välillä sekä ”maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen” ja ”maksumäärärahojen” välillä. Käsitteitä ”maksusitoumusmäärärahat” ja ”maksumäärärahat” käytetään yksinomaan jaksotetuista määrärahoista puhuttaessa.

(7)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 274 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 179 artikla ja varainhoitoasetuksen 50 artikla.

(8)  Varainhoitoasetuksen 69—74 artikla ja neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000 (EYVL L 130, 31.5.2000).

(9)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 246, 247 ja 248 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 160 A, 160 B ja 160 C artikla ja varainhoitoasetuksen 139—147 artikla.

(10)  Ks. EY:n perustamissopimuksen 276 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 180 b artikla.

(11)  Lisätalousarvioiden jälkeen.

(12)  Lisätalousarvioiden ja budjettikohtien välisten siirtojen jälkeen.

(13)  Korvamerk. tulot, uudell. käytt. saadut määrär., siirr. ja uudell. käytett. määrär.

(14)  Lopulliset talousarviomäärärahat, joissa on otettu huomioon budjettikohtien välillä tehdyt siirrot, käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja koskevat tai niitä vastaavat määrärahat ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat. Tämän seurauksena käytettävissä olleet määrärahat ylittivät joidenkin rahoitusnäkymien otsakkeiden ylärajat.

(15)  Mukaan lukien jäsenvaltioille tarkoitettu osa EU:n yhteisvastuurahastosta.

(16)  Lopulliset talousarviomäärärahat, joissa on otettu huomioon budjettikohtien välillä tehdyt siirrot, käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja koskevat tai niitä vastaavat määrärahat ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat.

(17)  Yhdistyneen kuningaskunnan osalta omien varojen bruttomäärään (5 272,1 miljoonaa euroa) sovelletaan korjausta (16 954,5 miljoonaa euroa). Muut jäsenvaltiot rahoittavat mukautuksen.

Korjaus kirjataan ainoastaan alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen osaan suhteessa kummankin määrään.

(18)  Maantieteellinen jakautuminen ei kuvaa jäsenvaltioille suoritettuja maksuja vaan menojen jakautumista komission Sincom 2 -kirjanpitojärjestelmään sisältyvien tietojen mukaisesti.

(19)  Sarake ”Muut” sisältää pääasiassa menoja, jotka liittyvät EU:n alueen ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin ja kolmansien maiden kanssa yhdessä toteutettaviin hankkeisiin. Mukana on myös menoja, joita ei ollut mahdollista jakaa jäsenvaltioittain.

(20)  Käytettävissä olleet määrärahat = Maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat.

LIITE II

Tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2000 alkaen

Perustamissopimuksissa tilintarkastustuomioistuimelle on annettu tehtäväksi vuosikertomuksen laatiminen. Perustamissopimusten ja asetusten mukaisesti tilintarkastustuomioistuimen on laadittava erityisvuosikertomuksia myös tietyistä yhteisön elimistä ja toiminnoista. Perustamissopimusten nojalla tilintarkastustuomioistuin voi lisäksi esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa lausuntoja yhteisön muun toimielimen pyynnöstä. Seuraavassa on lueteltu tilintarkastustuomioistuimen kertomukset ja lausunnot vuodesta 2000 alkaen.

| Nimi | Julkaistu |
| --- | --- |
| Vuosikertomukset ja tarkastuslausumat |
| Kahdeskymmeneskolmas, varainhoitovuotta 1999 koskeva vuosikertomus:






  — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |

Nimi

Julkaistu

Vuosikertomukset ja tarkastuslausumat

Kahdeskymmeneskolmas, varainhoitovuotta 1999 koskeva vuosikertomus:

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EYVL C 342, 1.12.2000

Kahdeskymmenesneljäs, varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EYVL C 359, 15.12.2001, EYVL C 92, 17.4.2002 ja EUVL C 36, 15.2.2003

Kahdeskymmenesviides, varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EYVL C 295, 28.11.2002

Kahdeskymmeneskuudes, varainhoitovuotta 2002 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 286, 28.11.2003

Kahdeskymmenesseitsemäs, varainhoitovuotta 2003 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

EUVL C 293, 30.11.2004

Kahdeskymmeneskahdeksas, varainhoitovuotta 2004 koskeva vuosikertomus:

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista

| — | Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista |
| --- | --- |

—

Kertomus ja tarkastuslausuma kuudenteen, seitsemänteen, kahdeksanteen ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon liittyvistä toimista

Julkaistu tässä EUVL:ssä

Erityiskertomukset

Omat varat

| — | Erityiskertomus nro 17/2000 jäsenvaltioiden bruttokansantulojen (BKTL) luotettavuuden ja vertailukelpoisuuden valvonnasta komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 17/2000 jäsenvaltioiden bruttokansantulojen (BKTL) luotettavuuden ja vertailukelpoisuuden valvonnasta komissiossa

EYVL C 336, 27.11.2000

| — | Erityiskertomus nro 23/2000 maahantuotujen tavaroiden arvonmäärityksestä tullitarkoituksiin |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 23/2000 maahantuotujen tavaroiden arvonmäärityksestä tullitarkoituksiin

EYVL C 84, 14.3.2001

Yhteinen maatalouspolitiikka

| — | Erityiskertomus nro 1/2000 klassisesta sikarutosta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2000 klassisesta sikarutosta

EYVL C 85, 23.3.2000

| — | Erityiskertomus nro 8/2000 yhteisön toteuttamista voirasvan myyntitoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2000 yhteisön toteuttamista voirasvan myyntitoimenpiteistä

EYVL C 132, 12.5.2000

| — | Erityiskertomus nro 11/2000 oliiviöljyn tukijärjestelmästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 11/2000 oliiviöljyn tukijärjestelmästä

EYVL C 215, 27.7.2000

| — | Erityiskertomus nro 14/2000 ympäristönäkökohtien tuomisesta yhteiseen maatalouspolitiikkaan |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 14/2000 ympäristönäkökohtien tuomisesta yhteiseen maatalouspolitiikkaan

EYVL C 353, 8.12.2000

| — | Erityiskertomus nro 20/2000 sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 20/2000 sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn hallinnoinnista

EYVL C 50, 15.2.2001

| — | Erityiskertomus nro 22/2000 uudistettua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä koskevasta arvioinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 22/2000 uudistettua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä koskevasta arvioinnista

EYVL C 69, 2.3.2001

| — | Erityiskertomus nro 4/2001 EMOTR:n tukiosaston tarkastuksesta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanon osalta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2001 EMOTR:n tukiosaston tarkastuksesta yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän täytäntöönpanon osalta

EYVL C 214, 31.7.2001

| — | Erityiskertomus nro 6/2001 maitokiintiöistä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2001 maitokiintiöistä

EYVL C 305, 30.10.2001

| — | Erityiskertomus nro 7/2001 vientituista — määräpaikka ja markkinoille saattaminen |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2001 vientituista — määräpaikka ja markkinoille saattaminen

EYVL C 314, 8.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 8/2001 perunatärkkelyksen ja viljatärkkelysten tuotantotukijärjestelmästä ja perunatärkkelykselle maksettavista tuista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2001 perunatärkkelyksen ja viljatärkkelysten tuotantotukijärjestelmästä ja perunatärkkelykselle maksettavista tuista

EYVL C 294, 19.10.2001

| — | Erityiskertomus nro 14/2001 BSE-tautia koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 19/98 seurannasta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 14/2001 BSE-tautia koskevan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 19/98 seurannasta

EYVL C 324, 20.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 5/2002 naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn laajaperäistämispalkkiojärjestelmästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2002 naudanliha-alan yhteisen markkinajärjestelyn laajaperäistämispalkkiojärjestelmästä

EYVL C 290, 25.11.2002

| — | Erityiskertomus nro 6/2002 komission hallinnoiman yhteisön öljysiementen tukijärjestelmän tarkastuksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2002 komission hallinnoiman yhteisön öljysiementen tukijärjestelmän tarkastuksesta

EYVL C 254, 22.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 7/2002 banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn varainhoidon moitteettomuudesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2002 banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn varainhoidon moitteettomuudesta

EYVL C 294, 28.11.2002

| — | Erityiskertomus nro 1/2003 vientitukien ennakkorahoituksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2003 vientitukien ennakkorahoituksesta

EUVL C 98, 24.4.2003

| — | Erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä: epäsuotuisten alueiden tuki |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2003 maaseudun kehittämisestä: epäsuotuisten alueiden tuki

EUVL C 151, 27.6.2003

| — | Erityiskertomus nro 9/2003 maataloustuotteiden vientiin sovellettavan tuen määrittämisestä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2003 maataloustuotteiden vientiin sovellettavan tuen määrittämisestä

EUVL C 211, 5.9.2003

| — | Erityiskertomus nro 12/2003 kuivarehumarkkinoiden yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisesta hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 12/2003 kuivarehumarkkinoiden yhteisen markkinajärjestelyn asianmukaisesta hallinnoinnista

EUVL C 298, 9.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 13/2003 puuvillan tuotantotuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 13/2003 puuvillan tuotantotuesta

EUVL C 298, 9.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 14/2003 maataloustulojen arvioinnista komissiossa (EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohta) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 14/2003 maataloustulojen arvioinnista komissiossa (EY:n perustamissopimuksen 33 artiklan 1 kohdan b alakohta)

EUVL C 45, 20.2.2004

| — | Erityiskertomus nro 2/2004 liittymistä valmistelevasta tuesta — Onko Sapard-ohjelma hyvin hallinnoitu? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2004 liittymistä valmistelevasta tuesta — Onko Sapard-ohjelma hyvin hallinnoitu?

EUVL C 295, 30.11.2004

| — | Erityiskertomus nro 3/2004 yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2004 yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyvien sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperinnästä

EUVL C 269, 4.11.2004

| — | Erityiskertomus nro 6/2004 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2004 nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmän käyttöönotosta Euroopan unionissa

EUVL C 29, 4.2.2005

| — | Erityiskertomus nro 7/2004 raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2004 raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä

EUVL C 41, 17.2.2005

| — | Erityiskertomus nro 8/2004 suu- ja sorkkataudin torjuntaa koskevien toimenpiteiden ja menojen hallinnoinnista ja valvonnasta komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2004 suu- ja sorkkataudin torjuntaa koskevien toimenpiteiden ja menojen hallinnoinnista ja valvonnasta komissiossa

EUVL C 54, 3.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa

EUVL C 67, 18.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 3/2005 maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2005 maaseudun kehittämisestä: maatalouden ympäristömenojen todentaminen

EUVL C 279, 11.11.2005

Rakennetoimet

| — | Erityiskertomus nro 3/2000 Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (ohjausosasto) — Toimet nuorten työllistämisen edistämiseksi |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2000 Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (ohjausosasto) — Toimet nuorten työllistämisen edistämiseksi

EYVL C 100, 7.4.2000

| — | Erityiskertomus nro 7/2000 Irlannin kansainvälisestä rahastosta sekä erityisestä tukiohjelmasta rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueiden kreivikunnissa vuosina 1995—1999 |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2000 Irlannin kansainvälisestä rahastosta sekä erityisestä tukiohjelmasta rauhan ja sovinnon aikaansaamiseksi Pohjois-Irlannissa ja Irlannin raja-alueiden kreivikunnissa vuosina 1995—1999

EYVL C 146, 25.5.2000

| — | Erityiskertomus nro 15/2000 koheesiorahastosta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 15/2000 koheesiorahastosta

EYVL C 279, 2.10.2000

| — | Erityiskertomus nro 1/2001 kaupunkialueita koskevasta yhteisöaloitteesta (Urban) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2001 kaupunkialueita koskevasta yhteisöaloitteesta (Urban)

EYVL C 124, 25.4.2001

| — | Erityiskertomus nro 10/2001 rakennerahastojen varainhoidon valvonnasta, komission asetukset (EY) N:o 2064/97 ja (EY) N:o 1681/94 |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2001 rakennerahastojen varainhoidon valvonnasta, komission asetukset (EY) N:o 2064/97 ja (EY) N:o 1681/94

EYVL C 314, 8.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 12/2001 tietyistä työllisyyden rakennetuista: EAKR:n tukien työllisyysvaikutukset ja ESR:n toimenpiteet pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 12/2001 tietyistä työllisyyden rakennetuista: EAKR:n tukien työllisyysvaikutukset ja ESR:n toimenpiteet pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi

EYVL C 334, 28.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 3/2002 Employment-Integra-yhteisöaloitteesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2002 Employment-Integra-yhteisöaloitteesta

EYVL C 263, 29.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 4/2002 paikallisista työllisyystoimista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2002 paikallisista työllisyystoimista

EUVL C 263, 29.10.2002

| — | Erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000—2006 |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2003 rakennerahastojen tukitoimiin liittyvän ohjelmatyön täytäntöönpanosta kaudella 2000—2006

EUVL C 174, 23.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 4/2004 Euroopan laajuisen yhteistyön ohjelmatyöstä — Interreg III -yhteisöaloite |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2004 Euroopan laajuisen yhteistyön ohjelmatyöstä — Interreg III -yhteisöaloite

EUVL C 303, 7.12.2004

Sisäiset politiikat

| — | Erityiskertomus nro 9/2000 Euroopan laajuisista verkoista (TEN) — televiestintä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2000 Euroopan laajuisista verkoista (TEN) — televiestintä

EYVL C 166, 15.6.2000

| — | Erityiskertomus nro 10/2000 Yhteisen tutkimuskeskuksen julkisista hankintasopimuksista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2000 Yhteisen tutkimuskeskuksen julkisista hankintasopimuksista

EYVL C 172, 21.6.2000

| — | Erityiskertomus nro 9/2001 tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmasta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2001 tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmasta

EYVL C 349, 10.12.2001

| — | Erityiskertomus nro 2/2002 yhteisön Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -toimintaohjelmista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2002 yhteisön Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -toimintaohjelmista

EYVL C 136, 7.6.2002

| — | Erityiskertomus nro 11/2003 ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 11/2003 ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE)

EUVL C 292, 2.12.2003

| — | Erityiskertomus nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998—2002) epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2004 tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan viidennen puiteohjelman (1998—2002) epäsuorien TTK-toimien hallinnoinnista

EUVL C 99, 23.4.2004

Ulkoiset toimet

| — | Erityiskertomus nro 2/2000 Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinalle rauhan ja oikeusvaltion palauttamiseksi myöntämästä tuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2000 Euroopan unionin Bosnia ja Hertsegovinalle rauhan ja oikeusvaltion palauttamiseksi myöntämästä tuesta

EYVL C 85, 23.3.2000

| — | Erityiskertomus nro 4/2000 AKT-maita koskevista kunnostamistoimista tavanomaista kehitysapua valmistelevana välineenä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2000 AKT-maita koskevista kunnostamistoimista tavanomaista kehitysapua valmistelevana välineenä

EYVL C 113, 19.4.2000

| — | Erityiskertomus nro 12/2000 kolmansien maiden ihmisoikeus- ja demokratiatilanteen kehittämiseen tarkoitetun Euroopan unionin tuen hallinnoinnista komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 12/2000 kolmansien maiden ihmisoikeus- ja demokratiatilanteen kehittämiseen tarkoitetun Euroopan unionin tuen hallinnoinnista komissiossa

EYVL C 230, 10.8.2000

| — | Erityiskertomus nro 16/2000 Phare- ja Tacis-ohjelmien palvelusopimuksiin liittyvistä kilpailumenettelyistä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 16/2000 Phare- ja Tacis-ohjelmien palvelusopimuksiin liittyvistä kilpailumenettelyistä

EYVL C 350, 6.12.2000

| — | Erityiskertomus nro 18/2000 maataloustuotteiden jakeluohjelmasta Venäjän federaatiolle |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 18/2000 maataloustuotteiden jakeluohjelmasta Venäjän federaatiolle

EYVL C 25, 25.1.2001

| — | Erityiskertomus nro 19/2000 komission hoitamasta palestiinalaisyhteiskunnan avustusohjelman hallinnosta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 19/2000 komission hoitamasta palestiinalaisyhteiskunnan avustusohjelman hallinnosta

EYVL C 32, 31.1.2001

| — | Erityiskertomus nro 21/2000 yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea koskevien komission ohjelmien hallinnoinnista (erityisesti maakohtaisesta ohjelmasuunnittelusta, hankkeiden valmistelusta ja lähetystöjen roolista) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 21/2000 yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea koskevien komission ohjelmien hallinnoinnista (erityisesti maakohtaisesta ohjelmasuunnittelusta, hankkeiden valmistelusta ja lähetystöjen roolista)

EYVL C 57, 22.2.2001

| — | Erityiskertomus nro 2/2001 Kosovon kriisin uhreille myönnetyn humanitaarisen hätäavun hallinnoinnista (ECHO) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2001 Kosovon kriisin uhreille myönnetyn humanitaarisen hätäavun hallinnoinnista (ECHO)

EYVL C 168, 12.6.2001 ja EYVL C 159, 3.7.2002

| — | Erityiskertomus nro 3/2001 kansainvälisten kalastussopimusten hallinnoinnista komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2001 kansainvälisten kalastussopimusten hallinnoinnista komissiossa

EYVL C 210, 27.7.2001

| — | Erityiskertomus nro 5/2001 talousarviotukiin kohdennettuihin rakennesopeutustukiin liittyvistä vastikevaroista (seitsemäs ja kahdeksas EKR) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2001 talousarviotukiin kohdennettuihin rakennesopeutustukiin liittyvistä vastikevaroista (seitsemäs ja kahdeksas EKR)

EYVL C 257, 14.9.2001

| — | Erityiskertomus nro 11/2001 Tacis-ohjelmaan kuuluvasta raja-alueyhteistyöohjelmasta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 11/2001 Tacis-ohjelmaan kuuluvasta raja-alueyhteistyöohjelmasta

EYVL C 329, 23.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 13/2001 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 13/2001 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) hallinnoinnista

EYVL C 338, 30.11.2001

| — | Erityiskertomus nro 1/2002 makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille ja rakennesopeutustuista Välimeren alueen maille |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2002 makrotaloudellisesta rahoitusavusta kolmansille maille ja rakennesopeutustuista Välimeren alueen maille

EYVL C 121, 23.5.2002

| — | Erityiskertomus nro 2/2003 yleisestä talousarviosta rahoitettavan Euroopan unionin elintarviketurvapolitiikan täytäntöönpanosta kehitysmaissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2003 yleisestä talousarviosta rahoitettavan Euroopan unionin elintarviketurvapolitiikan täytäntöönpanosta kehitysmaissa

EUVL C 93, 17.4.2003

| — | Erityiskertomus nro 5/2003 ehdokasmaiden ympäristöhankkeiden Phare- ja Ispa-rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2003 ehdokasmaiden ympäristöhankkeiden Phare- ja Ispa-rahoituksesta

EUVL C 167, 17.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 6/2003 twinning-toiminnasta pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2003 twinning-toiminnasta pääasiallisena instituutioiden kehittämisen keinona ehdokasmaissa

EUVL C 167, 17.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 8/2003 EKR:sta rahoitettujen infrastruktuuritoimien täytäntöönpanosta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2003 EKR:sta rahoitettujen infrastruktuuritoimien täytäntöönpanosta

EUVL C 181, 31.7.2003

| — | Erityiskertomus nro 10/2003 Intialle myönnettyä kehitysapua koskevan komission hallinnoinnin vaikuttavuudesta köyhille annetun tuen kohdentamisessa ja kestävän kehityksen varmistamisessa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2003 Intialle myönnettyä kehitysapua koskevan komission hallinnoinnin vaikuttavuudesta köyhille annetun tuen kohdentamisessa ja kestävän kehityksen varmistamisessa

EUVL C 211, 5.9.2003

| — | Erityiskertomus nro 15/2003 Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavien pienimuotoisia hankkeita koskevien ohjelmien tarkastuksesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 15/2003 Euroopan kehitysrahastosta rahoitettavien pienimuotoisia hankkeita koskevien ohjelmien tarkastuksesta

EUVL C 63, 11.3.2004

| — | Erityiskertomus nro 5/2004 ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevasta Phare-tuesta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2004 ehdokasmaita rakennerahastojen hallinnointiin valmistelevasta Phare-tuesta

EUVL C 15, 20.1.2005

| — | Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 10/2004 yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin hajauttamisesta komission lähetystöille

EUVL C 72, 22.3.2005

| — | Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille: komission tapa hallinnoida julkistalouden uudistusta

EUVL C 249, 7.10.2005

| — | Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2005 Aasian maiden kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön hallinnoinnista komissiossa

EUVL C 260, 19.10.2005

Hallintomenot

| — | Erityiskertomus nro 5/2000 yhteisöjen tuomioistuimen kiinteistömenoista (lisärakennukset Erasmus ja Thomas More sekä lisärakennus C) |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2000 yhteisöjen tuomioistuimen kiinteistömenoista (lisärakennukset Erasmus ja Thomas More sekä lisärakennus C)

EYVL C 109, 14.4.2000

| — | Erityiskertomus nro 13/2000 Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien menoista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 13/2000 Euroopan parlamentin poliittisten ryhmien menoista

EYVL C 181, 28.6.2000

| — | Erityiskertomus nro 3/2003 yhteisön toimielinten työkyvyttömyyseläkejärjestelmästä |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2003 yhteisön toimielinten työkyvyttömyyseläkejärjestelmästä

EUVL C 109, 7.5.2003

| — | Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2005 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) hallinnoinnista

EUVL C 202, 18.8.2005

| — | Erityiskertomus nro 5/2005 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston tulkkausmenoista |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2005 Euroopan parlamentin, komission ja neuvoston tulkkausmenoista

Julkaistaan lähiaikoina

Rahoitusvälineet ja pankkitoiminta

| — | Erityiskertomus nro 6/2000 yhteisön korkotukien myöntämisestä Euroopan investointipankin väliaikaisen lainajärjestelmän yhteydessä antamille pk-yritysten lainoille |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2000 yhteisön korkotukien myöntämisestä Euroopan investointipankin väliaikaisen lainajärjestelmän yhteydessä antamille pk-yritysten lainoille

EYVL C 152, 31.5.2000

Erityisvuosikertomukset

EHTY:n tilinpäätös

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 1999 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 1999

EYVL C 281, 4.10.2000

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2000 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2000

EYVL C 185, 30.6.2001 ja EYVL C 363, 19.12.2001

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 2001

EYVL C 158, 3.7.2002

| — | Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 23 päivänä heinäkuuta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan hiili- ja teräsyhteisön tilinpäätöksestä 23 päivänä heinäkuuta 2002

EUVL C 127, 29.5.2003

EHTY:n vuosikertomus

| — | EHTY:n varainhoitovuotta 1999 koskeva vuosikertomus |
| --- | --- |

—

EHTY:n varainhoitovuotta 1999 koskeva vuosikertomus

EYVL C 347, 4.12.2000

| — | EHTY:n varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus |
| --- | --- |

—

EHTY:n varainhoitovuotta 2000 koskeva vuosikertomus

EYVL C 366, 20.12.2001

| — | EHTY:n varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus sekä tarkastuslausuma |
| --- | --- |

—

EHTY:n varainhoitovuotta 2001 koskeva vuosikertomus sekä tarkastuslausuma

EYVL C 302, 5.12.2002

| — | EHTY:n vuosikertomus ja tarkastuslausuma 23 päivänä heinäkuuta 2002 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

EHTY:n vuosikertomus ja tarkastuslausuma 23 päivänä heinäkuuta 2002 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EUVL C 224, 19.9.2003

Euratomin hankintakeskus

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 1999 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 1999 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2000 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2000 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euratomin hankintakeskuksen varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä

Ei julkaistu EUVL:ssä

Joint European Torus (JET) -yhteisyritys

| — | Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 1999 tileistä |
| --- | --- |

—

Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 1999 tileistä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2000 tileistä |
| --- | --- |

—

Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2000 tileistä

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2001 tileistä |
| --- | --- |

—

Kertomus Joint European Torus (JET) -yhteisyrityksen vuoden 2001 tileistä

Ei julkaistu EYVL:ssä

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Dublinin säätiö)

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Dublinin säätiö) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Dublinin säätiö) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2002 tilinpäätöksestä

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön varainhoitovuoden 2003 tilinpäätöksestä

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop — Thessaloniki)

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop - Thessaloniki) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop - Thessaloniki) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Eurooppa-koulut

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2001

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurooppa-koulujen tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2003

Ei julkaistu EUVL:ssä

Euroopan rahapoliittinen instituutti ja Euroopan keskuspankki

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 1999 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 1999 osalta

EYVL C 47, 13.2.2001

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2000 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2000 osalta

EYVL C 341, 4.12.2001

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2001 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2001 osalta

EYVL C 259, 25.10.2002

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2002 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2002 osalta

EUVL C 45, 20.2.2004

| — | Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2003 osalta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan keskuspankin hallinnon tehokkuuden tarkastuksesta tilikauden 2003 osalta

EUVL C 286, 23.11.2004

Schengenin sopimusten hallinnointi

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja SIRENE-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 3. toukokuuta ja 31. joulukuuta 1999 välisenä aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja SIRENE-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 3. toukokuuta ja 31. joulukuuta 1999 välisenä aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja SIRENE-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja SIRENE-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja Sirene-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston pääsihteerin/korkean edustajan joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien hallintoyksikön help desk -palvelimen ja Sirene-verkon toisen vaiheen perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten (Schengenin sopimukset) hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Schengenin sopimuksiin liittyvästä tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Schengenin sopimuksiin liittyvästä tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

Sisnet-sopimusten hallinnointi

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana |
| --- | --- |

—

Erityisvuosikertomus tilinpäätöksestä, joka koskee neuvoston varapääsihteerin joidenkin jäsenvaltioiden edustajana tekemien Schengen-ympäristön tietoliikenneinfrastruktuurin, Sisnetin, perustamista ja toimintaa koskevien sopimusten hallinnointia 31. joulukuuta 2001 päättyneen varainhoitovuoden aikana

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004 |
| --- | --- |

—

Kertomus Sisnetin tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2004

Ei julkaistu EUVL:ssä

Yhteisön kasvilajikevirasto (Angers)

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston (Angers) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston (Angers) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus yhteisön kasvilajikeviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto (Alicante)

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto (Bilbao)

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston (Bilbao) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston (Bilbao) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan ympäristökeskus (Kööpenhamina)

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen (Kööpenhamina) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen (Kööpenhamina) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (Lissabon)

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (Lissabon) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (Lissabon) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan lääkevirasto (Lontoo)

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston (Lontoo) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston (Lontoo) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston varainhoitovuoden 2001 tilinpäätöksestä

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lääkearviointiviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan unionin elinten käännöskeskus (Luxemburg)

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen (Luxemburg) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen (Luxemburg) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan koulutussäätiö (Torino)

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön (Torino) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön (Torino) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan koulutussäätiön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus (Wien)

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen (Wien) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen (Wien) tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1999 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 373, 27.12.2000

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EYVL C 372, 28.12.2001

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan jälleenrakennusvirasto (Thessaloniki)

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston kirjanpidosta ja Kosovolle tarkoitetun avun täytäntöönpanosta vuonna 2000 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston kirjanpidosta ja Kosovolle tarkoitetun avun täytäntöönpanosta vuonna 2000

EYVL C 355, 13.12.2001

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2001

EYVL C 326, 27.12.2002

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 41, 17.2.2005

Euroopan meriturvallisuusvirasto

| — | Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan meriturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

| — | Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan lentoturvallisuusviraston tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

| — | Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Eurojust

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 319, 30.12.2003

| — | Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003 |
| --- | --- |

—

Kertomus Eurojust-yksikön tilinpäätöksestä varainhoitovuodelta 2003

EUVL C 324, 30.12.2004

Valmistelukunta

| — | Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä (21. helmikuuta 2002 alkaneelta ja 31. joulukuuta 2002 päättyneeltä) varainhoitovuodelta 2002 |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä (21. helmikuuta 2002 alkaneelta ja 31. joulukuuta 2002 päättyneeltä) varainhoitovuodelta 2002

EUVL C 122, 22.5.2003

| — | Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Euroopan unionin tulevaisuutta käsittelevän valmistelukunnan pääsihteerin laatimasta tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta

EUVL C 157, 14.6.2004

Galileo-yhteisyritys

| — | Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta |
| --- | --- |

—

Kertomus Galileo-yhteisyrityksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2004 päättyneeltä varainhoitovuodelta

Ei julkaistu EUVL:ssä

Lausunnot

| — | Lausunto nro 1/2000 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta erottamalla sisäisen tarkastuksen tehtävä ennakkovalvonnan tehtävästä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2000 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen muuttamisesta erottamalla sisäisen tarkastuksen tehtävä ennakkovalvonnan tehtävästä

EYVL C 327, 17.11.2000

| — | Lausunto nro 2/2000 yhteisön kasvilajikeviraston (Angers) varainhoitosääntöjä koskevasta muutosehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2000 yhteisön kasvilajikeviraston (Angers) varainhoitosääntöjä koskevasta muutosehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 1/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 sekä useiden muiden yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien asetusten muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 sekä useiden muiden yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevien asetusten muuttamisesta

EYVL C 55, 21.2.2001

| — | Lausunto nro 2/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta

EYVL C 162, 5.6.2001

| — | Lausunto nro 3/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä

EYVL C 162, 5.6.2001

| — | Lausunto nro 4/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta (aihe: palvelussuhteen lopulliseen päättymiseen liittyvän korvauksen saajien verotus) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta (aihe: palvelussuhteen lopulliseen päättymiseen liittyvän korvauksen saajien verotus)

EYVL C 162, 5.6.2001

| — | Lausunto nro 5/2001 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2001 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 6/2001 komission luonnoksesta asetukseksi tiettyjen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä joulukuuta 1993 annetun komission asetuksen(Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2001 komission luonnoksesta asetukseksi tiettyjen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä joulukuuta 1993 annetun komission asetuksen(Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93 muuttamisesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 7/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta: Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavat asetukset ja määräykset |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 muuttamisesta: Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavat asetukset ja määräykset

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 8/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemasta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2001 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisön ohjelmien hallinnointiin liittyvistä tietyistä tehtävistä huolehtivien toimeenpanovirastojen asemasta

EYVL C 345, 6.12.2001

| — | Lausunto nro 9/2001 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta (2001/0115 (COD)-KOM(2001) 272 lopullinen) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2001 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellisesta suojaamisesta (2001/0115 (COD)-KOM(2001) 272 lopullinen)

EYVL C 14, 17.1.2002

| — | Lausunto nro 1/2002 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2002 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (Alicante) varainhoitoasetuksen muuttamista koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 2/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta

EYVL C 92, 17.4.2002

| — | Lausunto nro 3/2002 Eurojust-yksikön talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta luonnoksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2002 Eurojust-yksikön talousarvioon sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta luonnoksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 4/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä, annetun asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 muuttamisesta

EYVL C 225, 20.9.2002

| — | Lausunto nro 5/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2002 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen komission virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä komission uudistamisen yhteydessä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 6/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamiesten palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 7/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin virkamiesten ja puolueryhmien väliaikaisten toimihenkilöiden palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin virkamiesten ja puolueryhmien väliaikaisten toimihenkilöiden palvelussuhteen lopullista päättymistä koskevista erityistoimenpiteistä

EYVL C 236, 1.10.2002

| — | Lausunto nro 8/2002 Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvioon sovellettavaa tarkistettua varainhoitosääntöä koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2002 Euroopan jälleenrakennusviraston talousarvioon sovellettavaa tarkistettua varainhoitosääntöä koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EYVL:ssä

| — | Lausunto nro 9/2002 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2002 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta

EYVL C 285, 21.11.2002

| — | Lausunto nro 10/2002 komission ehdotuksesta Euroopan yhteisön erillisvirastojen perustamissäädösten muuttamiseksi uuden varainhoitoasetuksen hyväksymisen johdosta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 10/2002 komission ehdotuksesta Euroopan yhteisön erillisvirastojen perustamissäädösten muuttamiseksi uuden varainhoitoasetuksen hyväksymisen johdosta

EYVL C 285, 21.11.2002

| — | Lausunto nro 11/2002 ehdotuksesta komission asetukseksi, joka liittyy Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettujen elinten varainhoidon puiteasetukseen |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 11/2002 ehdotuksesta komission asetukseksi, joka liittyy Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettujen elinten varainhoidon puiteasetukseen

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 12/2002 neuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun AKT—EY-kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavaa varainhoitoasetusta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 12/2002 neuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun AKT—EY-kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavaa varainhoitoasetusta

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 13/2002 komission asetusluonnoksesta, joka koskee 25 päivänä kesäkuuta 2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta yleisestä varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissääntöjä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 13/2002 komission asetusluonnoksesta, joka koskee 25 päivänä kesäkuuta 2002 Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta yleisestä varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissääntöjä

EYVL C 12, 17.1.2003

| — | Lausunto nro 14/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, joka koskee Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 14/2002 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, joka koskee Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamista

EYVL C 21, 28.1.2003

| — | Lausunto nro 1/2003 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit, piirustukset ja mallit) talousarviokomitean ehdotuksesta asetukseksi virastoon sovellettavista varainhoitosäännöksistä (”varainhoitoasetus”) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2003 sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit, piirustukset ja mallit) talousarviokomitean ehdotuksesta asetukseksi virastoon sovellettavista varainhoitosäännöksistä (”varainhoitoasetus”)

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 2/2003 yhteisön kasvilajikeviraston hallintoneuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee virastoon sovellettavia varainhoitosääntöjä (”varainhoitoasetus”) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2003 yhteisön kasvilajikeviraston hallintoneuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee virastoon sovellettavia varainhoitosääntöjä (”varainhoitoasetus”)

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 3/2003 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2003 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 4/2003 Euroopan unionin elinten käännöskeskukseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2003 Euroopan unionin elinten käännöskeskukseen sovellettavaa varainhoitoasetusta koskevasta ehdotuksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 5/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi virkamiesten palvelukseen ottamista Euroopan yhteisöihin koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä Kyproksen, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Tšekin, Slovakian ja Slovenian liittymisen vuoksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi virkamiesten palvelukseen ottamista Euroopan yhteisöihin koskevista väliaikaisista erityistoimenpiteistä Kyproksen, Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Maltan, Puolan, Tšekin, Slovakian ja Slovenian liittymisen vuoksi

EUVL C 224, 19.9.2003

| — | Lausunto nro 6/2003 ehdotuksesta Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) varainhoitoasetukseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2003 ehdotuksesta Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) varainhoitoasetukseksi

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 7/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2000/597/EY, Euratom soveltamisesta annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 muuttamisesta

EUVL C 318, 30.12.2003

| — | Lausunto nro 8/2003 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 8/2003 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön tukiohjelman perustamisesta yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi toteutettavien toimien tukemiseksi

EUVL C 318, 30.12.2003

| — | Lausunto nro 9/2003 komission asetusluonnoksesta, joka koskee tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaista toimeenpanovirastojen varainhoidon malliasetusta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 9/2003 komission asetusluonnoksesta, joka koskee tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaista toimeenpanovirastojen varainhoidon malliasetusta

EUVL C 19, 23.1.2004

| — | Lausunto nro 10/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 10/2003 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi, jolla muutetaan asetusta (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

EUVL C 19, 23.1.2004

| — | Lausunto nro 1/2004 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2004 muutetusta ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta

EUVL C 75, 24.3.2004

| — | Lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus) |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2004 ”yhtenäisestä tarkastusmallista” (single audit) (sekä yhteisön sisäisen valvonnan menettelyjä koskeva ehdotus)

EUVL C 107, 30.4.2004

| — | Lausunto nro 1/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 1/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta

EUVL C 121, 20.5.2005 ja EUVL C 167, 7.7.2005

| — | Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 2/2005 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä

EUVL C 121, 20.5.2005

| — | Lausunto nro 3/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 3/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 muuttamista

EUVL C 124, 23.5.2005

| — | Lausunto nro 4/2005 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä sekä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi täytäntöönpanotoimenpiteistä budjettiaseman epätasapainon korjaamiseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (...) tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 4/2005 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä sekä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi täytäntöönpanotoimenpiteistä budjettiaseman epätasapainon korjaamiseksi Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (...) tehdyn neuvoston päätöksen 4 ja 5 artiklan mukaisesti

EUVL C 167, 7.7.2005

| — | Lausunto nro 5/2005 kasvilajikeviraston hallintoneuvoston 16. syyskuuta 2004 hyväksymästä viraston varainhoitoasetusta koskevasta tarkistusluonnoksesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 5/2005 kasvilajikeviraston hallintoneuvoston 16. syyskuuta 2004 hyväksymästä viraston varainhoitoasetusta koskevasta tarkistusluonnoksesta

Ei julkaistu EUVL:ssä

| — | Lausunto nro 6/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 6/2005 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista annettujen asetusten (EY) N:o 1073/1999 ja (Euratom) N:o 1074/1999 muuttamisesta

EUVL C 202, 18.8.2005

| — | Lausunto nro 7/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamista toimeenpanovirastojen tilinpitäjien toimien osalta |
| --- | --- |

—

Lausunto nro 7/2005 komission asetusluonnoksesta, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamista toimeenpanovirastojen tilinpitäjien toimien osalta

EUVL C 249, 7.10.2005

---