# Euroopa Liidu C 279/11.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 279 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide11. november 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 279

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide11. november 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2005/C 279/1 | Eriaruanne nr 3/2005 seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll koos komisjoni vastustega | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2005/C 279/1

Eriaruanne nr 3/2005 seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll koos komisjoni vastustega

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 11.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 279/1

---

ERIARUANNE nr 3/2005

seoses maaelu arenguga: põllumajanduse keskkonnameetmega seotud kulude kontroll koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2005/C 279/01)

SISUKORD

SÕNASTIK

| I–VI | KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–VI

| 1–18 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–18

| 1–11 | Põllumajanduse keskkonnapoliitika |
| --- | --- |

1–11

| 12–18 | Auditi ulatus ja lähenemisviis |
| --- | --- |

12–18

| 19–27 | ÕIGUSAKTID |
| --- | --- |

19–27

| 19–22 | Põllumajanduse keskkonnameede |
| --- | --- |

19–22

| 23–27 | Põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollimine |
| --- | --- |

23–27

| 28–54 | KOMISJONI PUUDUTAVAD AUDITITÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

28–54

| 28–35 | Põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollitavus |
| --- | --- |

28–35

| 29–31 | Põllumajanduse keskkonnaprogrammide elluviimine perioodil 1993–1999 |
| --- | --- |

29–31

| 32–35 | MAKide heakskiitmine komisjoni poolt perioodil 2000–2006 |
| --- | --- |

32–35

| 36–39 | Kontrollisüsteemide toimimise kontrollimine |
| --- | --- |

36–39

| 40–54 | Mahepõllunduse kontroll |
| --- | --- |

40–54

| 41–44 | Mahepõllunduse reguleeriv kontrollisüsteem |
| --- | --- |

41–44

| 45–54 | Mahepõllunduse kontrollisüsteemi rakendamine |
| --- | --- |

45–54

| 55–106 | LIIKMESRIIKE PUUDUTAVAD AUDITITÄHELEPANEKUD |
| --- | --- |

55–106

| 55 | Põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmete kontrollitavus viies liikmesriigis |
| --- | --- |

55

| 56–59 | Halduskontrollid |
| --- | --- |

56–59

| 60–106 | Kohapealsed kontrollid |
| --- | --- |

60–106

| 60–61 | Põllumajanduse keskkonnameetme eripära |
| --- | --- |

60–61

| 62–69 | Üldiste keskkonnanõuete täitmise kontrollimine |
| --- | --- |

62–69

| 70–106 | Osameetmete kontrollimine |
| --- | --- |

70–106

| 107–119 | JÄRELDUSED JA SOOVITUSED |
| --- | --- |

107–119

| 107 | Üldine järeldus |
| --- | --- |

107

| 108–112 | Komisjoni tasandil |
| --- | --- |

108–112

| 113–117 | Liikmesriikide tasandil |
| --- | --- |

113–117

| 118–119 | Soovitused |
| --- | --- |

118–119

LISA: Näiteid Côte d'Ori põllumajanduse keskkonnaprogrammi lepingulistes nõuetes esinevate ebatäpsuste kohta

Komisjoni vastused

Põllumajanduse keskkonnameede

| Põllumajanduse keskkonnameede | : | määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklitega 22–24 sätestatud maaelu arengumeede. |
| --- | --- | --- |
| EAGGF | : | Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisrahastu. |
| IACS | : | (Integrated Administration and Control System) ühtne haldus- ja kontrollisüsteem. |
| MAK | : | maaelu arengukava. |
| MEKA II | : | Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Suurim põllumajanduse keskkonnaprogramm Baden-Württembergis Saksamaal. |
| ÜPP | : | ühine põllumajanduspoliitika. |

:

määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklitega 22–24 sätestatud maaelu arengumeede.

EAGGF

:

Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisrahastu.

IACS

:

(Integrated Administration and Control System) ühtne haldus- ja kontrollisüsteem.

MAK

:

maaelu arengukava.

MEKA II

:

Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Suurim põllumajanduse keskkonnaprogramm Baden-Württembergis Saksamaal.

ÜPP

:

ühine põllumajanduspoliitika.

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I. | Põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse kord aastas talupidajatele, kes kohustuvad tegelema põllumajandusega viisil, mis ületab üldised keskkonnanõuded ja mida loetakse keskkonnasõbralikuks. Meetmele on perioodiks 2000–2006 kavandatud EL-i kaasfinantseerimise osa 13 480 miljonit eurot, mistõttu on tegemist suurima maaelu arengu meetmega (vt punktid 6–7 ja 19–22). |
| --- | --- |

I.

Põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse kord aastas talupidajatele, kes kohustuvad tegelema põllumajandusega viisil, mis ületab üldised keskkonnanõuded ja mida loetakse keskkonnasõbralikuks. Meetmele on perioodiks 2000–2006 kavandatud EL-i kaasfinantseerimise osa 13 480 miljonit eurot, mistõttu on tegemist suurima maaelu arengu meetmega (vt punktid 6–7 ja 19–22).

| II. | Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjonil on piisav kindlus selle kohta, et tootmisviisid ja -tehnikad, mille osas põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse, on kontrollitavad ja kas neid on tegelikkuses nõuetekohaselt kontrollitud ning kas toetusesaajad täidavad oma kohustust järgida keskkonnasõbraliku põllumajandustootmise nõudeid (vt punktid 12–18). |
| --- | --- |

II.

Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjonil on piisav kindlus selle kohta, et tootmisviisid ja -tehnikad, mille osas põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse, on kontrollitavad ja kas neid on tegelikkuses nõuetekohaselt kontrollitud ning kas toetusesaajad täidavad oma kohustust järgida keskkonnasõbraliku põllumajandustootmise nõudeid (vt punktid 12–18).

| III. | Auditi tulemusel selgus, et komisjon:






  — | tagas ainult osaliselt kontrollitavuse enne maaelu arengukava heakskiitmist (vt punktid 32–35), |
| --- | --- | --- |

III.

Auditi tulemusel selgus, et komisjon:

—

tagas ainult osaliselt kontrollitavuse enne maaelu arengukava heakskiitmist (vt punktid 32–35),

| — | ei kontrollinud piisavalt põllumajanduse keskkonnameetme kontrollisüsteemide korrakohast toimimist liikmesriikides (vt punktid 36–39), |
| --- | --- |

—

ei kontrollinud piisavalt põllumajanduse keskkonnameetme kontrollisüsteemide korrakohast toimimist liikmesriikides (vt punktid 36–39),

| — | täitis ainult osaliselt oma kohustusi mahepõllunduse osas, mis on põllumajanduse keskkonnameetme oluline osameede (vt punktid 46–54). |
| --- | --- |

—

täitis ainult osaliselt oma kohustusi mahepõllunduse osas, mis on põllumajanduse keskkonnameetme oluline osameede (vt punktid 46–54).

Mahepõllunduse osas tuvastatud põhiprobleemid on järgmised:

| — | iga-aastased kontrollaktid, mis peaksid andma kindluse kontrollisüsteemi objektiivsuse ja tõhususe kohta, on puudulikud ja ebausaldusväärsed. Isegi kui nad sisaldaksid täielikku ja tõest teavet, ei annaks andmed, mille esitamist neis nõutakse, kindlust läbiviidud kontrollide objektiivsuse ja tõhususe kohta (vt punktid 46–49), |
| --- | --- |

—

iga-aastased kontrollaktid, mis peaksid andma kindluse kontrollisüsteemi objektiivsuse ja tõhususe kohta, on puudulikud ja ebausaldusväärsed. Isegi kui nad sisaldaksid täielikku ja tõest teavet, ei annaks andmed, mille esitamist neis nõutakse, kindlust läbiviidud kontrollide objektiivsuse ja tõhususe kohta (vt punktid 46–49),

| — | aastatel 1998–2001 komisjoni poolt seitsmes liikmesriigis läbi viidud kontrollid tõid esile olulisi puudujääke kontrollisüsteemide järelevalves, kuid nende leidude osas ei võetud piisavaid järelmeetmeid ja edasisi kontrolle ei ole tehtud üheski liikmesriigis (vt punktid 50–54). |
| --- | --- |

—

aastatel 1998–2001 komisjoni poolt seitsmes liikmesriigis läbi viidud kontrollid tõid esile olulisi puudujääke kontrollisüsteemide järelevalves, kuid nende leidude osas ei võetud piisavaid järelmeetmeid ja edasisi kontrolle ei ole tehtud üheski liikmesriigis (vt punktid 50–54).

| IV. | Auditileiud seoses liikmesriikidega puudutavad kohapealsete kontrollide ajastust ja mõningate kesksete osameetmete kontrollitavust:






  — | osameetmeid kontrollitakse väljaspool kohustuse perioodi või ebasobival ajal (vt punktid 74–85), |
| --- | --- | --- |

IV.

Auditileiud seoses liikmesriikidega puudutavad kohapealsete kontrollide ajastust ja mõningate kesksete osameetmete kontrollitavust:

—

osameetmeid kontrollitakse väljaspool kohustuse perioodi või ebasobival ajal (vt punktid 74–85),

| — | üldiste osameetmete osas, nagu tootmispanuse vähendamine või piiramine, põhineb kontroll suures ulatuses toetusesaajate endi avaldustel, mida on raske tõendada (vt punktid 86–96), |
| --- | --- |

—

üldiste osameetmete osas, nagu tootmispanuse vähendamine või piiramine, põhineb kontroll suures ulatuses toetusesaajate endi avaldustel, mida on raske tõendada (vt punktid 86–96),

| — | visuaalse vaatluse tulemustel on liialt suur roll (vt punktid 97–101), |
| --- | --- |

—

visuaalse vaatluse tulemustel on liialt suur roll (vt punktid 97–101),

| — | kontrolli teostajatele ei ole alati antud detailseid juhtnööre ning arvamuse kujundamisel tuginevad nad omaenda teadmistele või kogemustele. Puudub selge alus, millest lähtuvalt tulemusi võrrelda (vt punktid 100–106). |
| --- | --- |

—

kontrolli teostajatele ei ole alati antud detailseid juhtnööre ning arvamuse kujundamisel tuginevad nad omaenda teadmistele või kogemustele. Puudub selge alus, millest lähtuvalt tulemusi võrrelda (vt punktid 100–106).

| V. | Kontrollikoja auditi tulemusel selgus, et põllumajanduse keskkonnameetme kontrollimine põhjustab spetsiifilisi probleeme ja nõuab palju enam ressursse kui ÜPP esimese samba meetme ja teiste maaelu arengumeetmete kontrollimine. Selline kontroll ei anna enamasti isegi rahuldaval määral kindlust mõistlike kulutuste piires (vt punkt 107). |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoja auditi tulemusel selgus, et põllumajanduse keskkonnameetme kontrollimine põhjustab spetsiifilisi probleeme ja nõuab palju enam ressursse kui ÜPP esimese samba meetme ja teiste maaelu arengumeetmete kontrollimine. Selline kontroll ei anna enamasti isegi rahuldaval määral kindlust mõistlike kulutuste piires (vt punkt 107).

| VI. | Komisjon, nõukogu ja parlament peaksid 2007. aastal algava uue programmitöö perioodi osas kaaluma põhimõtte rakendamist, mille kohaselt ei rahastata avalikest vahenditest meedet, mida ei ole võimalik nõuetekohaselt kontrollida (vt punktid 118–119). |
| --- | --- |

VI.

Komisjon, nõukogu ja parlament peaksid 2007. aastal algava uue programmitöö perioodi osas kaaluma põhimõtte rakendamist, mille kohaselt ei rahastata avalikest vahenditest meedet, mida ei ole võimalik nõuetekohaselt kontrollida (vt punktid 118–119).

SISSEJUHATUS

Põllumajanduse keskkonnapoliitika

| 1. | Keskkonnakaitsenõuetega kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmisviiside toetus loodi nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2078/92, mis hõlmab aastaid 1993–1999. (1) |
| --- | --- |

1.

Keskkonnakaitsenõuetega kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmisviiside toetus loodi nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2078/92, mis hõlmab aastaid 1993–1999. (1)

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses “Säästvuse suunas” määratletakse prioriteedina keskkonnaprobleemide kaasamine ühisesse põllumajanduspoliitikasse. (2) Sellele ja Agendas 2000 sisalduvatele sarnastele ettepanekutele vastuseks andis komisjon välja avalduse, kus teatas, et kaasab programmitöö perioodi 2000–2006 tugevdatud põllumajanduse keskkonnameetmed maaelu arenguprogrammide kohustusliku osana. (3) Põllumajanduse keskkonnameede on ainus maaelu arengumeede, mille kaasamine liikmesriikide maaelu arenguprogrammidesse on kohustuslik. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses “Säästvuse suunas” määratletakse prioriteedina keskkonnaprobleemide kaasamine ühisesse põllumajanduspoliitikasse. (2) Sellele ja Agendas 2000 sisalduvatele sarnastele ettepanekutele vastuseks andis komisjon välja avalduse, kus teatas, et kaasab programmitöö perioodi 2000–2006 tugevdatud põllumajanduse keskkonnameetmed maaelu arenguprogrammide kohustusliku osana. (3) Põllumajanduse keskkonnameede on ainus maaelu arengumeede, mille kaasamine liikmesriikide maaelu arenguprogrammidesse on kohustuslik.

| 3. | Euroopa Ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis tõdetakse, et põllumajanduse keskkonnameetmed nõuvad järjest suuremaid ressursse ja nende ulatust tuleb laiendada, võimaldamaks saavutada ühenduse keskkonnaeesmärke. (4) Seega peeti põllumajanduse keskkonnameetmeid esmatähtsaks. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Ühenduse kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis tõdetakse, et põllumajanduse keskkonnameetmed nõuvad järjest suuremaid ressursse ja nende ulatust tuleb laiendada, võimaldamaks saavutada ühenduse keskkonnaeesmärke. (4) Seega peeti põllumajanduse keskkonnameetmeid esmatähtsaks.

| 4. | Perioodi 2000–2006 osas koondas määrus (EÜ) nr 1257/1999 erinevaid maaelu arengumeetmeid. (5) |
| --- | --- |

4.

Perioodi 2000–2006 osas koondas määrus (EÜ) nr 1257/1999 erinevaid maaelu arengumeetmeid. (5)

| 5. | Meetmete elluviimiseks kiitis komisjon heaks maaelu arengukavad (MAK), mis seejärel nimetati maaelu arenguprogrammideks. Need hõlmavad seitsmeaastast perioodi alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 ning need valmistati ette liikmesriikide nimetatud pädevate ametiasutuste poolt. Kokku kiideti heaks 68 maaelu arenguprogrammi, mis sisaldasid põllumajanduse keskkonna- ja muid meetmeid. |
| --- | --- |

5.

Meetmete elluviimiseks kiitis komisjon heaks maaelu arengukavad (MAK), mis seejärel nimetati maaelu arenguprogrammideks. Need hõlmavad seitsmeaastast perioodi alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006 ning need valmistati ette liikmesriikide nimetatud pädevate ametiasutuste poolt. Kokku kiideti heaks 68 maaelu arenguprogrammi, mis sisaldasid põllumajanduse keskkonna- ja muid meetmeid.

| 6. | Põllumajanduse keskkonnameetmeid kaasrahastab terves ühenduses EAGGF tagatisrahastu, mis rahastab 75 % ulatuses eesmärgi 1 piirkondi ja 50 % ulatuses muid piirkondi. (6) 2003. aastal muudeti rahastamiskorda, suurendades osalust eesmärgi 1 piirkondade osas kuni 85 % ja muudes piirkondades kuni 60 %ni. Toetusmäärad on olenevalt osameetmest ja liikmesriigist erinevad, kuid põllumajanduse keskkonnatoetuse keskmine makse EL-is 2001. aastal oli 89 eurot hektari kohta. (7) |
| --- | --- |

6.

Põllumajanduse keskkonnameetmeid kaasrahastab terves ühenduses EAGGF tagatisrahastu, mis rahastab 75 % ulatuses eesmärgi 1 piirkondi ja 50 % ulatuses muid piirkondi. (6) 2003. aastal muudeti rahastamiskorda, suurendades osalust eesmärgi 1 piirkondade osas kuni 85 % ja muudes piirkondades kuni 60 %ni. Toetusmäärad on olenevalt osameetmest ja liikmesriigist erinevad, kuid põllumajanduse keskkonnatoetuse keskmine makse EL-is 2001. aastal oli 89 eurot hektari kohta. (7)

| 7. | 2004. aastal liikmesriikide teatatud EAGGF tagatisrahastu 4 749 miljoni euro suurustest kulutustest 1 739 miljonit oli seotud põllumajanduse keskkonnapoliitikaga vastavalt määrusele (EÜ) nr 1257/1999. (8) Programmitöö perioodil 2000–2006 on 15 liikmega ELile eraldatud 13 480 miljonit eurot, mis moodustab 27 % kõigist maaelu arengu kuludest – seega on põllumajanduse keskkonnameede suurim maaelu arengumeede. 2004. aasta lõpus oli ära kasutatud 10 201 miljonit eurot kogu kavandatud summast. |
| --- | --- |

7.

2004. aastal liikmesriikide teatatud EAGGF tagatisrahastu 4 749 miljoni euro suurustest kulutustest 1 739 miljonit oli seotud põllumajanduse keskkonnapoliitikaga vastavalt määrusele (EÜ) nr 1257/1999. (8) Programmitöö perioodil 2000–2006 on 15 liikmega ELile eraldatud 13 480 miljonit eurot, mis moodustab 27 % kõigist maaelu arengu kuludest – seega on põllumajanduse keskkonnameede suurim maaelu arengumeede. 2004. aasta lõpus oli ära kasutatud 10 201 miljonit eurot kogu kavandatud summast.

| 8. | Nagu nähtub graafikust, on suurem osa ajavahemikul 2000–2003 makstud toetustest seotud Austria, Saksamaa ja Soomega. Austria ja Soome suhteliselt suur osakaal on osaliselt seletatav mõningate liikmesriikide poliitilise otsusega teha põllumajanduse keskkonnameetmele märkimisvääselt suuri kulutusi ja osaliselt asjaoluga, et suuremad liikmesriigid, nagu Itaalia, Prantsusmaa ja Saksamaa, olid alles eelmise perioodi programme lõpule viimas. |
| --- | --- |

8.

Nagu nähtub graafikust, on suurem osa ajavahemikul 2000–2003 makstud toetustest seotud Austria, Saksamaa ja Soomega. Austria ja Soome suhteliselt suur osakaal on osaliselt seletatav mõningate liikmesriikide poliitilise otsusega teha põllumajanduse keskkonnameetmele märkimisvääselt suuri kulutusi ja osaliselt asjaoluga, et suuremad liikmesriigid, nagu Itaalia, Prantsusmaa ja Saksamaa, olid alles eelmise perioodi programme lõpule viimas.

Image

| 9. | Põllumajanduse ja keskkonna seosed on suure riikliku ja poliitilise tähtsusega, eriti nüüd, kus ÜPP reformiga on sätestatud keskkonnanormatiivide ja tavade järgimise tingimus, mille mittetäitmine võib viia otsetoetuse summa vähendamiseni, toetuse tühistamiseni või selle sissenõudmiseni. (9) |
| --- | --- |

9.

Põllumajanduse ja keskkonna seosed on suure riikliku ja poliitilise tähtsusega, eriti nüüd, kus ÜPP reformiga on sätestatud keskkonnanormatiivide ja tavade järgimise tingimus, mille mittetäitmine võib viia otsetoetuse summa vähendamiseni, toetuse tühistamiseni või selle sissenõudmiseni. (9)

| 10. | Põllumajanduse keskkonnameetme kulud hõlmavad maksete tegemist talupidajatele, kes maksete eest võtavad kohustuse toota keskkonnasõbralikul ja üldisi keskkonnanõudeid ületaval viisil; teisisõnu ostab ühendus talupidajailt keskkonnateenust (vt 1. täpsustus).

  1. TäpsustusPõllumajandustootmine on tegevus, mille mõju ulatub kaugemale lihtsast toiduainete tootmisest. Terve tootmisahela jooksul toimub protsesse, mis võivad mõjutada looduskeskkonda. Näiteks pestitsiidide ja väetiste ulatuslik kasutamine, ebaõige kuivendamine või niisutamine, liigne masinate kasutamine või ebasobiv maakasutus võib põhjustada keskkonna olukorra halvenemist. Põllumajandustegevusest loobumine võib aga samuti ELi keskkonnapärandit kahjustada, kuna nii võivad hävida poollooduslikud kasvukohad ning nendega seonduv bioloogiline mitmekesisus ja maastik.Vastavalt määrusele (EÜ) nr 817/2004 peavad liikmesriigid määratlema head põllumajandustavad piirkondlikul või riiklikul tasandil. Hea põllumajandustava peaks vastama tootmisviisile, mida vastutustundlik põllumajandustootja asjaomases piirkonnas järgiks ja mis hõlmab olemasolevate seadusest tulenevate keskkonnanõuete täitmist. Hea põllumajandustava kujutab endast põhinõuet talupidajatele, kes soovivad osaleda põllumajanduse keskkonnakavades.Põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmed on saanud ÜPP keskkonnaeesmärkide saavutamise põhivahendiks. Peamised osameetmed on üleminek mahepõllundusele, erosiooni vältimine, saaste ja tootmispanuse vähendamine ja maastikule iseloomulike vormide säilitamine.Allikas: Euroopa Komisjoni faktileht “Agriculture and the environment”. |
| --- | --- |

10.

Põllumajanduse keskkonnameetme kulud hõlmavad maksete tegemist talupidajatele, kes maksete eest võtavad kohustuse toota keskkonnasõbralikul ja üldisi keskkonnanõudeid ületaval viisil; teisisõnu ostab ühendus talupidajailt keskkonnateenust (vt 1. täpsustus).

1. TäpsustusPõllumajandustootmine on tegevus, mille mõju ulatub kaugemale lihtsast toiduainete tootmisest. Terve tootmisahela jooksul toimub protsesse, mis võivad mõjutada looduskeskkonda. Näiteks pestitsiidide ja väetiste ulatuslik kasutamine, ebaõige kuivendamine või niisutamine, liigne masinate kasutamine või ebasobiv maakasutus võib põhjustada keskkonna olukorra halvenemist. Põllumajandustegevusest loobumine võib aga samuti ELi keskkonnapärandit kahjustada, kuna nii võivad hävida poollooduslikud kasvukohad ning nendega seonduv bioloogiline mitmekesisus ja maastik.Vastavalt määrusele (EÜ) nr 817/2004 peavad liikmesriigid määratlema head põllumajandustavad piirkondlikul või riiklikul tasandil. Hea põllumajandustava peaks vastama tootmisviisile, mida vastutustundlik põllumajandustootja asjaomases piirkonnas järgiks ja mis hõlmab olemasolevate seadusest tulenevate keskkonnanõuete täitmist. Hea põllumajandustava kujutab endast põhinõuet talupidajatele, kes soovivad osaleda põllumajanduse keskkonnakavades.Põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmed on saanud ÜPP keskkonnaeesmärkide saavutamise põhivahendiks. Peamised osameetmed on üleminek mahepõllundusele, erosiooni vältimine, saaste ja tootmispanuse vähendamine ja maastikule iseloomulike vormide säilitamine.Allikas: Euroopa Komisjoni faktileht “Agriculture and the environment”.

| 11. | Kontrollikoja eriaruanne nr 14/2000 “ÜPP ökoloogiliselt säästvamaks muutmine” hõlmas määrusega (EMÜ) nr 2078/92 sätestatud põllumajanduse keskkonnameetmete analüüsi programmitöö perioodil 1993–1999. (10) Eriaruande peamine järeldus põllumajanduse keskkonnameetme kontrollitavuse kohta oli, et väetiste kasutamise vähendamise nõude järgimist ei olnud võimalik kontrollida. Aruande punktis 77 öeldakse, et probleem on komisjoni kontrollijatele tuttav, kuid sellest hoolimata jätkab komisjon selliste meetmete heakskiitmist. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja eriaruanne nr 14/2000 “ÜPP ökoloogiliselt säästvamaks muutmine” hõlmas määrusega (EMÜ) nr 2078/92 sätestatud põllumajanduse keskkonnameetmete analüüsi programmitöö perioodil 1993–1999. (10) Eriaruande peamine järeldus põllumajanduse keskkonnameetme kontrollitavuse kohta oli, et väetiste kasutamise vähendamise nõude järgimist ei olnud võimalik kontrollida. Aruande punktis 77 öeldakse, et probleem on komisjoni kontrollijatele tuttav, kuid sellest hoolimata jätkab komisjon selliste meetmete heakskiitmist.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 12. | Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjonil on piisav kinnitus selle kohta, et konkreetsed tootmisviisid ja põllumajandustehnikad, mille eest põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse, on:






  — | kontrollitavad, |
| --- | --- | --- |

12.

Auditi eesmärk oli hinnata, kas komisjonil on piisav kinnitus selle kohta, et konkreetsed tootmisviisid ja põllumajandustehnikad, mille eest põllumajanduse keskkonnatoetust makstakse, on:

—

kontrollitavad,

| — | tegelikkuses korrakohaselt kontrollitud. |
| --- | --- |

—

tegelikkuses korrakohaselt kontrollitud.

| 13. | Komisjon vajab sellist kinnitust veendumaks, et vastavad kulutused on seaduslikud ja korrektsed, st et toetuskava haldamine liikmesriikide poolt tagab, et põllumajanduse keskkonnatoetuse saajad täidavad oma kohustust toota keskkonnasõbralikul viisil. |
| --- | --- |

13.

Komisjon vajab sellist kinnitust veendumaks, et vastavad kulutused on seaduslikud ja korrektsed, st et toetuskava haldamine liikmesriikide poolt tagab, et põllumajanduse keskkonnatoetuse saajad täidavad oma kohustust toota keskkonnasõbralikul viisil.

| 14. | Auditiga ei püütud anda hinnangut põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmete keskkonnatulule. |
| --- | --- |

14.

Auditiga ei püütud anda hinnangut põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmete keskkonnatulule.

| 15. | Auditi käigus külastati komisjoni ja viit liikmesriiki: Austriat, Prantsusmaad, Saksamaad, Itaaliat ja Luksemburgi märtsist septembrini 2004. (11) Liikmesriigid valiti välja kasutatud summade ja põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmete representatiivsuse põhjal. |
| --- | --- |

15.

Auditi käigus külastati komisjoni ja viit liikmesriiki: Austriat, Prantsusmaad, Saksamaad, Itaaliat ja Luksemburgi märtsist septembrini 2004. (11) Liikmesriigid valiti välja kasutatud summade ja põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmete representatiivsuse põhjal.

| 16. | Komisjoni puhul hõlmas audit põhjalikku analüüsi, kas komisjon tagas põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmete kontrollitavuse enne MAKide heakskiitmist ja kas ta tõendas kontrollisüsteemide korrakohast toimimist liikmesriikides. Erilist tähelepanu pöörati mahepõllunduse seiresüsteemile. |
| --- | --- |

16.

Komisjoni puhul hõlmas audit põhjalikku analüüsi, kas komisjon tagas põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmete kontrollitavuse enne MAKide heakskiitmist ja kas ta tõendas kontrollisüsteemide korrakohast toimimist liikmesriikides. Erilist tähelepanu pöörati mahepõllunduse seiresüsteemile.

| 17. | Liikmesriikidesse tehtud auditikäikude eesmärgiks oli hinnata, kas:






  — | kaasfinantseeritavad põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmed on usaldusväärselt mõõdetavad ja kontrollitavad, |
| --- | --- | --- |

17.

Liikmesriikidesse tehtud auditikäikude eesmärgiks oli hinnata, kas:

—

kaasfinantseeritavad põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmed on usaldusväärselt mõõdetavad ja kontrollitavad,

| — | liikmesriikide kasutatavad kontrollimenetlused annavad neile ja komisjonile piisava kinnituse põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste osas. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide kasutatavad kontrollimenetlused annavad neile ja komisjonile piisava kinnituse põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste osas.

| 18. | Audiitorid pöörasid erilist tähelepanu peamistele osameetmetele, nagu nähtub 1. täpsustusest. (12) Läbivaadatud projektid valiti välja EAGGF tagatisrahastu 2003. aasta maksete põhjal. |
| --- | --- |

18.

Audiitorid pöörasid erilist tähelepanu peamistele osameetmetele, nagu nähtub 1. täpsustusest. (12) Läbivaadatud projektid valiti välja EAGGF tagatisrahastu 2003. aasta maksete põhjal.

ÕIGUSAKTID

Põllumajanduse keskkonnameede (13)

| 19. | Põllumajanduse keskkonnatoetus edendab:






  — | põllumajandusmaa kasutamisviise, mis on kooskõlas keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ning parendamisega, |
| --- | --- | --- |

19.

Põllumajanduse keskkonnatoetus edendab:

—

põllumajandusmaa kasutamisviise, mis on kooskõlas keskkonna, maastiku ja selle iseloomulike vormide, loodusvarade, pinnase ja geneetilise mitmekesisuse kaitse ning parendamisega,

| — | keskkonnasõbraliku põllumajanduse laiendamist ning ekstensiivset karjamajandust, |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbraliku põllumajanduse laiendamist ning ekstensiivset karjamajandust,

| — | põllumajanduses kasutatavate suure loodusliku väärtusega ohustatud kultuurmaastike säilitamist, |
| --- | --- |

—

põllumajanduses kasutatavate suure loodusliku väärtusega ohustatud kultuurmaastike säilitamist,

| — | põllumajandusmaa maastiku ja ajalooliste iseloomulike vormide säilitamist, |
| --- | --- |

—

põllumajandusmaa maastiku ja ajalooliste iseloomulike vormide säilitamist,

| — | keskkonnaplaneerimise kasutamist põllumajanduses. |
| --- | --- |

—

keskkonnaplaneerimise kasutamist põllumajanduses.

| 20. | Hüvitist makstakse talupidajatele, kes võtavad põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuse vähemalt viieks aastaks. Nagu eespool mainitud, peab selline kohustus ületama üldised keskkonnanõuded. |
| --- | --- |

20.

Hüvitist makstakse talupidajatele, kes võtavad põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuse vähemalt viieks aastaks. Nagu eespool mainitud, peab selline kohustus ületama üldised keskkonnanõuded.

| 21. | Hüvitissumma arvutamise aluseks on saamata jäänud tulu ja kohustusest tulenevad lisakulud, samuti arvestatakse ajendi pakkumise vajadusega. |
| --- | --- |

21.

Hüvitissumma arvutamise aluseks on saamata jäänud tulu ja kohustusest tulenevad lisakulud, samuti arvestatakse ajendi pakkumise vajadusega.

| 22. | Määruses sätestatakse ka, kuidas teostada maaelu arengumeetmete programmitööd. (14) Liikmesriigid töötavad oma MAKid välja vastavalt erivajadustele ja -strateegiatele; need koostatakse geograafilisel tasandil, mida peetakse kõige kohasemaks. Seetõttu võib põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmete liik ja nende osakaal MAKides oluliselt varieeruda. |
| --- | --- |

22.

Määruses sätestatakse ka, kuidas teostada maaelu arengumeetmete programmitööd. (14) Liikmesriigid töötavad oma MAKid välja vastavalt erivajadustele ja -strateegiatele; need koostatakse geograafilisel tasandil, mida peetakse kõige kohasemaks. Seetõttu võib põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmete liik ja nende osakaal MAKides oluliselt varieeruda.

Põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollimine

| 23. | Liikmesriikide maaelu arengumeetmete, sealhulgas põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimist puudutavates eeskirjades on kehtestatud, et esialgsed taotlused kavaga liitumiseks ja järgnevad maksetaotlused vaadatakse läbi viisil, mis tagab tõhusa kontrolli toetuste andmise tingimuste täitmise üle. (15) Kontrollimised hõlmavad nii haldus- kui ka kohapealset kontrolli. |
| --- | --- |

23.

Liikmesriikide maaelu arengumeetmete, sealhulgas põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimist puudutavates eeskirjades on kehtestatud, et esialgsed taotlused kavaga liitumiseks ja järgnevad maksetaotlused vaadatakse läbi viisil, mis tagab tõhusa kontrolli toetuste andmise tingimuste täitmise üle. (15) Kontrollimised hõlmavad nii haldus- kui ka kohapealset kontrolli.

| 24. | Halduskontrollid peavad olema ammendavad, see tähendab, et nad tuleb läbi viia enne makse sooritamist iga toetusesaaja ja iga meetme osas. Vajaduse korral sisaldavad halduskontrollid ristkontrolle, kasutades muu hulgas ka ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) andmeid. |
| --- | --- |

24.

Halduskontrollid peavad olema ammendavad, see tähendab, et nad tuleb läbi viia enne makse sooritamist iga toetusesaaja ja iga meetme osas. Vajaduse korral sisaldavad halduskontrollid ristkontrolle, kasutades muu hulgas ka ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) andmeid.

| 25. | Kohapealsete kontrollidega kontrollitakse aastas vähemalt 5 % toetusesaajatest, hõlmates kõik programmdokumentides ettenähtud eri tüüpi maaelu arengu meetmed. (16) Kohapealne kontroll jaotatakse aasta peale vastavalt iga maaelu arengumeetme riskianalüüsile. Kontrollitakse kõiki toetusesaaja maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida. |
| --- | --- |

25.

Kohapealsete kontrollidega kontrollitakse aastas vähemalt 5 % toetusesaajatest, hõlmates kõik programmdokumentides ettenähtud eri tüüpi maaelu arengu meetmed. (16) Kohapealne kontroll jaotatakse aasta peale vastavalt iga maaelu arengumeetme riskianalüüsile. Kontrollitakse kõiki toetusesaaja maksekohustusi ja kohustusi, mida on võimalik kontrollkäigu ajal kontrollida.

| 26. | Oluline säte, mis puudutab ainult põllumajanduse keskkonnatoetust, näeb ette, et maksed põhinevad väetiste, taimekaitsetoodete ja muu tootmispanuse kasutamise piirangutel ainult siis, kui sellised piirangud on tehniliselt ja majanduslikult mõõdetavad. (17) |
| --- | --- |

26.

Oluline säte, mis puudutab ainult põllumajanduse keskkonnatoetust, näeb ette, et maksed põhinevad väetiste, taimekaitsetoodete ja muu tootmispanuse kasutamise piirangutel ainult siis, kui sellised piirangud on tehniliselt ja majanduslikult mõõdetavad. (17)

| 27. | Talupidaja, kes võtab põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuse, mis on seotud talumajapidamise ühe osaga, peab kogu talumajapidamises järgima vähemalt tavapäraseid häid põllumajandustavasid. Liikmesriigid peavad oma MAKides ette nägema hea põllumajandustava kontrollitavad standardid. (18) |
| --- | --- |

27.

Talupidaja, kes võtab põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuse, mis on seotud talumajapidamise ühe osaga, peab kogu talumajapidamises järgima vähemalt tavapäraseid häid põllumajandustavasid. Liikmesriigid peavad oma MAKides ette nägema hea põllumajandustava kontrollitavad standardid. (18)

KOMISJONI PUUDUTAVAD AUDITITÄHELEPANEKUD

Põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollitavus

| 28. | Kontrollikoda analüüsis, kas komisjon oli enne MAKide heakskiitmist taganud põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollitavuse. |
| --- | --- |

28.

Kontrollikoda analüüsis, kas komisjon oli enne MAKide heakskiitmist taganud põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollitavuse.

Põllumajanduse keskkonnaprogrammide elluviimine perioodil 1993–1999

| 29. | Komisjon viis põllumajanduse keskkonnaprogrammide elluviimise kohta perioodil 1993–1999 läbi kaks põhjalikku hindamist. (19) Teine neist viidi läbi 1998. aastal, programmitöö perioodi lõpuosas, kuid enne paljude perioodi osas võetud kohustuste tähtaja lõppu. Euroopa Parlament taotles hindamise läbiviimist enne Agenda 2000 ettepanekute heakskiitmist, millega tugevdataks põllumajanduse keskkonnameetme keskset rolli ÜPPs ning mis oli mõeldud püsivate probleemide ja puudujääkide väljaselgitamiseks. (20) |
| --- | --- |

29.

Komisjon viis põllumajanduse keskkonnaprogrammide elluviimise kohta perioodil 1993–1999 läbi kaks põhjalikku hindamist. (19) Teine neist viidi läbi 1998. aastal, programmitöö perioodi lõpuosas, kuid enne paljude perioodi osas võetud kohustuste tähtaja lõppu. Euroopa Parlament taotles hindamise läbiviimist enne Agenda 2000 ettepanekute heakskiitmist, millega tugevdataks põllumajanduse keskkonnameetme keskset rolli ÜPPs ning mis oli mõeldud püsivate probleemide ja puudujääkide väljaselgitamiseks. (20)

| 30. | Hindamises leiti, et põllumajanduse keskkonnameetmetele on iseloomulikud mitmed probleemid ning et põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuse auditeerimise keerukust ei saa alahinnata. Samuti leiti, et osameetmeid, mis nõuavad talupidajalt tootmispanuse vähendamist teatud koguse võrra või kehtestavad limiidi kasutatava väetise hulga kohta hektaril, on keeruline kontrollida, kuna mullaanalüüsid ei anna usaldusväärset teavet tootmispanuse piiramise kohta. Lisaks märgitakse hindamises, et dokumendikontroll, st talupidajate avalduste usaldamine ja ostudokumentide kontrollimine, ei ole piisav vigade ja eeskirjade eiramise juhtude väljaselgitamiseks. Mõne meetme puhul, kus talupidajal tuleb järgida mitut üldise iseloomuga kohustust (nt heki rajamine), ei ole tegelikud nõuded piisavalt selgelt sõnastatud, et talupidajal oleks arusaadav, mida temalt oodatakse. |
| --- | --- |

30.

Hindamises leiti, et põllumajanduse keskkonnameetmetele on iseloomulikud mitmed probleemid ning et põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuse auditeerimise keerukust ei saa alahinnata. Samuti leiti, et osameetmeid, mis nõuavad talupidajalt tootmispanuse vähendamist teatud koguse võrra või kehtestavad limiidi kasutatava väetise hulga kohta hektaril, on keeruline kontrollida, kuna mullaanalüüsid ei anna usaldusväärset teavet tootmispanuse piiramise kohta. Lisaks märgitakse hindamises, et dokumendikontroll, st talupidajate avalduste usaldamine ja ostudokumentide kontrollimine, ei ole piisav vigade ja eeskirjade eiramise juhtude väljaselgitamiseks. Mõne meetme puhul, kus talupidajal tuleb järgida mitut üldise iseloomuga kohustust (nt heki rajamine), ei ole tegelikud nõuded piisavalt selgelt sõnastatud, et talupidajal oleks arusaadav, mida temalt oodatakse.

| 31. | Hindamises tehakse kokkuvõte, et kui meedet ei ole võimalik nõuetekohaselt kontrollida, ei tohiks seda avalikest vahenditest rahastada ning et toetusmaksete põhjendamisel tuleks keskenduda piisavalt kontrollitavatele meetmetele. Seda järeldust võeti arvesse perioodi 2000–2006 maaelu arengu õigusaktides, eriti määruses (EÜ) nr 817/2004. (21) |
| --- | --- |

31.

Hindamises tehakse kokkuvõte, et kui meedet ei ole võimalik nõuetekohaselt kontrollida, ei tohiks seda avalikest vahenditest rahastada ning et toetusmaksete põhjendamisel tuleks keskenduda piisavalt kontrollitavatele meetmetele. Seda järeldust võeti arvesse perioodi 2000–2006 maaelu arengu õigusaktides, eriti määruses (EÜ) nr 817/2004. (21)

MAKide heakskiitmine komisjoni poolt perioodil 2000–2006

| 32. | 2000. ja 2001. aastal viis komisjon läbi analüüsi liikmesriikide poolt perioodiks 2000–2006 esitatud MAKide kohta. Analüüsiga tagati aga vaid piiratud määral võimalus väljapakutud põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmeid tõhusalt ja mõjusalt kontrollida. |
| --- | --- |

32.

2000. ja 2001. aastal viis komisjon läbi analüüsi liikmesriikide poolt perioodiks 2000–2006 esitatud MAKide kohta. Analüüsiga tagati aga vaid piiratud määral võimalus väljapakutud põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmeid tõhusalt ja mõjusalt kontrollida.

| 33. | 2004. aastal tehtud sisemine riskianalüüs kinnitas, et komisjon oli MAKid heaks kiitnud ilma meetmete kontrollitavust tõendamata, kuna kõigi 68 MAKis esitatud osameetmete ja meetmete kontrollitavust paberil oli keeruline hinnata. Komisjon leidis, et tulevikus tuleks tema roll kontrollitavuse hindajana ümber vaadata. |
| --- | --- |

33.

2004. aastal tehtud sisemine riskianalüüs kinnitas, et komisjon oli MAKid heaks kiitnud ilma meetmete kontrollitavust tõendamata, kuna kõigi 68 MAKis esitatud osameetmete ja meetmete kontrollitavust paberil oli keeruline hinnata. Komisjon leidis, et tulevikus tuleks tema roll kontrollitavuse hindajana ümber vaadata.

| 34. | Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi maaelu arengu kulude kontrollimise eest vastutava üksuse teatel ei ole kontrollitavuse analüüsi läbi viidud, kuna tema hinnangul ei ole see jagatud halduse puhul nõutav. (22) |
| --- | --- |

34.

Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi maaelu arengu kulude kontrollimise eest vastutava üksuse teatel ei ole kontrollitavuse analüüsi läbi viidud, kuna tema hinnangul ei ole see jagatud halduse puhul nõutav. (22)

| 35. | Et oma kohustusi täita, peaks komisjon MAKide heakskiitmisel hindama osameetmete kontrollitavust. Vastasel korral puudub komisjonil kindlus, et liikmesriigid saavad toetuskava korrakohaselt hallata ja tagada, et põllumajanduse keskkonnahüvitise saajad toodavad kohustusele vastaval viisil. Hindamine selgitaks välja ka kõrge kontrolliriskiga osameetmed. |
| --- | --- |

35.

Et oma kohustusi täita, peaks komisjon MAKide heakskiitmisel hindama osameetmete kontrollitavust. Vastasel korral puudub komisjonil kindlus, et liikmesriigid saavad toetuskava korrakohaselt hallata ja tagada, et põllumajanduse keskkonnahüvitise saajad toodavad kohustusele vastaval viisil. Hindamine selgitaks välja ka kõrge kontrolliriskiga osameetmed.

Kontrollisüsteemide toimimise kontrollimine

| 36. | Kontrollikoda analüüsis ühtlasi, kas komisjon oli kontrollinud kontrollisüsteemide korrakohast toimimist perioodil 2000–2006 (määrus (EÜ) nr 1257/1999), eelkõige haldus- ja kohapealsete kontrollide osas. |
| --- | --- |

36.

Kontrollikoda analüüsis ühtlasi, kas komisjon oli kontrollinud kontrollisüsteemide korrakohast toimimist perioodil 2000–2006 (määrus (EÜ) nr 1257/1999), eelkõige haldus- ja kohapealsete kontrollide osas.

| 37. | Komisjon viis läbi rea kontrolle kaheteistkümnesse liikmesriiki septembrist 2000 kuni juunini 2001, saamaks kinnitust, et maaelu arengu kulutuste korrakohaseks haldamiseks ja kontrollimiseks perioodil 2000–2006 on olemas vastavad süsteemid (nn ennetavad päringud). Komisjon tegi kontrollitulemustest kokkuvõtte, mille põhjal muutis liikmesriikidele mõeldud juhendit. (23) |
| --- | --- |

37.

Komisjon viis läbi rea kontrolle kaheteistkümnesse liikmesriiki septembrist 2000 kuni juunini 2001, saamaks kinnitust, et maaelu arengu kulutuste korrakohaseks haldamiseks ja kontrollimiseks perioodil 2000–2006 on olemas vastavad süsteemid (nn ennetavad päringud). Komisjon tegi kontrollitulemustest kokkuvõtte, mille põhjal muutis liikmesriikidele mõeldud juhendit. (23)

| 38. | Kontrollid hõlmasid lisaks põllumajanduse keskkonnameetmetele kõiki ülejäänud maaelu arengumeetmeid, kuid mitte kulutusi ega süsteemide tegelikku toimimist, kuna vastavaid kulutusi ei oldud kontrolli toimumise ajaks veel tehtud. |
| --- | --- |

38.

Kontrollid hõlmasid lisaks põllumajanduse keskkonnameetmetele kõiki ülejäänud maaelu arengumeetmeid, kuid mitte kulutusi ega süsteemide tegelikku toimimist, kuna vastavaid kulutusi ei oldud kontrolli toimumise ajaks veel tehtud.

| 39. | Maaelu arengu eest vastutav raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise üksus on alates sellest kogu ühenduses läbi viinud ebasoodsamate piirkondade maksete kontrolli, kuid ei olnud 2005. aasta alguseks kontrollinud süsteeme põllumajanduse keskkonnatoetuse osas, ehkki see moodustab maaelu arengu kulutuste suurima osa ning seda peetakse kõrge riskiga valdkonnaks (vt punkt 30). (24) |
| --- | --- |

39.

Maaelu arengu eest vastutav raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise üksus on alates sellest kogu ühenduses läbi viinud ebasoodsamate piirkondade maksete kontrolli, kuid ei olnud 2005. aasta alguseks kontrollinud süsteeme põllumajanduse keskkonnatoetuse osas, ehkki see moodustab maaelu arengu kulutuste suurima osa ning seda peetakse kõrge riskiga valdkonnaks (vt punkt 30). (24)

Mahepõllunduse kontroll

| 40. | Kontrollisüsteemide osas on üleminek mahepõllundusele, mis on üks tähtsamaist põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmetest, erijuhtum. (25) Põllumajanduse keskkonnatoetuse saamiseks tuleb täita teatud hulk tingimusi. Nendele tingimustele vastamist ei kontrolli enamikus liikmesriikides tavalised põllumajanduse keskkonnameetme kontrollijad, vaid spetsialiseeritud kontrolliasutused (kolmandad osapooled). |
| --- | --- |

40.

Kontrollisüsteemide osas on üleminek mahepõllundusele, mis on üks tähtsamaist põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmetest, erijuhtum. (25) Põllumajanduse keskkonnatoetuse saamiseks tuleb täita teatud hulk tingimusi. Nendele tingimustele vastamist ei kontrolli enamikus liikmesriikides tavalised põllumajanduse keskkonnameetme kontrollijad, vaid spetsialiseeritud kontrolliasutused (kolmandad osapooled).

Mahepõllunduse reguleeriv kontrollisüsteem

| 41. | Mahepõllunduse osameetme raames toetust saavad talupidajad peavad järgima mahepõllundusmeetodeid puudutavaid üksikasjalikke eeskirju, mis on sätestatud vastavas nõukogu määruses. (26) Mahepõllundusel on kaks erijoont, mis eristavad seda teistest põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmetest. Esiteks kehtib kogu ühenduse piires miinimumstandard toodete mahepõllunduslikele valmistamismeetoditele viitava märgistamise osas ja teiseks kehtib nõue, et tegevusloaga kontrollasutus kontrolliks igal aastal eeskirjade ja standardite järgimist iga tootja poolt. |
| --- | --- |

41.

Mahepõllunduse osameetme raames toetust saavad talupidajad peavad järgima mahepõllundusmeetodeid puudutavaid üksikasjalikke eeskirju, mis on sätestatud vastavas nõukogu määruses. (26) Mahepõllundusel on kaks erijoont, mis eristavad seda teistest põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmetest. Esiteks kehtib kogu ühenduse piires miinimumstandard toodete mahepõllunduslikele valmistamismeetoditele viitava märgistamise osas ja teiseks kehtib nõue, et tegevusloaga kontrollasutus kontrolliks igal aastal eeskirjade ja standardite järgimist iga tootja poolt.

| 42. | Veendumaks, et põllumajanduse keskkonnatoetuse saajad järgivad mahepõllunduse eeskirju, kasutavad liikmesriigid spetsiaalselt mahepõllunduse kontrollimiseks loodud süsteemi. Vastavalt süsteemile peab iga ettevõtjat, kes kasutab mahepõllundusmeetodeid ja soovib oma tooteid vastavalt sellele turustada, vähemalt kord aastas kontrollima. Seda teeb kas riiklik kontrollasutus või (mis esineb tunduvalt sagedamini – 15 liikmesriigist 12 nes) tegevusloaga eraõiguslik kontrollasutus, mis vastab toodete vastavussertifitseerimisega tegelevate asutuste rahvusvahelisele standardile EN 45 011. (27) Talupidajal on õigus valida, milline kontrollasutus vastavad kontrollid läbi viib. |
| --- | --- |

42.

Veendumaks, et põllumajanduse keskkonnatoetuse saajad järgivad mahepõllunduse eeskirju, kasutavad liikmesriigid spetsiaalselt mahepõllunduse kontrollimiseks loodud süsteemi. Vastavalt süsteemile peab iga ettevõtjat, kes kasutab mahepõllundusmeetodeid ja soovib oma tooteid vastavalt sellele turustada, vähemalt kord aastas kontrollima. Seda teeb kas riiklik kontrollasutus või (mis esineb tunduvalt sagedamini – 15 liikmesriigist 12 nes) tegevusloaga eraõiguslik kontrollasutus, mis vastab toodete vastavussertifitseerimisega tegelevate asutuste rahvusvahelisele standardile EN 45 011. (27) Talupidajal on õigus valida, milline kontrollasutus vastavad kontrollid läbi viib.

| 43. | Liikmesriigid peavad kontrollisüsteemi toimimist kontrollima. (28) Selleks määravad nad kontrolliva ametiasutuse, mis vastutab eraõiguslikele kontrollasutustele tegevusloa andmise ja nende tegevuse kontrollimise eest (pädev ametiasutus). Pärast kontrollasutusele tegevusloa andmist peab pädev ametiasutus tagama eraõigusliku kontrollasutuse poolt tehtavate kontrollimiste erapooletuse ning kontrollima selle poolt tehtavate kontrollimiste tõhusust. (29) |
| --- | --- |

43.

Liikmesriigid peavad kontrollisüsteemi toimimist kontrollima. (28) Selleks määravad nad kontrolliva ametiasutuse, mis vastutab eraõiguslikele kontrollasutustele tegevusloa andmise ja nende tegevuse kontrollimise eest (pädev ametiasutus). Pärast kontrollasutusele tegevusloa andmist peab pädev ametiasutus tagama eraõigusliku kontrollasutuse poolt tehtavate kontrollimiste erapooletuse ning kontrollima selle poolt tehtavate kontrollimiste tõhusust. (29)

| 44. | Iga aasta 1. juuliks teavitavad liikmesriigid komisjoni mahepõllunduse määruse rakendamiseks eelmisel aastal võetud meetmetest ning edastavad eelkõige kontrollakti eraõiguslike kontrollasutuste kontrollimise kohta. (30) Komisjon avaldas 2004. aasta juunis mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava, milles märkis, et praegune kontrollisüsteem töötab enamikel juhtudel väga tõhusalt. (31) |
| --- | --- |

44.

Iga aasta 1. juuliks teavitavad liikmesriigid komisjoni mahepõllunduse määruse rakendamiseks eelmisel aastal võetud meetmetest ning edastavad eelkõige kontrollakti eraõiguslike kontrollasutuste kontrollimise kohta. (30) Komisjon avaldas 2004. aasta juunis mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava, milles märkis, et praegune kontrollisüsteem töötab enamikel juhtudel väga tõhusalt. (31)

Mahepõllunduse kontrollisüsteemi rakendamine

| 45. | Et enamik liikmesriike toetub mahepõllunduse kontrollisüsteemile, viies läbi minimaalset 5 % kohapealset kontrolli mahepõllundusele üleminekut puudutava põllumajanduse keskkonna osameetme osas, otsustas kontrollikoda saada kinnitust selle kohta, kas süsteem töötab nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

45.

Et enamik liikmesriike toetub mahepõllunduse kontrollisüsteemile, viies läbi minimaalset 5 % kohapealset kontrolli mahepõllundusele üleminekut puudutava põllumajanduse keskkonna osameetme osas, otsustas kontrollikoda saada kinnitust selle kohta, kas süsteem töötab nõuetekohaselt.

Iga-aastased kontrollaktid

| 46. | Iga-aastastes kontrollaktides tuleks esitada järelevalvekord, mille põhiaspektid on nõue tagada kontrollasutuse poolt läbiviidud kontrollide objektiivsus ning kontrollida nende tõhusust. |
| --- | --- |

46.

Iga-aastastes kontrollaktides tuleks esitada järelevalvekord, mille põhiaspektid on nõue tagada kontrollasutuse poolt läbiviidud kontrollide objektiivsus ning kontrollida nende tõhusust.

| 47. | Kontrollikoda leidis, et:






  a) | mitte kõik liikmesriigid ei saatnud kontrollakte (näiteks Austria). Auditi lõppedes (november 2004) oli 48 aktist, mis 12 liikmesriiki pidid ajavahemiku 2000–2003 kohta saatma, saatmata 15. Pärast seda on aktid esitanud Austria, Prantsusmaa, Iirimaa, Portugal, Hispaania ja Ühendkuningriik (täpsemad andmed on esitatud tabelis); |
| --- | --- | --- |

47.

Kontrollikoda leidis, et:

a)

mitte kõik liikmesriigid ei saatnud kontrollakte (näiteks Austria). Auditi lõppedes (november 2004) oli 48 aktist, mis 12 liikmesriiki pidid ajavahemiku 2000–2003 kohta saatma, saatmata 15. Pärast seda on aktid esitanud Austria, Prantsusmaa, Iirimaa, Portugal, Hispaania ja Ühendkuningriik (täpsemad andmed on esitatud tabelis);

| b) | kontrollaktid koosnevad tabelist, kus on kirjas erinevate eraõiguslike kontrollasutuste tehtud kontrollkäigud, analüüsimiseks võetud valimite arv ning avastatud eeskirjade eiramise juhtude ja rakendatud karistuste arv. Puudub kokkuvõte süsteemi toimimise kohta. Komisjoni juhendis liikmesriikidele akti koostamise kohta on kirjas, et standardtabeli esitamisega on punktis 46 mainitud aruandlusnõue täidetud; (32) |
| --- | --- |

b)

kontrollaktid koosnevad tabelist, kus on kirjas erinevate eraõiguslike kontrollasutuste tehtud kontrollkäigud, analüüsimiseks võetud valimite arv ning avastatud eeskirjade eiramise juhtude ja rakendatud karistuste arv. Puudub kokkuvõte süsteemi toimimise kohta. Komisjoni juhendis liikmesriikidele akti koostamise kohta on kirjas, et standardtabeli esitamisega on punktis 46 mainitud aruandlusnõue täidetud; (32)

| c) | komisjon kasutab kontrollakte piiratud määral; |
| --- | --- |

c)

komisjon kasutab kontrollakte piiratud määral;

| d) | kvaliteet ei ole alati piisav ning kontrollaktides esineb vigu ja vasturääkivusi. Komisjoni juhendis öeldakse, et komisjonile tolleks ajaks esitatud kontrollaktid on olnud väga erinevat laadi, mis raskendab komisjonil rakendamisest täieliku ülevaate saamist. Samasugune olukord valitses ka kontrollikoja auditi ajal; |
| --- | --- |

d)

kvaliteet ei ole alati piisav ning kontrollaktides esineb vigu ja vasturääkivusi. Komisjoni juhendis öeldakse, et komisjonile tolleks ajaks esitatud kontrollaktid on olnud väga erinevat laadi, mis raskendab komisjonil rakendamisest täieliku ülevaate saamist. Samasugune olukord valitses ka kontrollikoja auditi ajal;

| e) | pädevatele ametiasutustele ei ole antud selgeid juhiseid kontrollisüsteemide järelevalve kohta. |
| --- | --- |

e)

pädevatele ametiasutustele ei ole antud selgeid juhiseid kontrollisüsteemide järelevalve kohta.

Tabel

Kontrollaktide esitamine perioodi 2000–2003 kohta kontrollikoja auditi lõpu seisuga (november 2004)

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | | | | |
| Belgia | | | | |
| Taani | n/a | n/a | n/a | n/a |
| Soome | n/a | n/a | n/a | n/a |
| Prantsusmaa | | | | |
| Saksamaaa | | | | |
| Kreeka | | | | |
| Iirimaa | | | | |
| Itaalia | | | | |
| Luksemburg | | | | |
| Holland | n/a | n/a | n/a | n/a |
| Portugal | | | | |
| Hispaania | n/a | * | | |
| Rootsi | | | * | |
| Ühendkuningriik | | | | |
| | = | kontrollakt saadetud |
| | = | kontrollakt saatmata |
| * | = | osaliselt saadetud |
| n/a | = | pole kohaldatav, kuna riikliku ametiasutuse kontrolli puhul kontrollimist ei nõuta |

2000

2001

2002

2003

Austria

Image

Image

Image

Image

Belgia

Image

Image

Image

Image

Taani

n/a

n/a

n/a

n/a

Soome

n/a

n/a

n/a

n/a

Prantsusmaa

Image

Image

Image

Image

Saksamaaa

Image

Image

Image

Image

Kreeka

Image

Image

Image

Image

Iirimaa

Image

Image

Image

Image

Itaalia

Image

Image

Image

Image

Luksemburg

Image

Image

Image

Image

Holland

n/a

n/a

n/a

n/a

Portugal

Image

Image

Image

Image

Hispaania

n/a

Image

Image

Image

Rootsi

Image

Image

Image

Image

Ühendkuningriik

Image

Image

Image

Image

Image

=

kontrollakt saadetud

Image

=

kontrollakt saatmata

*

=

osaliselt saadetud

n/a

=

pole kohaldatav, kuna riikliku ametiasutuse kontrolli puhul kontrollimist ei nõuta

Austria, Prantsusmaa, Iirimaa, Portugali, Hispaania ja Ühendkuningriigi kontrollaktid saadi 2005. aasta juunis.

Allikas: komisjon.

| 48. | Lisaks peavad liikmesriigid iga aasta 31. märtsiks edastama komisjonile hiljemalt eelneva aasta 31. detsembriks kinnitatud kontrollasutuste nimekirja koos nende õigusliku ja tegevusstruktuuriga, nende tavapäraste kontrollimenetluste ja karistussüsteemidega (...). (33) Ehkki liikmesriigid edastavad kontrollasutuste nimekirja, ei saada mitte kõik iga-aastaselt täpsemat teavet nende tavapäraste kontrollimenetluste kohta. |
| --- | --- |

48.

Lisaks peavad liikmesriigid iga aasta 31. märtsiks edastama komisjonile hiljemalt eelneva aasta 31. detsembriks kinnitatud kontrollasutuste nimekirja koos nende õigusliku ja tegevusstruktuuriga, nende tavapäraste kontrollimenetluste ja karistussüsteemidega (...). (33) Ehkki liikmesriigid edastavad kontrollasutuste nimekirja, ei saada mitte kõik iga-aastaselt täpsemat teavet nende tavapäraste kontrollimenetluste kohta.

| 49. | Kontrollikoda on seisukohal, et isegi kui kontrollaktides esitatav teave oleks täielik ja täpne, ei annaks see kinnitust läbiviidud kontrollide objektiivsuse ja tõhususe kohta. |
| --- | --- |

49.

Kontrollikoda on seisukohal, et isegi kui kontrollaktides esitatav teave oleks täielik ja täpne, ei annaks see kinnitust läbiviidud kontrollide objektiivsuse ja tõhususe kohta.

Komisjoni teostatud kontrollid süsteemi toimimise tagamiseks

| 50. | Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat vastutab toiduohutuse eest ning sellega seoses külastas peadirektoraadi veterinaar- ja toiduamet 1998. ja 2001. aasta vahel seitset liikmesriiki. (34) Üks nende külaskäikude eesmärk oli kontrollida, kas mahepõllunduse kontrolli- ja järelevalvesüsteemid töötavad korrakohaselt. |
| --- | --- |

50.

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat vastutab toiduohutuse eest ning sellega seoses külastas peadirektoraadi veterinaar- ja toiduamet 1998. ja 2001. aasta vahel seitset liikmesriiki. (34) Üks nende külaskäikude eesmärk oli kontrollida, kas mahepõllunduse kontrolli- ja järelevalvesüsteemid töötavad korrakohaselt.

| 51. | Kontrollikoda leidis, et komisjonis ei ole ühtset seisukohta mahepõllunduse kontrollimise prioriteetsuse osas. Kui põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat on rõhutanud tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi kontrollide tähtsust, on viimane ise teatanud, et mahepõllunduse kontrollimine ei ole prioriteetne. Pärast viimast külaskäiku 2001. aastal ei ole tehtud rohkem külastusi ega läbi viidud hindamisi. Seega ei ole komisjon taganud kontrollisüsteemide korrakohast toimimist. |
| --- | --- |

51.

Kontrollikoda leidis, et komisjonis ei ole ühtset seisukohta mahepõllunduse kontrollimise prioriteetsuse osas. Kui põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat on rõhutanud tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi kontrollide tähtsust, on viimane ise teatanud, et mahepõllunduse kontrollimine ei ole prioriteetne. Pärast viimast külaskäiku 2001. aastal ei ole tehtud rohkem külastusi ega läbi viidud hindamisi. Seega ei ole komisjon taganud kontrollisüsteemide korrakohast toimimist.

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aruannete järelkontroll

| 52. | Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi poolt liikmesriikidesse tehtud seitsme külaskäigu tulemusel ilmnes olulisi puudusi kontrollisüsteemide järelevalves, mille põhjal esitati soovitusi nii liikmesriikidele kui asjassepuutuvatele komisjoni talitustele. |
| --- | --- |

52.

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi poolt liikmesriikidesse tehtud seitsme külaskäigu tulemusel ilmnes olulisi puudusi kontrollisüsteemide järelevalves, mille põhjal esitati soovitusi nii liikmesriikidele kui asjassepuutuvatele komisjoni talitustele.

| 53. | Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi palvel pidi iga liikmesriik esitama tegevuskava, kirjeldades, mida kavatseb tähelepanekute põhjal ette võtta. Seda tegi ainult Austria. Ülejäänud kuus riiki esitasid kommentaarid neile suunatud aruannete eelnõude kohta. Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat esitas järelkontrolli lõpetuseks põllumajanduse peadirektoraadile palve võtta vajalikud meetmed lahendamata probleemidega tegelemiseks. |
| --- | --- |

53.

Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi palvel pidi iga liikmesriik esitama tegevuskava, kirjeldades, mida kavatseb tähelepanekute põhjal ette võtta. Seda tegi ainult Austria. Ülejäänud kuus riiki esitasid kommentaarid neile suunatud aruannete eelnõude kohta. Tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraat esitas järelkontrolli lõpetuseks põllumajanduse peadirektoraadile palve võtta vajalikud meetmed lahendamata probleemidega tegelemiseks.

| 54. | Kontrollikoda vaatas läbi kõik seitse tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aruannet, nende aluseks olnud materjalid ja nende osas põllumajanduse peadirektoraadi poolt võetud järelkontrollimeetmed. Põllumajanduse peadirektoraat koostas kokkuvõtte kõigi seitsme tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi poolt külastatud liikmesriigi järelkontrolli kohta. Selles tuuakse ära tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi soovitused ja nendele järgnenud meetmed. Kontrollikoda leidis, et tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi poolt tuvastatud oluliste puuduste osas võetud järelmeetmed on ebapiisavad (vt 2. täpsustuses toodud näited). Kontrollikoja hinnangul puudub komisjonil piisav kindlus liikmesriikide kontrolli- ja järelevalvesüsteemi korrakohase toimimise kohta.

  2. täpsustusMahepõllundus: tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi poolt liikmesriikidesse tehtud kontrollkäikudel põhinevad tähelepanekud ja nende järelkontrollAustria: tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi ja põllumajanduse peadirektoraadi hinnangul on kõik probleemid lahendatud, kuna Austria tegevuskavas esitati lahendus kõigile tõstatatud küsimustele. Samas ei ole komisjon võtnud meetmeid tagamaks, et tegevuskava viiakse ellu ning et sellega lahendatakse tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aruandes tõstatatud probleemid:





  — | puudub pädeva ametiasutuse tehniline hinnang kontrollasutuste tööle, |
| --- | --- | --- |

54.

Kontrollikoda vaatas läbi kõik seitse tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aruannet, nende aluseks olnud materjalid ja nende osas põllumajanduse peadirektoraadi poolt võetud järelkontrollimeetmed. Põllumajanduse peadirektoraat koostas kokkuvõtte kõigi seitsme tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi poolt külastatud liikmesriigi järelkontrolli kohta. Selles tuuakse ära tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi soovitused ja nendele järgnenud meetmed. Kontrollikoda leidis, et tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi poolt tuvastatud oluliste puuduste osas võetud järelmeetmed on ebapiisavad (vt 2. täpsustuses toodud näited). Kontrollikoja hinnangul puudub komisjonil piisav kindlus liikmesriikide kontrolli- ja järelevalvesüsteemi korrakohase toimimise kohta.

2. täpsustusMahepõllundus: tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi poolt liikmesriikidesse tehtud kontrollkäikudel põhinevad tähelepanekud ja nende järelkontrollAustria: tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi ja põllumajanduse peadirektoraadi hinnangul on kõik probleemid lahendatud, kuna Austria tegevuskavas esitati lahendus kõigile tõstatatud küsimustele. Samas ei ole komisjon võtnud meetmeid tagamaks, et tegevuskava viiakse ellu ning et sellega lahendatakse tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi aruandes tõstatatud probleemid:





  —

puudub pädeva ametiasutuse tehniline hinnang kontrollasutuste tööle,

| — | tehtud tööd ei dokumenteerita, |
| --- | --- |

—

tehtud tööd ei dokumenteerita,

| — | puuduvad tõendid kontrollijate kohapealsetest kontrollidest, |
| --- | --- |

—

puuduvad tõendid kontrollijate kohapealsetest kontrollidest,

| — | kontrollijatega peetavad vestlused on ebapiisavad, |
| --- | --- |

—

kontrollijatega peetavad vestlused on ebapiisavad,

| — | pädeva ametiasutuse üldiselt usalduslik suhtumine kontrollasutuse tegevusse mahepõllunduse eeskirjade tootjatepoolse järgimise tagamisel. |
| --- | --- |

—

pädeva ametiasutuse üldiselt usalduslik suhtumine kontrollasutuse tegevusse mahepõllunduse eeskirjade tootjatepoolse järgimise tagamisel.

| — | puudub süsteem hindamaks, kas autonoomsete piirkondade kontrollisüsteemid töötavad rahuldavalt, |
| --- | --- |

—

puudub süsteem hindamaks, kas autonoomsete piirkondade kontrollisüsteemid töötavad rahuldavalt,

| — | ainsa tegevusloaga kontrollasutuse puhul oli ebaselge, kas selle üle teostati järelevalvet ja kas asutus vastas kontrollasutustele kehtestatud kohustuslikele rahvusvahelistele standarditele, |
| --- | --- |

—

ainsa tegevusloaga kontrollasutuse puhul oli ebaselge, kas selle üle teostati järelevalvet ja kas asutus vastas kontrollasutustele kehtestatud kohustuslikele rahvusvahelistele standarditele,

| — | kõiki tootjaid ei kontrollitud iga-aastaselt, |
| --- | --- |

—

kõiki tootjaid ei kontrollitud iga-aastaselt,

| — | kontrolliaruannete kvaliteet oli kõikuv. |
| --- | --- |

—

kontrolliaruannete kvaliteet oli kõikuv.

LIIKMESRIIKE PUUDUTAVAD AUDITITÄHELEPANEKUD

Põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmete kontrollitavus viies liikmesriigis

| 55. | Liikmesriikides läbiviidud audit hõlmas nii haldus- kui kohapealset kontrolli, keskendudes viimasele kui abikõlblikkuse tagamise põhielemendile. Kontrollikoda valis välja võimalikult erinevad osameetmed ja audiitorid osalesid koos riiklike/piirkondlike kontrollijatega kontrollkäikudel. Kontrolliti ka üldiste keskkonnanõuete järgimist. |
| --- | --- |

55.

Liikmesriikides läbiviidud audit hõlmas nii haldus- kui kohapealset kontrolli, keskendudes viimasele kui abikõlblikkuse tagamise põhielemendile. Kontrollikoda valis välja võimalikult erinevad osameetmed ja audiitorid osalesid koos riiklike/piirkondlike kontrollijatega kontrollkäikudel. Kontrolliti ka üldiste keskkonnanõuete järgimist.

Halduskontrollid

| 56. | Viies kontrollikoja poolt auditeeritud liikmesriigis on halduskontrollid üldjuhul heal tasemel ning IACS abil tehtavad ristkontrollid aitavad tagada, et deklareeritud pindala ja loomade arv vastavad tegelikkusele. (35) |
| --- | --- |

56.

Viies kontrollikoja poolt auditeeritud liikmesriigis on halduskontrollid üldjuhul heal tasemel ning IACS abil tehtavad ristkontrollid aitavad tagada, et deklareeritud pindala ja loomade arv vastavad tegelikkusele. (35)

| 57. | Luksemburgi põllumajanduse keskkonnaalase peamise osameetme puhul peab põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustus kehtima talumajapidamise kohta täies ulatuses. (36) Nõue lihtsustab halduskontrollide tegemist, kuna toetust makstakse kogu deklareeritud pindala osas. Talupidaja kinnitab, et on täitnud iga-aastase pindaladeklaratsiooni tingimusi ning et ristkontroll teostatakse samamoodi nagu ÜPP esimese samba osas. |
| --- | --- |

57.

Luksemburgi põllumajanduse keskkonnaalase peamise osameetme puhul peab põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustus kehtima talumajapidamise kohta täies ulatuses. (36) Nõue lihtsustab halduskontrollide tegemist, kuna toetust makstakse kogu deklareeritud pindala osas. Talupidaja kinnitab, et on täitnud iga-aastase pindaladeklaratsiooni tingimusi ning et ristkontroll teostatakse samamoodi nagu ÜPP esimese samba osas.

| 58. | Nagu ülejäänud riikides, nii ei ole ka Prantsusmaal toetusesaaja kohustatud võtma kohustuse kogu talumajapidamise ulatuses ning pindalade suurus võib aasta-aastalt varieeruda. Toetusesaaja peab määratlema maatüki, mille osas on vastaval aastal võetud kohustus, IACS pindaladeklaratsioonis. Selleks on tal aga valida ainult kahe koodi vahel, ehkki võimalikke osameetmeid on üle saja. Juhtudel, kus maatüki osas saab võtta kohustuse mitme osameetme raames, on tihti võimatu kindlaks teha, millis(t)e osameetme(te) raames on kohustus tegelikult võetud. |
| --- | --- |

58.

Nagu ülejäänud riikides, nii ei ole ka Prantsusmaal toetusesaaja kohustatud võtma kohustuse kogu talumajapidamise ulatuses ning pindalade suurus võib aasta-aastalt varieeruda. Toetusesaaja peab määratlema maatüki, mille osas on vastaval aastal võetud kohustus, IACS pindaladeklaratsioonis. Selleks on tal aga valida ainult kahe koodi vahel, ehkki võimalikke osameetmeid on üle saja. Juhtudel, kus maatüki osas saab võtta kohustuse mitme osameetme raames, on tihti võimatu kindlaks teha, millis(t)e osameetme(te) raames on kohustus tegelikult võetud.

| 59. | Nende menetluste tõttu ei ole võimalik rakendada automaatset vastavuskontrolli võrdlemaks aastadeklaratsioonis esitatud teavet toetusesaaja poolt allkirjastatud kohustustega. Seega on halduskontrollide väärtus piiratud. |
| --- | --- |

59.

Nende menetluste tõttu ei ole võimalik rakendada automaatset vastavuskontrolli võrdlemaks aastadeklaratsioonis esitatud teavet toetusesaaja poolt allkirjastatud kohustustega. Seega on halduskontrollide väärtus piiratud.

Kohapealsed kontrollid

Põllumajanduse keskkonnameetme eripära

| 60. | ÜPP esimese samba suhtes kehtivate eeskirjade alusel on kaugseire oluline vahend kontrollimaks, kas abitaotlused vastavad tegelikkusele, st kui suur on maatüki pindala (kui suurt osa maa-alast haritakse). Kaugseire ei ole enamikel juhtudel tõhus, et kontrollida keskkonnakohustuste järgimist (milliseid põllumajandusmeetodeid kasutatakse) ja seega tuleb teha kohapealseid füüsilisi kontrolle. See muudab põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmete kontrollimise võrreldes teiste põllumajandustoetustega töömahukamaks ja seega ka kulukamaks. |
| --- | --- |

60.

ÜPP esimese samba suhtes kehtivate eeskirjade alusel on kaugseire oluline vahend kontrollimaks, kas abitaotlused vastavad tegelikkusele, st kui suur on maatüki pindala (kui suurt osa maa-alast haritakse). Kaugseire ei ole enamikel juhtudel tõhus, et kontrollida keskkonnakohustuste järgimist (milliseid põllumajandusmeetodeid kasutatakse) ja seega tuleb teha kohapealseid füüsilisi kontrolle. See muudab põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmete kontrollimise võrreldes teiste põllumajandustoetustega töömahukamaks ja seega ka kulukamaks.

| 61. | Paljude põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete tehniline iseloom nõuab kontrollijatelt spetsiifilisi teadmisi. Näiteks võib tuua kõigile külastatud liikmesriikidele ühise osameetme – tootmispanuse, nagu pestitsiidide ja väetiste, kasutamise piiramine. Sellega seotud kohustuste täitmise hindamine on keerulisem kui lihtsalt kontrollimine, kas maatükil kasvatatakse teatud sorti põllukultuuri. Samamoodi nõuab ka üldiste keskkonnanõuete täitmise kontrollimine eriteadmisi. |
| --- | --- |

61.

Paljude põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete tehniline iseloom nõuab kontrollijatelt spetsiifilisi teadmisi. Näiteks võib tuua kõigile külastatud liikmesriikidele ühise osameetme – tootmispanuse, nagu pestitsiidide ja väetiste, kasutamise piiramine. Sellega seotud kohustuste täitmise hindamine on keerulisem kui lihtsalt kontrollimine, kas maatükil kasvatatakse teatud sorti põllukultuuri. Samamoodi nõuab ka üldiste keskkonnanõuete täitmise kontrollimine eriteadmisi.

Üldiste keskkonnanõuete täitmise kontrollimine

| 62. | Määratletud üldiste keskkonnanõuete täitmine kogu toetusesaaja talumajapidamises on põllumajanduse keskkonnatoetuse saamise eeltingimus. Sellised nõuded kehtestati perioodi 2000–2006 MAKides. MAKid peavad sisaldama kontrollitavaid standardeid, mille hulka kuulub üldiste kohustuslike keskkonnanõuete järgimine. (37) |
| --- | --- |

62.

Määratletud üldiste keskkonnanõuete täitmine kogu toetusesaaja talumajapidamises on põllumajanduse keskkonnatoetuse saamise eeltingimus. Sellised nõuded kehtestati perioodi 2000–2006 MAKides. MAKid peavad sisaldama kontrollitavaid standardeid, mille hulka kuulub üldiste kohustuslike keskkonnanõuete järgimine. (37)

| 63. | Üldiste keskkonnanõuete kontrollimine on keerukas ülesanne põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollijatele, kes üldjuhul ei ole taimekaitse ega väetamise spetsialistid. Komisjoni sellekohases juhendis kutsutakse liikmesriike määratlema programmi tasandil usaldusväärne põhitegevuste kogum, mida tuleb kohapeal kontrollida. (38) |
| --- | --- |

63.

Üldiste keskkonnanõuete kontrollimine on keerukas ülesanne põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollijatele, kes üldjuhul ei ole taimekaitse ega väetamise spetsialistid. Komisjoni sellekohases juhendis kutsutakse liikmesriike määratlema programmi tasandil usaldusväärne põhitegevuste kogum, mida tuleb kohapeal kontrollida. (38)

| 64. | Saksamaal kogu riigi osas 5 % kohapealseks kontrolliks valitud üldiste keskkonnanõuete põhitegevused keskenduvad küsimustele, mida on lihtne kontrollida. Saksa riikliku põllumajanduse teaduskeskuse uuringust (39) selgub, et kõigi Saksa liidumaade osas kontrollitavad näitajad valiti välja kontrollijate kvalifikatsiooni põhjal, ja kuna tegu ei ole taimekaitse ega väetamise spetsialistide, vaid ÜPP esimese samba otsetoetuste kontrollijatega, siis hõlmavad näitajad vaid aspekte, mis on mittespetsialisti jaoks kergesti kontrollitavad. Samuti peab kontrollija saama näitajatele vastavust kontrollida olenemata aastaajast. Seega kontrolliti eeskätt spetsiifiliste dokumentide, nagu mullaanalüüsid ja toitainete tabelid, olemasolu, mis annab üldiste keskkonnanõuete täitmise kohta ainult piiratud teavet. Samasugune oli olukord ka Luksemburgis. |
| --- | --- |

64.

Saksamaal kogu riigi osas 5 % kohapealseks kontrolliks valitud üldiste keskkonnanõuete põhitegevused keskenduvad küsimustele, mida on lihtne kontrollida. Saksa riikliku põllumajanduse teaduskeskuse uuringust (39) selgub, et kõigi Saksa liidumaade osas kontrollitavad näitajad valiti välja kontrollijate kvalifikatsiooni põhjal, ja kuna tegu ei ole taimekaitse ega väetamise spetsialistide, vaid ÜPP esimese samba otsetoetuste kontrollijatega, siis hõlmavad näitajad vaid aspekte, mis on mittespetsialisti jaoks kergesti kontrollitavad. Samuti peab kontrollija saama näitajatele vastavust kontrollida olenemata aastaajast. Seega kontrolliti eeskätt spetsiifiliste dokumentide, nagu mullaanalüüsid ja toitainete tabelid, olemasolu, mis annab üldiste keskkonnanõuete täitmise kohta ainult piiratud teavet. Samasugune oli olukord ka Luksemburgis.

| 65. | Üldiste keskkonnanõuete täitmise sobivat kontrollimeetodit kasutati Saksamaal, kus spetsialiseeritud asutused viivad 1 % talupidajate seas läbi lisakontrolli üldiste keskkonnanõuete detailsemate aspektide osas, kõikidest üldiste keskkonnanõuete rikkumistest teatatakse makseasutusele ning vajadusel rakendatakse sanktsioone ja vähendatakse põllumajanduse keskkonnatoetuse summat. |
| --- | --- |

65.

Üldiste keskkonnanõuete täitmise sobivat kontrollimeetodit kasutati Saksamaal, kus spetsialiseeritud asutused viivad 1 % talupidajate seas läbi lisakontrolli üldiste keskkonnanõuete detailsemate aspektide osas, kõikidest üldiste keskkonnanõuete rikkumistest teatatakse makseasutusele ning vajadusel rakendatakse sanktsioone ja vähendatakse põllumajanduse keskkonnatoetuse summat.

| 66. | Saksa riikliku põllumajanduse teaduskeskuse uuringus märgitakse, et spetsialiseeritud asutuste poolt läbiviidud kontrollide puhul valitakse külastatavad talumajapidamised välja vastavalt keskkonnaalasele riskihindamisele, mis põhineb mittejärgimise tõenäosusel. (40) Nende erikontrollide abil avastatakse rohkem rikkumisi ja nad on mõjusamad kui 5 %-i kontrollid, mida teostatakse muude kriteeriumide (nt makse suurus) alusel. |
| --- | --- |

66.

Saksa riikliku põllumajanduse teaduskeskuse uuringus märgitakse, et spetsialiseeritud asutuste poolt läbiviidud kontrollide puhul valitakse külastatavad talumajapidamised välja vastavalt keskkonnaalasele riskihindamisele, mis põhineb mittejärgimise tõenäosusel. (40) Nende erikontrollide abil avastatakse rohkem rikkumisi ja nad on mõjusamad kui 5 %-i kontrollid, mida teostatakse muude kriteeriumide (nt makse suurus) alusel.

| 67. | Prantsuse ametiasutused on riiklikul tasandil välja töötanud juhtnöörid 5 %-i kontrolli osas rakendatavate menetluste puhul, et kontrollida vastavust riiklikus MAKis esitatud seitsmele üldisele keskkonnanõudele. Need juhtnöörid kiitis komisjon heaks. Tegelikkuses ei ole aga need seitse kriteeriumit ja nendega seonduvad kontrollid kuigi nõudlikud. |
| --- | --- |

67.

Prantsuse ametiasutused on riiklikul tasandil välja töötanud juhtnöörid 5 %-i kontrolli osas rakendatavate menetluste puhul, et kontrollida vastavust riiklikus MAKis esitatud seitsmele üldisele keskkonnanõudele. Need juhtnöörid kiitis komisjon heaks. Tegelikkuses ei ole aga need seitse kriteeriumit ja nendega seonduvad kontrollid kuigi nõudlikud.

| 68. | Näiteks väetiste kasutamise puhul kontrollib kontrollija väetiste kasutamise dokumentatsiooni, kuid ainult juhul, kui talumajapidamine asub nitraaditundlikul maa-alal või kui üks põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmetest nõuab päeviku pidamist. Kontrollijaid on selgesõnaliselt juhendatud mitte kontrollima arveid ega muid dokumente. Teine näide puudutab nitraatväetiste kasutamise kontrollimist – selle nõude osas on juhtnöörid kontrollijale samad mis eespool kirjeldatud, välja arvatud ühe aspekti osas: kontrollida tuleb nii põhjalikult kui võimalik ja päeviku alusel, kas mainitud väetisi on kasutatud riskiperioodidel (st ajal, kui maa on jäätunud, liialt niiske vmt). |
| --- | --- |

68.

Näiteks väetiste kasutamise puhul kontrollib kontrollija väetiste kasutamise dokumentatsiooni, kuid ainult juhul, kui talumajapidamine asub nitraaditundlikul maa-alal või kui üks põllumajanduse keskkonnatoetuse osameetmetest nõuab päeviku pidamist. Kontrollijaid on selgesõnaliselt juhendatud mitte kontrollima arveid ega muid dokumente. Teine näide puudutab nitraatväetiste kasutamise kontrollimist – selle nõude osas on juhtnöörid kontrollijale samad mis eespool kirjeldatud, välja arvatud ühe aspekti osas: kontrollida tuleb nii põhjalikult kui võimalik ja päeviku alusel, kas mainitud väetisi on kasutatud riskiperioodidel (st ajal, kui maa on jäätunud, liialt niiske vmt).

| 69. | Kontrollikoja tähelepanekud viitavad sellele, et kuna üldised keskkonnanõuded on tihti ebaselgelt määratletud, piirdutakse kontrollimisel sageli mõningate vähenõudlike ja kergesti kontrollitavate kriteeriumidega. Seetõttu on raske hinnata, kui palju on põllumajanduse keskkonnapoliitika osameetmed rangemad kui üldised keskkonnanõuded. Kontrollikoda toob üldiste keskkonnanõuete kohta tehtud tähelepanekud ja soovitused, eriti need, mis viitavad võimaluse puudumisele nõuete täitmist rahuldaval määral kontrollida, ära ka oma eriaruandes ebasoodsamate piirkondade toetuse kohta. (41) Kontrollikoja hinnangul peaks komisjon tagama, et liikmesriigid määratleksid üldised keskkonnanõuded arusaadaval viisil, mis võimaldab nende järgimise lihtsat kontrollimist; kui see pole võimalik, siis peaks komisjon välja pakkuma toetussüsteemi, mis põhineks paremini kontrollitaval määratlusel kui üldised keskkonnanõuded. |
| --- | --- |

69.

Kontrollikoja tähelepanekud viitavad sellele, et kuna üldised keskkonnanõuded on tihti ebaselgelt määratletud, piirdutakse kontrollimisel sageli mõningate vähenõudlike ja kergesti kontrollitavate kriteeriumidega. Seetõttu on raske hinnata, kui palju on põllumajanduse keskkonnapoliitika osameetmed rangemad kui üldised keskkonnanõuded. Kontrollikoda toob üldiste keskkonnanõuete kohta tehtud tähelepanekud ja soovitused, eriti need, mis viitavad võimaluse puudumisele nõuete täitmist rahuldaval määral kontrollida, ära ka oma eriaruandes ebasoodsamate piirkondade toetuse kohta. (41) Kontrollikoja hinnangul peaks komisjon tagama, et liikmesriigid määratleksid üldised keskkonnanõuded arusaadaval viisil, mis võimaldab nende järgimise lihtsat kontrollimist; kui see pole võimalik, siis peaks komisjon välja pakkuma toetussüsteemi, mis põhineks paremini kontrollitaval määratlusel kui üldised keskkonnanõuded.

Osameetmete kontrollimine

Kohapealsete kontrollide valimine

| 70. | Prantsusmaal rakendatav menetlus on üldiselt kooskõlas olemasolevate eeskirjadega. (42) Riskianalüüsidesse ei ole siiski kaasatud tehnilisi põllumajanduse keskkonnakriteeriume. Komisjoni asjassepuutuvas juhendis on sätestatud, et arvesse tuleks võtta igale meetmele omaseid riskihindamise kriteeriume. (43) Lisaks tuleks kohapealsete kontrollide läbiviimine hajutada terve aasta peale, võttes aluseks iga maaelu arengumeetme kohta tehtud riskianalüüs. (44) |
| --- | --- |

70.

Prantsusmaal rakendatav menetlus on üldiselt kooskõlas olemasolevate eeskirjadega. (42) Riskianalüüsidesse ei ole siiski kaasatud tehnilisi põllumajanduse keskkonnakriteeriume. Komisjoni asjassepuutuvas juhendis on sätestatud, et arvesse tuleks võtta igale meetmele omaseid riskihindamise kriteeriume. (43) Lisaks tuleks kohapealsete kontrollide läbiviimine hajutada terve aasta peale, võttes aluseks iga maaelu arengumeetme kohta tehtud riskianalüüs. (44)

| 71. | Itaalias ei ole eelnevate aastate kontrollide käigus tehtud leidusid kasutatud riskianalüüsi tegemisel ning neid ei ole ka arvesse võetud järgmise aasta valimi koostamisel. (45) |
| --- | --- |

71.

Itaalias ei ole eelnevate aastate kontrollide käigus tehtud leidusid kasutatud riskianalüüsi tegemisel ning neid ei ole ka arvesse võetud järgmise aasta valimi koostamisel. (45)

| 72. | Luksemburgis põhineb riskianalüüs ja kogu valimi koostamise menetlus ÜPP esimese samba toetusel, kuna põllumajanduse keskkonnameede on sama haldussüsteemi lahutamatu osa. Seetõttu ei tehta nimetatud põllumajanduse keskkonnameetme osas eraldi riskianalüüsi. |
| --- | --- |

72.

Luksemburgis põhineb riskianalüüs ja kogu valimi koostamise menetlus ÜPP esimese samba toetusel, kuna põllumajanduse keskkonnameede on sama haldussüsteemi lahutamatu osa. Seetõttu ei tehta nimetatud põllumajanduse keskkonnameetme osas eraldi riskianalüüsi.

| 73. | Austrias koostatud valimi valik on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2419/2001. Lisaks sellele tehakse eraldi valik, järgides 5 % nõuet, tali-/sügiskasvu osameetme osas, kuna selle kohustusperiood jääb kontrolliperioodist väljapoole. Valim moodustatakse kohapealseid kontrolle läbiviivatest kontrollijatest sõltumatu osakonna poolt. |
| --- | --- |

73.

Austrias koostatud valimi valik on kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2419/2001. Lisaks sellele tehakse eraldi valik, järgides 5 % nõuet, tali-/sügiskasvu osameetme osas, kuna selle kohustusperiood jääb kontrolliperioodist väljapoole. Valim moodustatakse kohapealseid kontrolle läbiviivatest kontrollijatest sõltumatu osakonna poolt.

Kontrollide ajakava

| 74. | Komisjoni juhendi kohaselt tuleb parim aeg kohapealsete kontrollide läbiviimiseks määrata nii, et see hõlmaks kõige representatiivsemat valimit kontrollitava meetme kohustustest ning et kohapealsed kontrollid viidaks läbi antud perioodi jooksul. (46) See on vastavuses määruse (EÜ) nr 817/2004 artikliga 69 (vt punkt 25). |
| --- | --- |

74.

Komisjoni juhendi kohaselt tuleb parim aeg kohapealsete kontrollide läbiviimiseks määrata nii, et see hõlmaks kõige representatiivsemat valimit kontrollitava meetme kohustustest ning et kohapealsed kontrollid viidaks läbi antud perioodi jooksul. (46) See on vastavuses määruse (EÜ) nr 817/2004 artikliga 69 (vt punkt 25).

| 75. | Luksemburgis teostatakse kohapealseid kontrolle juuni ja augusti vahel, seega ajal, mil põllukultuuride koristus on lõppenud, ning söödamaade puhul jätkub periood septembri lõpuni. Nimetatud periood on sobilik põllukultuuride ja söödamaade kohta teostatavate kohapealsete kontrollide puhul, kuid ei pruugi sobida põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete või üldiste keskkonnanõuete puhul, kuna teatud tingimused peavad olema täidetud ja kontrollitud väljaspool seda perioodi. (47) Eri tüüpi põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste kontrollimise optimaalset perioodi ei ole veel määratletud. |
| --- | --- |

75.

Luksemburgis teostatakse kohapealseid kontrolle juuni ja augusti vahel, seega ajal, mil põllukultuuride koristus on lõppenud, ning söödamaade puhul jätkub periood septembri lõpuni. Nimetatud periood on sobilik põllukultuuride ja söödamaade kohta teostatavate kohapealsete kontrollide puhul, kuid ei pruugi sobida põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete või üldiste keskkonnanõuete puhul, kuna teatud tingimused peavad olema täidetud ja kontrollitud väljaspool seda perioodi. (47) Eri tüüpi põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste kontrollimise optimaalset perioodi ei ole veel määratletud.

| 76. | Austrias, kus üldiselt teostatakse kontrolle õigeaegselt, on veiniistanduste erosiooni vältimise osameetme kohustusperioodiks ajavahemik 1. novembrist 30. aprillini ja kontrolle teostatakse 15. maist kuni septembri lõpuni. Seega kontrollitakse erosiooni vältimise meedet väljaspool kohustusperioodi. Austria ametivõimud on seda tunnistanud ja asunud menetlust täiustama. |
| --- | --- |

76.

Austrias, kus üldiselt teostatakse kontrolle õigeaegselt, on veiniistanduste erosiooni vältimise osameetme kohustusperioodiks ajavahemik 1. novembrist 30. aprillini ja kontrolle teostatakse 15. maist kuni septembri lõpuni. Seega kontrollitakse erosiooni vältimise meedet väljaspool kohustusperioodi. Austria ametivõimud on seda tunnistanud ja asunud menetlust täiustama.

| 77. | Baden-Württembergis on põllumajanduse keskkonnaprogrammide ja teiste pindalapõhiste maaelu arengumeetmete puhul kohapeal kontrollitav valim jagatud neljaks perioodiks alates maist detsembri keskpaigani, et oleks võimalik kontrollida osameetmete erinevaid kohustusi. Kontrollid on korrektselt aasta peale jaotatud vastavalt põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud riskide analüüsile. Põllumajanduse keskkonnaprogrammi osameetmete iseloomust tingituna ei ole võimalik põhjalikult kontrollida mitmeid osameetmeid ja kohustusi, kuna valimisse kuuluvat toetusesaajat kontrollitakse ainult korra aastas, ehkki igal aastal kontrollitakse vähemalt 5 % toetusesaajatest. |
| --- | --- |

77.

Baden-Württembergis on põllumajanduse keskkonnaprogrammide ja teiste pindalapõhiste maaelu arengumeetmete puhul kohapeal kontrollitav valim jagatud neljaks perioodiks alates maist detsembri keskpaigani, et oleks võimalik kontrollida osameetmete erinevaid kohustusi. Kontrollid on korrektselt aasta peale jaotatud vastavalt põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud riskide analüüsile. Põllumajanduse keskkonnaprogrammi osameetmete iseloomust tingituna ei ole võimalik põhjalikult kontrollida mitmeid osameetmeid ja kohustusi, kuna valimisse kuuluvat toetusesaajat kontrollitakse ainult korra aastas, ehkki igal aastal kontrollitakse vähemalt 5 % toetusesaajatest.

| 78. | Kõik kontrollikoja poolt Saksamaal 2004. aasta juunis (peamine kontrolliperiood, mille jooksul tuleks teostada vähemalt pooled kontrollid) kontrollitud üksteist juhtumit sisaldasid osameetmeid, mida ei olnud võimalik kontrollida külastuse ajal. |
| --- | --- |

78.

Kõik kontrollikoja poolt Saksamaal 2004. aasta juunis (peamine kontrolliperiood, mille jooksul tuleks teostada vähemalt pooled kontrollid) kontrollitud üksteist juhtumit sisaldasid osameetmeid, mida ei olnud võimalik kontrollida külastuse ajal.

| 79. | Antud põllumajanduse keskkonnaprogramm sisaldab veel osameetmeid, mida on võimalik kontrollida ainult erinevatel aastaaegadel. Näiteks väga laialt kasutusel oleva põllukultuuride kasvualade sügis-/talikasvu osameetme puhul peab kasv olema esiteks külvatud septembri keskpaigaks ja hoitud puutumatuna novembri või veebruari lõpuni. Sellistel juhtudel kontrollitakse kohustuse täitmist maksimaalselt ainult ühel korral, seega üht kahest kohustusest ei kontrollita. |
| --- | --- |

79.

Antud põllumajanduse keskkonnaprogramm sisaldab veel osameetmeid, mida on võimalik kontrollida ainult erinevatel aastaaegadel. Näiteks väga laialt kasutusel oleva põllukultuuride kasvualade sügis-/talikasvu osameetme puhul peab kasv olema esiteks külvatud septembri keskpaigaks ja hoitud puutumatuna novembri või veebruari lõpuni. Sellistel juhtudel kontrollitakse kohustuse täitmist maksimaalselt ainult ühel korral, seega üht kahest kohustusest ei kontrollita.

| 80. | Kui osameetme puhul kehtib rohkem kui üks kohustus, ei ole võimalik osameedet põhjalikult kontrollida. See kehtib ka osameetme puhul, mis puudutab põllukultuuride reavahede kauguse laiendamist 17 sentimeetrini, mispuhul laiendatud teraviljade reavahede kaugust oleks võimalik kontrollida peamise kontrolliperioodi jooksul, samas kui osameetme muid kohustusi (fungitsiide on keelatud pihustada enne teraviljade arengu teatud etappi, tavaliselt mai alguses) on võimalik kontrollida ainult varasemal ajahetkel. |
| --- | --- |

80.

Kui osameetme puhul kehtib rohkem kui üks kohustus, ei ole võimalik osameedet põhjalikult kontrollida. See kehtib ka osameetme puhul, mis puudutab põllukultuuride reavahede kauguse laiendamist 17 sentimeetrini, mispuhul laiendatud teraviljade reavahede kaugust oleks võimalik kontrollida peamise kontrolliperioodi jooksul, samas kui osameetme muid kohustusi (fungitsiide on keelatud pihustada enne teraviljade arengu teatud etappi, tavaliselt mai alguses) on võimalik kontrollida ainult varasemal ajahetkel.

| 81. | Prantsusmaal sõltub kohapealse kontrolli aeg valimist teavitamise kuupäevast. Kohapealsed kontrollid viiakse läbi niipea kui võimalik pärast toimiku saabumist, et vältida viivitusi maksete tegemisel (maksed teostatakse juuli ja augusti vahelisel ajal). Seetõttu ei pruugi kontrollide läbiviimine toimuda sobival ajal ega kontrollitava meetmega kaasnevate riskide analüüsi põhjal. Lisaks sellele ei tehta edasisi kontrollkäike, kui toetusesaaja on vastavalt lepingulistele nõuetele kohustatud järgima või mitte järgima tava, mille puhul on kehtestatud rohkem kui üks tähtaeg. |
| --- | --- |

81.

Prantsusmaal sõltub kohapealse kontrolli aeg valimist teavitamise kuupäevast. Kohapealsed kontrollid viiakse läbi niipea kui võimalik pärast toimiku saabumist, et vältida viivitusi maksete tegemisel (maksed teostatakse juuli ja augusti vahelisel ajal). Seetõttu ei pruugi kontrollide läbiviimine toimuda sobival ajal ega kontrollitava meetmega kaasnevate riskide analüüsi põhjal. Lisaks sellele ei tehta edasisi kontrollkäike, kui toetusesaaja on vastavalt lepingulistele nõuetele kohustatud järgima või mitte järgima tava, mille puhul on kehtestatud rohkem kui üks tähtaeg.

| 82. | Probleemidele, mis tulenevad vajadusest teostada kontrolli väga piiratud aja jooksul või vajadusest üht projekti mitu korda külastada, osutati eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud komisjoni aruandes eelneva perioodi jooksul saadud kogemuste kohta. (48) |
| --- | --- |

82.

Probleemidele, mis tulenevad vajadusest teostada kontrolli väga piiratud aja jooksul või vajadusest üht projekti mitu korda külastada, osutati eelarvepädevatele institutsioonidele esitatud komisjoni aruandes eelneva perioodi jooksul saadud kogemuste kohta. (48)

| 83. | Rohkem kui ühe kohapealse kontrolli tegemise vajadust kinnitati määruse (EÜ) nr 746/96 artikli 19 lõikes 4, milles sätestatakse, et “võimaluse korral kontrollitakse kõiki toetusesaaja võetud kohustusi. Vajaduse korral kontrollitakse konkreetset kohustust aasta jooksul eri aegadel.” (49) Seega tuli ametivõimudel pöörduda tagasi põllumajanduse keskkonnaprojekti kontrollimise juurde, kui see osutus vajalikuks kõikide kohustuste täitmise kontrollimisel. |
| --- | --- |

83.

Rohkem kui ühe kohapealse kontrolli tegemise vajadust kinnitati määruse (EÜ) nr 746/96 artikli 19 lõikes 4, milles sätestatakse, et “võimaluse korral kontrollitakse kõiki toetusesaaja võetud kohustusi. Vajaduse korral kontrollitakse konkreetset kohustust aasta jooksul eri aegadel.” (49) Seega tuli ametivõimudel pöörduda tagasi põllumajanduse keskkonnaprojekti kontrollimise juurde, kui see osutus vajalikuks kõikide kohustuste täitmise kontrollimisel.

| 84. | Määruse (EÜ) nr 817/2004 artiklites 67–69 on sätestatud samaväärsed nõuded perioodiks 2000–2006. Tühistatud on nõue kontrollida kõiki toetusesaaja poolt võetud põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustusi, samuti nõue kontrollida toetusesaajat aasta jooksul erinevatel aegadel. Lisaks sellele nõutakse komisjoni poolt liikmesriikidele käesoleva perioodi kohta antud juhendis ainult kõige representatiivsemate kohustuste kontrollimist ning julgustatakse liikmesriike korraldama oma kontrollisüsteeme nii, et külastuste arv iga toetusesaaja juurde väheneks teoreetiliselt ühe külastuseni. (50) |
| --- | --- |

84.

Määruse (EÜ) nr 817/2004 artiklites 67–69 on sätestatud samaväärsed nõuded perioodiks 2000–2006. Tühistatud on nõue kontrollida kõiki toetusesaaja poolt võetud põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustusi, samuti nõue kontrollida toetusesaajat aasta jooksul erinevatel aegadel. Lisaks sellele nõutakse komisjoni poolt liikmesriikidele käesoleva perioodi kohta antud juhendis ainult kõige representatiivsemate kohustuste kontrollimist ning julgustatakse liikmesriike korraldama oma kontrollisüsteeme nii, et külastuste arv iga toetusesaaja juurde väheneks teoreetiliselt ühe külastuseni. (50)

| 85. | Seega on praeguse õigussüsteemiga võimalik paljusid kohustusi mitte kontrollida isegi siis, kui toetusesaajad kuuluvad kohapealse kontrolli käigus kontrollitavasse viieprotsendilisse valimisse. |
| --- | --- |

85.

Seega on praeguse õigussüsteemiga võimalik paljusid kohustusi mitte kontrollida isegi siis, kui toetusesaajad kuuluvad kohapealse kontrolli käigus kontrollitavasse viieprotsendilisse valimisse.

Toetusesaajate esitatud teabe usaldamine

| 86. | Kontrollikoja tähelepanekute kohaselt usaldati kõikides külastatud liikmesriikides toetusesaajate poolt esitatud teavet olulisel määral. |
| --- | --- |

86.

Kontrollikoja tähelepanekute kohaselt usaldati kõikides külastatud liikmesriikides toetusesaajate poolt esitatud teavet olulisel määral.

| 87. | Näiteks Prantsusmaal läbivaadatud osameetmete kontrollides usaldati suurel määral toetusesaajate poolt esitatud teabe õigsust ja eelkõige maatükkide ja karjatamise päevikute usaldusväärsust. Nendes dokumentides märgib talupidaja ise üles väetiste ja fütosanitaartoodete kasutamise, külvi-, künni- ja koristustegevuse ning karjatamisperioodid. Kontrollijad ei ole kohustatud rohkemaks kui ainult päevikutes vastavate andmete olemasolu kontrollimiseks. |
| --- | --- |

87.

Näiteks Prantsusmaal läbivaadatud osameetmete kontrollides usaldati suurel määral toetusesaajate poolt esitatud teabe õigsust ja eelkõige maatükkide ja karjatamise päevikute usaldusväärsust. Nendes dokumentides märgib talupidaja ise üles väetiste ja fütosanitaartoodete kasutamise, külvi-, künni- ja koristustegevuse ning karjatamisperioodid. Kontrollijad ei ole kohustatud rohkemaks kui ainult päevikutes vastavate andmete olemasolu kontrollimiseks.

| 88. | Komisjoni kontrolliaruandes (vt punkt 37) leiti, et sellist kontrolli ei saa pidada piisavaks ning seda tuleks täiendada teiste kontrolliliikidega. (51) Komisjoni juhendis soovitatigi toetusesaajatelt saadud teabe kontrollimist täiendada teiste kontrollidega, mis keskenduksid näiteks saagi, arvete või mulla- ja taimeanalüüsidele. (52) |
| --- | --- |

88.

Komisjoni kontrolliaruandes (vt punkt 37) leiti, et sellist kontrolli ei saa pidada piisavaks ning seda tuleks täiendada teiste kontrolliliikidega. (51) Komisjoni juhendis soovitatigi toetusesaajatelt saadud teabe kontrollimist täiendada teiste kontrollidega, mis keskenduksid näiteks saagi, arvete või mulla- ja taimeanalüüsidele. (52)

| 89. | Osameede “nitraatväetise 20 protsendiline vähendamine” on probleemi ilmekaks näiteks:






  i) | kontrollväärtus, mille põhjal 20 protsendiline vähendamine arvutatakse, sõltub toetusesaaja poolt esitatud saagiprognoosil; |
| --- | --- | --- |

89.

Osameede “nitraatväetise 20 protsendiline vähendamine” on probleemi ilmekaks näiteks:

i)

kontrollväärtus, mille põhjal 20 protsendiline vähendamine arvutatakse, sõltub toetusesaaja poolt esitatud saagiprognoosil;

| ii) | 20 protsendilise vähendamise tegelikku järgimist kontrollitakse toetusesaajalt saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

ii)

20 protsendilise vähendamise tegelikku järgimist kontrollitakse toetusesaajalt saadud andmete põhjal.

| 90. | Kontrollikoda ei tuvastanud, et lepinguliste nõuete järgimise tõendamiseks kasutatud dokumentide kontrollimisel oleks rakendatud standardmenetlust. Üks kontrollija võib teha matemaatilisi arvutusi tõendamaks, et limiite on järgitud, samas kui teine võib lihtsalt kontrollida, et asjassepuutuvad dokumendid on täidetud. Samamoodi teostavad osad kontrollijad halduskontrolle kõikidel lepingusse kuuluvatel maatükkidel, samas kui teised kontrollivad ainult valimit. |
| --- | --- |

90.

Kontrollikoda ei tuvastanud, et lepinguliste nõuete järgimise tõendamiseks kasutatud dokumentide kontrollimisel oleks rakendatud standardmenetlust. Üks kontrollija võib teha matemaatilisi arvutusi tõendamaks, et limiite on järgitud, samas kui teine võib lihtsalt kontrollida, et asjassepuutuvad dokumendid on täidetud. Samamoodi teostavad osad kontrollijad halduskontrolle kõikidel lepingusse kuuluvatel maatükkidel, samas kui teised kontrollivad ainult valimit.

| 91. | Nimetatud osameede, mille kohaselt toetusesaaja vähendab nitraatväetiste kasutust 20 % võrra alla soovitatud optimaalse määra, on samuti üks peamistest Baden-Württembergi põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmetest. Antud osameetme raames kohapealsete kontrollide teostamiseks koostatud kontrollnimekirja kohaselt peab kontrollija hindama kasutatud väetise kohta esitatud andmete tõepärasust ja täielikkust. |
| --- | --- |

91.

Nimetatud osameede, mille kohaselt toetusesaaja vähendab nitraatväetiste kasutust 20 % võrra alla soovitatud optimaalse määra, on samuti üks peamistest Baden-Württembergi põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmetest. Antud osameetme raames kohapealsete kontrollide teostamiseks koostatud kontrollnimekirja kohaselt peab kontrollija hindama kasutatud väetise kohta esitatud andmete tõepärasust ja täielikkust.

| 92. | Kontrollija peab lisaks sellele kontrollima nitraadi optimaalse määra arvutamisel kasutatud andmete täpsust. Arvutuse (ja seega ka 20 % vähenduse) aluseks on prognoositav saak. Need arvud edastab toetusesaaja. Saagi prognoosi puhul ei ole standardset taset, seega on lubatud +/– 15 protsendiline kõikumine. Kontrollija peab kontrolli teostama ainult siis, kui tegu on ilmselgelt tegelikust suuremate arvudega. Seetõttu on nitraatväetise optimaalse määra arvutamise meetod tundlik väikeste muudatuste suhtes prognoositavas saagis. |
| --- | --- |

92.

Kontrollija peab lisaks sellele kontrollima nitraadi optimaalse määra arvutamisel kasutatud andmete täpsust. Arvutuse (ja seega ka 20 % vähenduse) aluseks on prognoositav saak. Need arvud edastab toetusesaaja. Saagi prognoosi puhul ei ole standardset taset, seega on lubatud +/– 15 protsendiline kõikumine. Kontrollija peab kontrolli teostama ainult siis, kui tegu on ilmselgelt tegelikust suuremate arvudega. Seetõttu on nitraatväetise optimaalse määra arvutamise meetod tundlik väikeste muudatuste suhtes prognoositavas saagis.

| 93. | 3. täpsustuses toodud näide kirjeldab, kuidas prognoositava saagi suuremana näitamine piirides, mida peetakse “lubatuks” (nt 14 %), võimaldab toetusesaajal kasutada 100 % soovitatavast nitraatväetise määrast (64 kg N/ha) ning samas ikkagi taotleda osameetme raames saadavat hüvitist nitraatväetise kasutuse vähendamiseks 20 % võrra.

  3. TäpsustusBaden-Württemberg: nitraatväetise 20 protsendiline vähendamineKui toetusesaaja suurendaks prognoositava saagi määra 14 % võrra (nt lubatava +/– 15 protsendilise kõikumise piires), oleks vähendatud nitraatväetise määr samaväärne üldiste keskkonnanõuete soovitatava nitraatväetise määraga (64 kg/ha, vt alltoodud näide). | Tegelik olukord | Hüpoteetiline näide – prognoositav saak on 14 % võrra üle hinnatud |
| --- | --- | --- | --- |
| prognoositav saak | 50 | | 57 | |
| × saagiliigi koefitsient | 2,3 | | 2,3 | |
| | | 115 | | 131 |
| + N koristuskõlbmatutel aladel | | 20 | | 20 |
| N:i vajadus kokku | | 135 | | 151 |
| – pinnase N, eelnevad saagid | | – 71 | | – 71 |
| üldistele keskkonnanõuetele vastav N:i väetamine | | 64 | | 80 |
| – 20 % | | – 12,8 | | – 16 |
| N – 20 % | | 51,2 | | 64 |

93.

3. täpsustuses toodud näide kirjeldab, kuidas prognoositava saagi suuremana näitamine piirides, mida peetakse “lubatuks” (nt 14 %), võimaldab toetusesaajal kasutada 100 % soovitatavast nitraatväetise määrast (64 kg N/ha) ning samas ikkagi taotleda osameetme raames saadavat hüvitist nitraatväetise kasutuse vähendamiseks 20 % võrra.

3. TäpsustusBaden-Württemberg: nitraatväetise 20 protsendiline vähendamineKui toetusesaaja suurendaks prognoositava saagi määra 14 % võrra (nt lubatava +/– 15 protsendilise kõikumise piires), oleks vähendatud nitraatväetise määr samaväärne üldiste keskkonnanõuete soovitatava nitraatväetise määraga (64 kg/ha, vt alltoodud näide).

Tegelik olukord

Hüpoteetiline näide – prognoositav saak on 14 % võrra üle hinnatud

prognoositav saak

50

57

× saagiliigi koefitsient

2,3

2,3

115

131

- N koristuskõlbmatutel aladel

20

20

N:i vajadus kokku

135

151

– pinnase N, eelnevad saagid

– 71

– 71

üldistele keskkonnanõuetele vastav N:i väetamine

64

80

– 20 %

– 12,8

– 16

N – 20 %

51,2

64

| 94. | Teiseks peamiseks toetusesaaja poolt esitatud teabeks on laotatud ja maatükkide päevikusse kantud mineraal- ja orgaaniliste väetiste tegelik määr. Teave sõltub sellest, kui täpselt on toetusesaaja üles märkinud laotatud väetise määra. Kontrollikoda leidis, et tegelikult laotatud väetise täpse märkimise tagamine on praktikas keeruline ja kontrollija tagab üksnes, et andmed on ajakohased ja usaldusväärsed. |
| --- | --- |

94.

Teiseks peamiseks toetusesaaja poolt esitatud teabeks on laotatud ja maatükkide päevikusse kantud mineraal- ja orgaaniliste väetiste tegelik määr. Teave sõltub sellest, kui täpselt on toetusesaaja üles märkinud laotatud väetise määra. Kontrollikoda leidis, et tegelikult laotatud väetise täpse märkimise tagamine on praktikas keeruline ja kontrollija tagab üksnes, et andmed on ajakohased ja usaldusväärsed.

| 95. | Saagile laotatud määra näitamine väiksemana võib põhjustada antud osameetmega seotud hüvitise õigustamatut väljastamist. Sama tulemuse annab ka väetise määra vähemal määral väiksemana näitamine ja prognoositud saagi määra mõõdukalt suuremana näitamine, mida on veelgi raskem tuvastada. |
| --- | --- |

95.

Saagile laotatud määra näitamine väiksemana võib põhjustada antud osameetmega seotud hüvitise õigustamatut väljastamist. Sama tulemuse annab ka väetise määra vähemal määral väiksemana näitamine ja prognoositud saagi määra mõõdukalt suuremana näitamine, mida on veelgi raskem tuvastada.

| 96. | Kontrollikoda järeldas, et sellist tüüpi osameedet on võimalik kontrollida üksnes toetusesaaja poolt esitatud teabe alusel. Seega ei täideta määruse (EÜ) nr 817/2004 nõuet, mille kohaselt maksete aluseks võivad olla tootmispanuste kasutusele seatud piirangud, kui vastavaid piiranguid on tehniliselt ja majanduslikult võimalik mõõta. |
| --- | --- |

96.

Kontrollikoda järeldas, et sellist tüüpi osameedet on võimalik kontrollida üksnes toetusesaaja poolt esitatud teabe alusel. Seega ei täideta määruse (EÜ) nr 817/2004 nõuet, mille kohaselt maksete aluseks võivad olla tootmispanuste kasutusele seatud piirangud, kui vastavaid piiranguid on tehniliselt ja majanduslikult võimalik mõõta.

Visuaalsel vaatlusel põhinev kontroll

| 97. | Kohapealseid kontrolle läbiviivad kontrollijad kasutavad visuaalset vaatlust näiteks tootmispanuste kasutuse vähendamist puudutavate kohustuste täitmise tagamisel. Selline vaatlus on oluline täiendava kinnituse saamiseks, kuid selle kasutus on piiratud, eriti juhtudel, kus kohustusi on raske kontrollida. |
| --- | --- |

97.

Kohapealseid kontrolle läbiviivad kontrollijad kasutavad visuaalset vaatlust näiteks tootmispanuste kasutuse vähendamist puudutavate kohustuste täitmise tagamisel. Selline vaatlus on oluline täiendava kinnituse saamiseks, kuid selle kasutus on piiratud, eriti juhtudel, kus kohustusi on raske kontrollida.

| 98. | Baden-Württembergi põllumajanduse keskkonnaprogrammi alla kuulub osameede, mille raames talupidaja kohustub kasvuregulaatoreid mitte kasutama. Antud osameetmega seotud kohapealne kontroll põhineb visuaalsel vaatlusel. Eri kõrgusega teravilja ja põllupinnase ebaühtlast muljet peetakse piisavaks näitajaks selle kohta, et kasvuregulaatoreid ei ole kasutatud. |
| --- | --- |

98.

Baden-Württembergi põllumajanduse keskkonnaprogrammi alla kuulub osameede, mille raames talupidaja kohustub kasvuregulaatoreid mitte kasutama. Antud osameetmega seotud kohapealne kontroll põhineb visuaalsel vaatlusel. Eri kõrgusega teravilja ja põllupinnase ebaühtlast muljet peetakse piisavaks näitajaks selle kohta, et kasvuregulaatoreid ei ole kasutatud.

| 99. | Olukord pole aga alati ühene. Kasvuregulaatorite kasutusest või kasutamata jätmisest põhjustatud vilja kõrguse erinevused on suhteliselt väikesed (rukki puhul 20 cm, kuid nisu puhul ainult 4 cm). Kõrguse erinevused sõltuvad veel ka kliimast, külviajast, pinnase kvaliteedist ja kasutatud vilja sordist. (Vt 4. täpsustuses toodud näide).

  4. TäpsustusKontrolliti kaht kõrvuti paiknevat maatükki, millele oli külvatud sama sorti nisu. Ühel maatükil kasutati kasvuregulaatoreid, teisel mitte. Kahe põllu vahel oli võimatu märgata olulisi erinevusi. Kõik tuvastatud väikesed kõrguseerinevused võisid samuti olla põhjustatud erinevast pinnase töötlusest, eelnevast saagist ja/või külvipäevast.Kohalike juhiste kohaselt tuleks laboratoorset analüüsi kasutada ainult siis, kui kasvuregulaatorite mõju ei ole visuaalselt võimalik hinnata. Neid analüüse peetakse liiga kalliteks, välja arvatud jämedate rikkumiste korral. |
| --- | --- |

99.

Olukord pole aga alati ühene. Kasvuregulaatorite kasutusest või kasutamata jätmisest põhjustatud vilja kõrguse erinevused on suhteliselt väikesed (rukki puhul 20 cm, kuid nisu puhul ainult 4 cm). Kõrguse erinevused sõltuvad veel ka kliimast, külviajast, pinnase kvaliteedist ja kasutatud vilja sordist. (Vt 4. täpsustuses toodud näide).

4. TäpsustusKontrolliti kaht kõrvuti paiknevat maatükki, millele oli külvatud sama sorti nisu. Ühel maatükil kasutati kasvuregulaatoreid, teisel mitte. Kahe põllu vahel oli võimatu märgata olulisi erinevusi. Kõik tuvastatud väikesed kõrguseerinevused võisid samuti olla põhjustatud erinevast pinnase töötlusest, eelnevast saagist ja/või külvipäevast.Kohalike juhiste kohaselt tuleks laboratoorset analüüsi kasutada ainult siis, kui kasvuregulaatorite mõju ei ole visuaalselt võimalik hinnata. Neid analüüse peetakse liiga kalliteks, välja arvatud jämedate rikkumiste korral.

| 100. | Kõikides kontrollikoja poolt auditeeritud liikmesriikides põhinevad kohapealsed kontrollid kontrollija isiklikul pädevusel ja (teatud kohustuste puhul) vähesel määral ka kohapealsete kontrollide üksikasjalikel juhistel. Käsiraamatud üldjuhul kontrollitavaid näitajaid ei sisalda. Kohapeal kasutavad kontrollijad siiski mitmeid näitajaid, mis põhinevad nende tehnilistel teadmistel ja kogemustel. Kontrollikoda märkis, et paljud neist näitajatest olid vägagi kasulikud ja olulised mitmete tähtsate osameetmete, nagu tootmispanuste vähendamise, kontrollitulemuse määratlemisel. Näitajad hõlmasid põllukultuuride värvi ja kõrgust, umbrohu olemasolu jne. |
| --- | --- |

100.

Kõikides kontrollikoja poolt auditeeritud liikmesriikides põhinevad kohapealsed kontrollid kontrollija isiklikul pädevusel ja (teatud kohustuste puhul) vähesel määral ka kohapealsete kontrollide üksikasjalikel juhistel. Käsiraamatud üldjuhul kontrollitavaid näitajaid ei sisalda. Kohapeal kasutavad kontrollijad siiski mitmeid näitajaid, mis põhinevad nende tehnilistel teadmistel ja kogemustel. Kontrollikoda märkis, et paljud neist näitajatest olid vägagi kasulikud ja olulised mitmete tähtsate osameetmete, nagu tootmispanuste vähendamise, kontrollitulemuse määratlemisel. Näitajad hõlmasid põllukultuuride värvi ja kõrgust, umbrohu olemasolu jne.

| 101. | Kõikide üksikasjalikult kirjeldatud kriteeriumide, näitajate või parameetrite kaasamine kontrollijate käsiraamatusse ei pruugi olla praktiline. Kontrollikoda leiab siiski, et kohustuste kohapealset kontrolli puudutavate üldiste miinimumsätete lisamine käsiraamatusse võiks olla kasulik. Sellega paraneks kohustuste kontrollitavus ja kontrollide ühtlustatud läbiviimine. Kirjalike juhiste koostamisega antaks kontrollijatele tõendatavad kriteeriumid, mille põhjal kontrolle teostada. Lisaks paraneks selle abil ka kontrollide dokumenteerimine ja kontrolliaruannete kasulikkus järgnevate kontrollkäikude tegemisel. |
| --- | --- |

101.

Kõikide üksikasjalikult kirjeldatud kriteeriumide, näitajate või parameetrite kaasamine kontrollijate käsiraamatusse ei pruugi olla praktiline. Kontrollikoda leiab siiski, et kohustuste kohapealset kontrolli puudutavate üldiste miinimumsätete lisamine käsiraamatusse võiks olla kasulik. Sellega paraneks kohustuste kontrollitavus ja kontrollide ühtlustatud läbiviimine. Kirjalike juhiste koostamisega antaks kontrollijatele tõendatavad kriteeriumid, mille põhjal kontrolle teostada. Lisaks paraneks selle abil ka kontrollide dokumenteerimine ja kontrolliaruannete kasulikkus järgnevate kontrollkäikude tegemisel.

Baasandmete puudumine

| 102. | Prantsusmaal sisaldavad prefekti ja toetusesaaja poolt allkirjastatud lepingud baastingimusi, mida toetusesaaja peab põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste osas järgima. Kontrollikoda avastas mitmeid juhtumeid, mille puhul tingimuste täpne tähendus jäi selgusetuks ning mille nõuetest isegi kontrollija või toetusesaaja aru ei saanud. Lisaks sellele esines teatud tingimuste osas kontrollijate vahel tõlgenduserinevusi. |
| --- | --- |

102.

Prantsusmaal sisaldavad prefekti ja toetusesaaja poolt allkirjastatud lepingud baastingimusi, mida toetusesaaja peab põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste osas järgima. Kontrollikoda avastas mitmeid juhtumeid, mille puhul tingimuste täpne tähendus jäi selgusetuks ning mille nõuetest isegi kontrollija või toetusesaaja aru ei saanud. Lisaks sellele esines teatud tingimuste osas kontrollijate vahel tõlgenduserinevusi.

| 103. | Käesoleva aruande lisa sisaldab nelja näidet sellise olukorra kohta. Tingimuste ebatäpsus raskendab kohapealseid kontrolle teostavate kontrollijate tööd, eriti seepärast, et nad viivad kohapealseid kontrolle läbi ka seitsmes teises departemangus. Kuna igas departemangus on oma nõuded, võivad mis tahes ülesannet puudutavad sätted departemangude vahel erineda. |
| --- | --- |

103.

Käesoleva aruande lisa sisaldab nelja näidet sellise olukorra kohta. Tingimuste ebatäpsus raskendab kohapealseid kontrolle teostavate kontrollijate tööd, eriti seepärast, et nad viivad kohapealseid kontrolle läbi ka seitsmes teises departemangus. Kuna igas departemangus on oma nõuded, võivad mis tahes ülesannet puudutavad sätted departemangude vahel erineda.

| 104. | Maastikuelementide säilitamise ja hooldamise osameede sisaldab muuhulgas puude ja ojade hooldamist, kuid talupidaja peab lisaks sellele tagama, et antud objekti ei muudeta ega hävitata. |
| --- | --- |

104.

Maastikuelementide säilitamise ja hooldamise osameede sisaldab muuhulgas puude ja ojade hooldamist, kuid talupidaja peab lisaks sellele tagama, et antud objekti ei muudeta ega hävitata.

| 105. | Kohustuste iseloomu tõttu ei ole alati võimalik kontrollida nende olemasolu ja täitmist. Selle põhjuseks on asjaolu, et kontrollide käigus kasutatud võrdluskriteeriumid on üldise iseloomuga või neid ei ole võimalik kontrollida. Enamuse toetusesaajate juurde tehtud kontrollkäikude ja kontrollijatelt saadud teabe põhjal võib näha, et kohustuse täitmine ja ka selle tõendamine on vägagi paindlikud. |
| --- | --- |

105.

Kohustuste iseloomu tõttu ei ole alati võimalik kontrollida nende olemasolu ja täitmist. Selle põhjuseks on asjaolu, et kontrollide käigus kasutatud võrdluskriteeriumid on üldise iseloomuga või neid ei ole võimalik kontrollida. Enamuse toetusesaajate juurde tehtud kontrollkäikude ja kontrollijatelt saadud teabe põhjal võib näha, et kohustuse täitmine ja ka selle tõendamine on vägagi paindlikud.

| 106. | Kontrollikoda leidis, et halduslikel ja majanduslikel põhjustel on praktiliselt võimatu maastikuelementide kontrolli dokumentatsiooni puudutavaid nõudmisi täita, kuna see eeldab kogu riiki katvate maastike loetelu koostamist. Austrias hakatakse kontrollide kvaliteeti parandama 2005. aastal, kui maastikuelementide kontrollimisel võetakse kasutusele aerofotod ja alustatakse tagantjärele tehtavate kontrollide rakendamist. |
| --- | --- |

106.

Kontrollikoda leidis, et halduslikel ja majanduslikel põhjustel on praktiliselt võimatu maastikuelementide kontrolli dokumentatsiooni puudutavaid nõudmisi täita, kuna see eeldab kogu riiki katvate maastike loetelu koostamist. Austrias hakatakse kontrollide kvaliteeti parandama 2005. aastal, kui maastikuelementide kontrollimisel võetakse kasutusele aerofotod ja alustatakse tagantjärele tehtavate kontrollide rakendamist.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Üldine järeldus

| 107. | Erinevalt ÜPP esimese samba kulutustest ei ole kõigi toetuse saamiseks vajalike põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuse täitmise kohta võimalik saada kinnitust mõistlike kulude piires. Isegi piisava kindluse saamine selle kohta, kas kohustusi on täidetud miinimumvalimi osas, mille raames kontrollitakse 5 % toetusesaajaid aastas, nõuab liikmesriikidelt märkimisväärseid kulutusi, olgu tegemist kohapealsete kontrollide või kulukate laboratoorsete analüüsidega. Kaugseiret saab põllumajanduse keskkonnakaitsega (ja üldiste keskkonnanõuetega) seotud kohustuste täitmise kontrollimisel kasutada ainult piiratud ulatuses, seega on põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine töömahukam kui ÜPP esimese samba kontrollimine. Lisaks on kontrollid tehniliselt nõudlikumad (punktid 60–61). |
| --- | --- |

107.

Erinevalt ÜPP esimese samba kulutustest ei ole kõigi toetuse saamiseks vajalike põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuse täitmise kohta võimalik saada kinnitust mõistlike kulude piires. Isegi piisava kindluse saamine selle kohta, kas kohustusi on täidetud miinimumvalimi osas, mille raames kontrollitakse 5 % toetusesaajaid aastas, nõuab liikmesriikidelt märkimisväärseid kulutusi, olgu tegemist kohapealsete kontrollide või kulukate laboratoorsete analüüsidega. Kaugseiret saab põllumajanduse keskkonnakaitsega (ja üldiste keskkonnanõuetega) seotud kohustuste täitmise kontrollimisel kasutada ainult piiratud ulatuses, seega on põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimine töömahukam kui ÜPP esimese samba kontrollimine. Lisaks on kontrollid tehniliselt nõudlikumad (punktid 60–61).

Komisjoni tasandil

| 108. | Komisjon tagas ainult osaliselt põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollitavuse MAKide heakskiiduetapis ega selgitanud seega välja kõrge kontrolliriskiga osameetmeid (punktid 32–35). |
| --- | --- |

108.

Komisjon tagas ainult osaliselt põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollitavuse MAKide heakskiiduetapis ega selgitanud seega välja kõrge kontrolliriskiga osameetmeid (punktid 32–35).

| 109. | Komisjon ei ole külastanud ühtki liikmesriiki, et testida põllumajanduse keskkonnameetme kontrollisüsteeme, kuigi selle meetme kui suurima maaelu arengumeetmega seonduvaid riske peetakse kõrgeks (punktid 36–39). |
| --- | --- |

109.

Komisjon ei ole külastanud ühtki liikmesriiki, et testida põllumajanduse keskkonnameetme kontrollisüsteeme, kuigi selle meetme kui suurima maaelu arengumeetmega seonduvaid riske peetakse kõrgeks (punktid 36–39).

| 110. | Mahepõllunduse osas on liikmesriikide aruanded, mis peaksid andma kinnitust kontrollisüsteemi objektiivsuse ja tõhususe kohta, puudulikud, ebatäpsed ja need esitatakse hilinemisega. Põllumajanduse keskkonnameetme seisukohalt on see oluline, kuna liikmesriigid toetuvad kontrollisüsteemile, millega asendada nende endi kontrollid antud osameetme kohta (punktid 46–49). |
| --- | --- |

110.

Mahepõllunduse osas on liikmesriikide aruanded, mis peaksid andma kinnitust kontrollisüsteemi objektiivsuse ja tõhususe kohta, puudulikud, ebatäpsed ja need esitatakse hilinemisega. Põllumajanduse keskkonnameetme seisukohalt on see oluline, kuna liikmesriigid toetuvad kontrollisüsteemile, millega asendada nende endi kontrollid antud osameetme kohta (punktid 46–49).

| 111. | Komisjoni aastatel 1998–2001 seitsmesse liikmesriiki tehtud kontrollkäigud tõid esile olulisi puudusi kontrollisüsteemide järelevalves, kuid nende leidude põhjal ei ole võetud piisavalt meetmeid. Edasisi kontrolle ei ole toimunud üheski liikmesriigis, ehkki komisjon on osutanud selle vajalikkusele. Seega ei ole komisjon taganud kontrollisüsteemi järelevalve põhielementide nõuetekohast toimimist (punktid 50–54). |
| --- | --- |

111.

Komisjoni aastatel 1998–2001 seitsmesse liikmesriiki tehtud kontrollkäigud tõid esile olulisi puudusi kontrollisüsteemide järelevalves, kuid nende leidude põhjal ei ole võetud piisavalt meetmeid. Edasisi kontrolle ei ole toimunud üheski liikmesriigis, ehkki komisjon on osutanud selle vajalikkusele. Seega ei ole komisjon taganud kontrollisüsteemi järelevalve põhielementide nõuetekohast toimimist (punktid 50–54).

| 112. | Komisjoni mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse tegevuskavas on kirjas, et praegune kontrollisüsteem töötab enamikel juhtudel väga tõhusalt. Kontrollikoja audit ei tõestanud, et komisjonil oleks olnud piisav alus selle väite tegemiseks (punktid 44 ja 46–54). |
| --- | --- |

112.

Komisjoni mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse tegevuskavas on kirjas, et praegune kontrollisüsteem töötab enamikel juhtudel väga tõhusalt. Kontrollikoja audit ei tõestanud, et komisjonil oleks olnud piisav alus selle väite tegemiseks (punktid 44 ja 46–54).

Liikmesriikide tasandil

| 113. | Üldiste keskkonnanõuete kohapealsel kontrollimisel piirduti teatud hulga vähenõudlike ja kergesti kontrollitavate kriteeriumide kasutamisega (punktid 62–69). |
| --- | --- |

113.

Üldiste keskkonnanõuete kohapealsel kontrollimisel piirduti teatud hulga vähenõudlike ja kergesti kontrollitavate kriteeriumide kasutamisega (punktid 62–69).

| 114. | Riskianalüüsis, millega määratakse kasutatavad valimid, võetakse harva arvesse põllumajanduse keskkonnameetme eripära ning kontrollitulemusi analüüsitakse harva järgmise aasta analüüsi silmas pidades (punktid 70–73). |
| --- | --- |

114.

Riskianalüüsis, millega määratakse kasutatavad valimid, võetakse harva arvesse põllumajanduse keskkonnameetme eripära ning kontrollitulemusi analüüsitakse harva järgmise aasta analüüsi silmas pidades (punktid 70–73).

| 115. | Auditeeritud liikmesriikide haldusasutused rakendavad laialdaselt määrustega (EÜ) nr 817/2004 ja (EÜ) nr 2419/2001 ning komisjoni juhendiga sätestatud kohapealse kontrolli sätteid, kuid sageli on neil võimatu saada isegi rahuldaval määral kinnitust kohustuste täitmise kohta, kuna kohustusi (ja üldisi keskkonnanõudeid) tuleb täita mitmeid kordi aastas või pidevalt. Haldus- ja kohapealsete kontrollide menetlused on tihti seotud ÜPP esimese samba kontrollimenetlustega ning kohapealne kontroll toimub sageli üheaegselt otsetoetuste kontrolliga ehk saagikoristusperioodil, mis ei ole alati sobivaim aeg põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste ja üldiste keskkonnanõuete täitmise kontrollimiseks (punktid 74–85). |
| --- | --- |

115.

Auditeeritud liikmesriikide haldusasutused rakendavad laialdaselt määrustega (EÜ) nr 817/2004 ja (EÜ) nr 2419/2001 ning komisjoni juhendiga sätestatud kohapealse kontrolli sätteid, kuid sageli on neil võimatu saada isegi rahuldaval määral kinnitust kohustuste täitmise kohta, kuna kohustusi (ja üldisi keskkonnanõudeid) tuleb täita mitmeid kordi aastas või pidevalt. Haldus- ja kohapealsete kontrollide menetlused on tihti seotud ÜPP esimese samba kontrollimenetlustega ning kohapealne kontroll toimub sageli üheaegselt otsetoetuste kontrolliga ehk saagikoristusperioodil, mis ei ole alati sobivaim aeg põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste ja üldiste keskkonnanõuete täitmise kontrollimiseks (punktid 74–85).

| 116. | Põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollimine auditeeritud liikmesriikides põhineb suuresti toetusesaajate endi avaldustel (punktid 86–96). |
| --- | --- |

116.

Põllumajanduse keskkonnakaitse osameetmete kontrollimine auditeeritud liikmesriikides põhineb suuresti toetusesaajate endi avaldustel (punktid 86–96).

| 117. | Mõningaid kohapealse kontrolli valimi kohustusi ei ole usaldusväärsel viisil kontrollitud, kuna visuaalse vaatluse osas puuduvad objektiivsed parameetrid (punktid 97–106). |
| --- | --- |

117.

Mõningaid kohapealse kontrolli valimi kohustusi ei ole usaldusväärsel viisil kontrollitud, kuna visuaalse vaatluse osas puuduvad objektiivsed parameetrid (punktid 97–106).

Soovitused

| 118. | Kontrollikoda on välja selgitanud rea valdkondi, mille osas võiks põllumajanduse keskkonnakaitse kulutuste kontrollimise korda parandada:






  — | mahepõllunduse valdkonna ülesannete jaotus komisjoni, põllumajanduse peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi vahel tuleks muuta selgemaks, |
| --- | --- | --- |

118.

Kontrollikoda on välja selgitanud rea valdkondi, mille osas võiks põllumajanduse keskkonnakaitse kulutuste kontrollimise korda parandada:

—

mahepõllunduse valdkonna ülesannete jaotus komisjoni, põllumajanduse peadirektoraadi ning tervise- ja tarbijakaitse peadirektoraadi vahel tuleks muuta selgemaks,

| — | komisjon peaks kontrollima praeguse põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteemi toimimist. See võimaldaks saadud kogemusi rakendada järgmisel programmitöö perioodil. Samuti peaks komisjon kavandama põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteemi toimimise analüüsi järgmise perioodi piisavalt varases etapis, |
| --- | --- |

—

komisjon peaks kontrollima praeguse põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteemi toimimist. See võimaldaks saadud kogemusi rakendada järgmisel programmitöö perioodil. Samuti peaks komisjon kavandama põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteemi toimimise analüüsi järgmise perioodi piisavalt varases etapis,

| — | komisjon peaks võtma meetmeid tagamaks, et mahepõllunduse kontrolli järelevalvearuanded sisaldavad vajalikku teavet, on õigeaegselt esitatud ja nende osas võetakse asjakohaseid järelmeetmeid, |
| --- | --- |

—

komisjon peaks võtma meetmeid tagamaks, et mahepõllunduse kontrolli järelevalvearuanded sisaldavad vajalikku teavet, on õigeaegselt esitatud ja nende osas võetakse asjakohaseid järelmeetmeid,

| — | liikmesriigid peaksid põllumajanduse keskkonnameetmete kulutuste kontrolle kavandama ja organiseerima vastavalt põllumajanduse keskkonnameetmetele iseloomulikele riskidele, et kõiki põhilisi osameetmeid oleks võimalik sobival ajal kontrollida; samuti tuleks tagada, et kontrollijatel oleksid selged kriteeriumid, mille alusel kontrollida. |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peaksid põllumajanduse keskkonnameetmete kulutuste kontrolle kavandama ja organiseerima vastavalt põllumajanduse keskkonnameetmetele iseloomulikele riskidele, et kõiki põhilisi osameetmeid oleks võimalik sobival ajal kontrollida; samuti tuleks tagada, et kontrollijatel oleksid selged kriteeriumid, mille alusel kontrollida.

Kontrollikoja auditist nähtub, et põllumajanduse keskkonnameetmete oluliste kuluvaldkondade kontrollimisel esineb tõsiseid raskusi. Tõhus kontrollimine nõuab kasutatavate põllumajandusmeetodite kohta üksikasjalike tõendite hankimist, mis on sageli:

| — | ebaproportsionaalselt kulukas ja/või |
| --- | --- |

—

ebaproportsionaalselt kulukas ja/või

| — | tehniliselt keeruline. |
| --- | --- |

—

tehniliselt keeruline.

| 119. | Komisjon teeb oma hindamises kokkuvõtte, et kui meedet ei ole võimalik nõuetekohaselt kontrollida, ei tohiks seda avalikest vahenditest rahastada (vt punkt 31). Kontrollikoja auditist selgub, et seda põhimõtet on ainult osaliselt järgitud. Komisjon, nõukogu ja parlament peaksid leidma võimaluse rakendada antud põhimõtet programmitöö perioodi 2007–2013 põllumajanduse keskkonnameetmete kuludega seotud avalduste suhtes, võttes ühelt poolt arvesse kohustuste mittetäitmise riski ja teiselt poolt sellise kululiigi võimalikke kasutegureid. |
| --- | --- |

119.

Komisjon teeb oma hindamises kokkuvõtte, et kui meedet ei ole võimalik nõuetekohaselt kontrollida, ei tohiks seda avalikest vahenditest rahastada (vt punkt 31). Kontrollikoja auditist selgub, et seda põhimõtet on ainult osaliselt järgitud. Komisjon, nõukogu ja parlament peaksid leidma võimaluse rakendada antud põhimõtet programmitöö perioodi 2007–2013 põllumajanduse keskkonnameetmete kuludega seotud avalduste suhtes, võttes ühelt poolt arvesse kohustuste mittetäitmise riski ja teiselt poolt sellise kululiigi võimalikke kasutegureid.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 14. juuli 2005. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  Nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2078/92 keskkonnakaitsenõuete ja loodushoiuga kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmismeetodite kohta (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 85).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsuse nr 2179/98/EÜ, mis puudutab Euroopa Ühenduse keskkonna- ja säästva arengu alase tegevusprogrammi “Säästvuse suunas” läbivaatamist, artikli 2 lõige 1 (EÜT L 275, 10.10.1998, lk 1).

2

(3)  Lisatud otsusele nr 2179/98/EÜ, lk 12.

3

(4)  21. jaanuari 2001. aasta KOM(2001) 31 (lõplik) artikli 3 lõige 9.

4

(5)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisrahastu (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80).

5

(6)  Eesmärgi 1 piirkonnad on need, mis on arengus maha jäänud.

6

(7)  Euroopa Komisjoni faktileht: Overview of the implementation of rural development policy 2000–2006.

7

Overview of the implementation of rural development policy 2000–2006

(8)  Lisaks teatasid liikmesriigid 193 miljonist eurost vana põllumajanduse keskkonnakava (määrus (EMÜ) nr 2078/92) alusel. “Vanade” kulutuste osakaal (määrus (EMÜ) nr 2078/92) võrreldes praegustega (määrus (EÜ) nr 1257/1999) väheneb tulevastel aastatel, kui 1999. aastal võetud kohustused aeguvad.

8

(9)  Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, eelkõige artiklid 3–5 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

9

(10)  EÜT C 353, 8.12.2000.

10

(11)  1. Austria MAK, valitud piirkond: Burgenland. 2. Prantsusmaa MAK. Contrats territoriaux d'exploitation, valitud departemang: Côte d'Or. 3. Saksamaa: Baden-Württembergi MAK: MEKA II. 4. Itaalia: Veneto MAK 5. Luksemburg.

11

(12)  Muud läbivaadatud osameetmete kategooriad on külvikord, ekstensiivistamine, põllumajanduse jaoks kadumisohus olevad maatõud ja taimesordid, mida ohustab genofondi vaesumine.

12

(13)  Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklid 22–24.

13

(14)  Määruse (EÜ) nr 1257/1999 II peatüki III jaotis.

14

(15)  Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 817/2004, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) maaelu arendamise toetuse kohta, artiklid 67–69 (ELT L 153, 30.4.2004, lk 30). See määrus asendab, kuid ei muuda antud küsimuses oluliselt komisjoni määrust (EÜ) nr 1750/1999, 23. juuli 1999 (EÜT L 214, 13.8.1999, lk 31) ja komisjoni määrust (EÜ) nr 445/2002, 26. veebruar 2002 (EÜT L 74, 15.3.2002, lk 1).

15

(16)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2419/2001, millega sätestatakse nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3508/92 kehtestatud teatavate ühenduse toetuskavade ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, 11. detsember 2001 (EÜT L 327, 12.12.2001, lk. 11). Määrus (EMÜ) nr 3508/92 on hiljem kehtetuks tunnistatud ja asendatud määrusega (EÜ) nr 1782/2003.

16

(17)  Komisjoni määruse (EÜ) nr 817/2004 artikli 18 lõige 3.

17

(18)  Samas, artiklid 20 ja 35.

18

(19)  Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile nõukogu määruse (EMÜ) nr 2078/92 rakendamise kohta, KOM(97) 620, lõplik, 4. detsember 1997, ning DG VI töödokument VI/7655/98: määruse (EMÜ) nr 2078/92 rakendamisjärk: põllumajanduse keskkonnaprogrammide hindamine.

19

(20)  Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud Iverseni aruanne, oktoober 1998: vt hindamise lk 12.

20

(21)  Määruse (EÜ) nr 817/2004 artikli 18 lõige 3 käsitleb üksnes põllumajanduse keskkonnapoliitikat.

21

(22)  Jagatud halduse puhul täidavad rakendusülesandeid liikmesriigid. Komisjonil on aga lõppvastutus eelarve täitmise eest (finantsmääruse artikli 53 lõiked 3 ja 5).

22

(23)  VI/10535/99 rev 7. Juhend juhtimis-, kontrolli- ja trahvisüsteemide rakendamiseks määrusele (EÜ) nr 1257/1999 vastavate maaelu arengumeetmete osas.

23

(24)  Ebasoodsam piirkond on maaelu arengumeede, mis loodi määruse (EÜ) nr 1257/1999 artiklitega 13–20.

24

(25)  Vastavalt viimastele komisjoni andmetele eraldati 338 miljonit eurot 2003. aastal EAGGF tagatisrahastu mahepõllundusele ülemineku kaasfinantseerimiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1257/1999 ja määrusele (EMÜ) nr 2078/92. See moodustab 16 % EL-i toetusest põllumajanduse keskkonnameetmetele vastaval aastal.

25

(26)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta, 24. juuni 1991 (EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1).

26

(27)  Mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas tõdetakse, et selle rahvusvahelise standardi järgimise kohustust täidetakse erinevatel viisidel ning 17. meede näeb ette kontrollasutuste jaoks spetsiifilise akrediteerimissüsteemi loomist.

27

(28)  Määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 9 lõige 4.

28

(29)  Samas, artikli 9 lõige 6.

29

(30)  Samas, artikkel 15.

30

(31)  Mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava, lisatud komisjoni personali töödokumendile, jagu 5.6.

31

(32)  Dokument 8856/VI/97–rev.3a.

32

(33)  Määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikkel 15.

33

(34)  Prantsusmaa, Saksamaa, Holland, Ühendkuningriik, Austria, Itaalia ja Hispaania.

34

(35)  Kontrollikoda koostab IACS kohta eriaruande koos üksikasjaliku analüüsiga süsteemi toimimise kohta.

35

(36)  Toetus maastikukaitse ja looduskeskkonna säilitamise eest.

36

(37)  Määruse (EÜ) nr 817/2004 artiklid 20 ja 35.

37

(38)  Komisjoni juhendi punkt 4.14.

38

(39)  Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig: Üldised keskkonnanõuded – mõisted, rakendamine, kogemused. Braunschweig, september 2003, lk-d 28 ja 55 Saksamaa kohta.

39

(40)  Uurimuse lk 39.

40

(41)  Eriaruanne nr 4/2003 maaelu arendamise kohta: toetus ebasoodsamatele piirkondadele (ELT C 151, 27.6.2003).

41

(42)  Eriti määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikkel 19.

42

(43)  Komisjoni juhendi punkt 4.3.

43

(44)  Määruse (EÜ) nr 817/2004 artikkel 69.

44

(45)  Määruse (EÜ) nr 2419/2001 artikli 19 lõike 1 punkt d.

45

(46)  Komisjoni juhendi punkt 4.4, VI/10535/99 rev 7.

46

(47)  Suurhertsogiriigi 11. veebruari 2002. aasta määruse üldiste keskkonnanõuete kohta lisa punkt 4 – väetise laotamine jäätunud või liigniiskele maapinnale, punkt 5 – väetise laotamine vooluveekogude läheduses, punktid 6 ja 7.1 – väetise laotamise ärajätmine teatud talveperioodidel. Keskse põllumajanduse keskkonnameetme, maastiku ja looduskeskkonna säilitamise eest makstava toetusega seonduv kohustus külvata “uusi põllukultuure või vahekultuure, kui orgaanilisi väetisi laotatakse viljelusmaale peamise saagi korjamisele järgneval perioodil kuni 15. novembrini” ja laudasõnniku laotamise keeld ajavahemikul 15. novembrist kuni 15. jaanuarini pärast maisikasvatuseks kasutatud maatükkide koristust eeldab kontrollide tegemist aasta teistelgi perioodidel.

47

(48)  Aruande punkt 3.7.3.

48

(49)  Komisjoni 24. aprilli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 746/96, millega kehtestatakse keskkonnakaitsenõuete ning loodus- ja elukeskkonna kaitsega kooskõlas olevaid põllumajanduslike tootmisviise käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2078/92 üksikasjalik rakendamise kord (EÜT L 102, 25.4.1996, lk 19).

49

(50)  Komisjoni juhendi punktid 4.4 ja 4.5.

50

(51)  Rapport de synthèse de l'enquête sur la mise en place des systèmes de gestion, contrôle et sanctions mis en place par les EM pour les mesures de DR 2000–2006, lk 22, 16.8.2001.

51

(52)  Komisjoni juhendi punkt 4.12.

52

---

LISA

Näiteid Côte d'Ori põllumajanduse keskkonnaprogrammi lepingulistes nõuetes esinevate ebatäpsuste kohta

| 1. | “Analüüse (üks iga 5–10 hektari kohta) tuleks kasutada baasandmetena väetamise tasakaalu käsitleva aruande koostamisel esimesel ja viiendal aastal ning samuti iga-aastase võrdlusena”. Ühe juhtumi puhul oli kõrvalekaldena märgitud asjaolu, et toetusesaaja ei olnud teostanud iga-aastast mullaanalüüsi iga 10 hektari kohta (kõrvalekallet ei avastatud eelneval aastal läbiviidud kohapealse kontrolli käigus). Ühe teise juhtumi puhul tõlgendas kontrollija (keda toetusesaaja oli teavitanud tehnilise eksperdi poolt antud arvamusest) iga 10 hektari kohta tehtava mullaanalüüsi kohustust nii, et seda tuleb teha ainult korra viieaastase lepinguperioodi jooksul, ning ei pidanud ka ebatavaliseks seda, et analüüsi ei oldud veel teisel aastal tehtud. Vastavalt Prantsusmaa ametivõimude andmetele on õigeks tõlgenduseks juhtumi kolmas tõlgendus, st mullaanalüüsi iga 10 hektari kohta tuleks teha nii esimesel kui viiendal aastal. |
| --- | --- |

1.

“Analüüse (üks iga 5–10 hektari kohta) tuleks kasutada baasandmetena väetamise tasakaalu käsitleva aruande koostamisel esimesel ja viiendal aastal ning samuti iga-aastase võrdlusena”. Ühe juhtumi puhul oli kõrvalekaldena märgitud asjaolu, et toetusesaaja ei olnud teostanud iga-aastast mullaanalüüsi iga 10 hektari kohta (kõrvalekallet ei avastatud eelneval aastal läbiviidud kohapealse kontrolli käigus). Ühe teise juhtumi puhul tõlgendas kontrollija (keda toetusesaaja oli teavitanud tehnilise eksperdi poolt antud arvamusest) iga 10 hektari kohta tehtava mullaanalüüsi kohustust nii, et seda tuleb teha ainult korra viieaastase lepinguperioodi jooksul, ning ei pidanud ka ebatavaliseks seda, et analüüsi ei oldud veel teisel aastal tehtud. Vastavalt Prantsusmaa ametivõimude andmetele on õigeks tõlgenduseks juhtumi kolmas tõlgendus, st mullaanalüüsi iga 10 hektari kohta tuleks teha nii esimesel kui viiendal aastal.

| 2. | “Sellise orgaanilise väetise laotamine, mille lämmastikusisaldus ei ületa ligikaudu 65 ühikut”. Sõna “ligikaudu” ei sobi piirmäära väljendamiseks. Kas 66 ühikut oleks lubatud, vaatamata “ligikaudu 65” ühiku ülemmäärale? Või hoopis 70 ühikut? |
| --- | --- |

2.

“Sellise orgaanilise väetise laotamine, mille lämmastikusisaldus ei ületa ligikaudu 65 ühikut”. Sõna “ligikaudu” ei sobi piirmäära väljendamiseks. Kas 66 ühikut oleks lubatud, vaatamata “ligikaudu 65” ühiku ülemmäärale? Või hoopis 70 ühikut?

| 3. | On raske kindlaks teha, kas kariloomaüksuste hektaripõhist ülemmäära rakendatakse kogu valduses või ainult asjassepuutuva meetme kohustuste alla kuuluvatel hektaritel. Kontrollijatel puudus sellekohane teave. |
| --- | --- |

3.

On raske kindlaks teha, kas kariloomaüksuste hektaripõhist ülemmäära rakendatakse kogu valduses või ainult asjassepuutuva meetme kohustuste alla kuuluvatel hektaritel. Kontrollijatel puudus sellekohane teave.

| 4. | Lause “karjatatavate alade osas talupidaja kontrolli all olevad määrad” jääb ebaselgeks. Kas see tähendab, et talupidajal on võimalik mõjutada niidul karjatatavate loomade sõnniku määra? |
| --- | --- |

4.

Lause “karjatatavate alade osas talupidaja kontrolli all olevad määrad” jääb ebaselgeks. Kas see tähendab, et talupidajal on võimalik mõjutada niidul karjatatavate loomade sõnniku määra?

---

KOMISJONI VASTUSED KONTROLLIKOJA ERIARUANDELE MAAELU ARENGU KOHTA: PÕLLUMAJANDUSE KESKKONNAMEETMETEGA SEOTUD KULUDE KONTROLL

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

| I.–III. | Põllumajanduse keskkonnameetmed on ühise põllumajanduspoliitika kesksed elemendid, millega püütakse leida lahendus ühiskonna probleemidele seoses maapiirkondade keskkonna kaitse ja selle seisundi parandamisega. Komisjon tervitab selles osas kontrollikoja aruannet. Vastuseks kontrollikoja järeldustele soovib komisjon rõhutada järgmist.






  — | Iga programmitöö perioodi alguses analüüsib komisjon liikmesriikide esitatud maaelu arenguprogramme. Komisjon andis oma ametnikele kasulikud juhised, mis võimaldasid neil hinnata suurema osa põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollitavust. Lisaks sellele tuleks rõhutada erinevaid ühise haldamisega kaasnevaid kohustusi: komisjon kehtestab õigusliku raamistiku ja liikmesriigid vastutavad kontrollitavate meetmete esitamise eest. (1) Asjaolu, et komisjon on programmi heaks kiitnud, ei vabasta liikmesriiki tema kohustustest (vt punktid 32–35). |
| --- | --- | --- |

I.–III.

Põllumajanduse keskkonnameetmed on ühise põllumajanduspoliitika kesksed elemendid, millega püütakse leida lahendus ühiskonna probleemidele seoses maapiirkondade keskkonna kaitse ja selle seisundi parandamisega. Komisjon tervitab selles osas kontrollikoja aruannet. Vastuseks kontrollikoja järeldustele soovib komisjon rõhutada järgmist.

—

Iga programmitöö perioodi alguses analüüsib komisjon liikmesriikide esitatud maaelu arenguprogramme. Komisjon andis oma ametnikele kasulikud juhised, mis võimaldasid neil hinnata suurema osa põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollitavust. Lisaks sellele tuleks rõhutada erinevaid ühise haldamisega kaasnevaid kohustusi: komisjon kehtestab õigusliku raamistiku ja liikmesriigid vastutavad kontrollitavate meetmete esitamise eest. (1) Asjaolu, et komisjon on programmi heaks kiitnud, ei vabasta liikmesriiki tema kohustustest (vt punktid 32–35).

| — | Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise direktoraadi auditeerimistegevuse aluseks on keskne riskianalüüs, mis hõlmab kõiki põllumajanduskulusid. See võtab arvesse erinevaid riskielemente, kaasa arvatud kontrollikoja tähelepanekud, ja viimasest auditist möödunud aega ning määrab kindlaks auditi prioriteedid. Riskianalüüsi alusel otsustati eelmistel aastatel, et esmatähtsaks tuleks pidada teisi auditeid. Järgmised asjaolud näitavad siiski, et põllumajanduse peadirektoraadi üksus, mis vastutab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eest, on juba eri viisidel hinnanud põllumajanduse keskkonnameetmete jaoks kehtestatud süsteeme:






  — | Põllumajanduse keskkonnameetmeid auditeeriti kõikides liikmesriikides aastatel 1997–1999 ning auditijärgne kontroll teostati aastatel 2000–2002 liikmesriikides, mille jaoks pakuti välja finantskorrektsioonid. Komisjon leiab, et sellega tagati piisav kindlus kehtivate süsteemide nõuetele vastavuse suhtes ja eelkõige asjakohaste kontrollisüsteemide rakendamise suhtes eri osameetmete, kaasa arvatud piiratud kontrollitavusega meetmete puhul. |
| --- | --- | --- |

—

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise direktoraadi auditeerimistegevuse aluseks on keskne riskianalüüs, mis hõlmab kõiki põllumajanduskulusid. See võtab arvesse erinevaid riskielemente, kaasa arvatud kontrollikoja tähelepanekud, ja viimasest auditist möödunud aega ning määrab kindlaks auditi prioriteedid. Riskianalüüsi alusel otsustati eelmistel aastatel, et esmatähtsaks tuleks pidada teisi auditeid. Järgmised asjaolud näitavad siiski, et põllumajanduse peadirektoraadi üksus, mis vastutab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eest, on juba eri viisidel hinnanud põllumajanduse keskkonnameetmete jaoks kehtestatud süsteeme:

—

Põllumajanduse keskkonnameetmeid auditeeriti kõikides liikmesriikides aastatel 1997–1999 ning auditijärgne kontroll teostati aastatel 2000–2002 liikmesriikides, mille jaoks pakuti välja finantskorrektsioonid. Komisjon leiab, et sellega tagati piisav kindlus kehtivate süsteemide nõuetele vastavuse suhtes ja eelkõige asjakohaste kontrollisüsteemide rakendamise suhtes eri osameetmete, kaasa arvatud piiratud kontrollitavusega meetmete puhul.

| — | Lisaks sellele kontrolliti paljudes liikmesriikides 2003. ja 2004. aastal läbiviidud vähemsoodsate piirkondade uurimise raames seda, kas heade põllumajandustavade järgimisel kasutatakse määrusega (EÜ) nr 1257/99 kehtestatud uut kontrollinõuet (vt punkt 39). |
| --- | --- |

—

Lisaks sellele kontrolliti paljudes liikmesriikides 2003. ja 2004. aastal läbiviidud vähemsoodsate piirkondade uurimise raames seda, kas heade põllumajandustavade järgimisel kasutatakse määrusega (EÜ) nr 1257/99 kehtestatud uut kontrollinõuet (vt punkt 39).

| — | Komisjoni tegevust piiras sellise õigusliku aluse puudumine, mille põhjal teostada kontrolle liikmesriikides. Sellest olenemata on komisjon teinud järelkontrolli liikmesriikide mahepõllumajanduse kontrollisüsteemide suhtes järelevalveaktide ja muude teabeallikate alusel. |
| --- | --- |

—

Komisjoni tegevust piiras sellise õigusliku aluse puudumine, mille põhjal teostada kontrolle liikmesriikides. Sellest olenemata on komisjon teinud järelkontrolli liikmesriikide mahepõllumajanduse kontrollisüsteemide suhtes järelevalveaktide ja muude teabeallikate alusel.

Liikmesriikide aruannetest selgub, et paljusid ettevõtjaid kontrollitakse igal aastal.

Kuna mahepõllumajanduse meetmeid kaasrahastab maaelu arengu raames EAGGF, kontrollivad põllumajanduse peadirektoraadi audititalitused osana oma käimasolevast põllumajanduse keskkonnameetmete uurimisest (2005–2006) osaliselt auditeeritavates piirkondades ja liikmesriikides kehtivat järelevalvesüsteemi.

| — | Iga-aastased järelevalveaktid sisaldavad palju teavet kehtiva kontrollisüsteemi kohta, nagu näiteks tehtud kontrollkäikude ja teatavaks tehtud rikkumiste arvu kinnitamine. Sellest olenemata osutas komisjon mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas vajadusele parandada järelevalveaktide kvaliteeti. Järelevalve küsimus on osa käimasolevast määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamisest. See on seotud ka alates 2006. aastast kohaldatava määrusega (EÜ) nr 882/2004, (2) millega tugevdatakse liikmesriikide tasandil tehtavat ametlikku kontrolli ja järelevalvet (vt punktid 47–49). |
| --- | --- |

—

Iga-aastased järelevalveaktid sisaldavad palju teavet kehtiva kontrollisüsteemi kohta, nagu näiteks tehtud kontrollkäikude ja teatavaks tehtud rikkumiste arvu kinnitamine. Sellest olenemata osutas komisjon mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas vajadusele parandada järelevalveaktide kvaliteeti. Järelevalve küsimus on osa käimasolevast määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamisest. See on seotud ka alates 2006. aastast kohaldatava määrusega (EÜ) nr 882/2004, (2) millega tugevdatakse liikmesriikide tasandil tehtavat ametlikku kontrolli ja järelevalvet (vt punktid 47–49).

| — | Komisjon võttis teadmiseks kõigi seitsme asjaomase liikmesriigi kohta koostatud kontrollkäigu aruanded. Komisjon võttis arvesse ka teisi liikmesriikide kontrollisüsteemiga seotud teabeallikaid (vt punktid 50–54). |
| --- | --- |

—

Komisjon võttis teadmiseks kõigi seitsme asjaomase liikmesriigi kohta koostatud kontrollkäigu aruanded. Komisjon võttis arvesse ka teisi liikmesriikide kontrollisüsteemiga seotud teabeallikaid (vt punktid 50–54).

| IV. | Komisjon on võtnud arvesse kontrollikoja tuvastatud puudusi ja püüab võimaluste piires jätkata üksikpuuduste parandamist koostöös liikmesriikidega.






  — | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 817/2004 jaotatakse kontroll aasta peale vastavalt maaelu arengumeetme riskianalüüsile. Riskianalüüsi teeb liikmesriik, kes kohandab seda igal aastal varasemate järeldustega nii, et kontrolle saaks teha ajal, mil riskialtimaid elemente saab kontrollida (vt punktid 74 ja 77). |
| --- | --- | --- |

IV.

Komisjon on võtnud arvesse kontrollikoja tuvastatud puudusi ja püüab võimaluste piires jätkata üksikpuuduste parandamist koostöös liikmesriikidega.

—

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 817/2004 jaotatakse kontroll aasta peale vastavalt maaelu arengumeetme riskianalüüsile. Riskianalüüsi teeb liikmesriik, kes kohandab seda igal aastal varasemate järeldustega nii, et kontrolle saaks teha ajal, mil riskialtimaid elemente saab kontrollida (vt punktid 74 ja 77).

| — | Teave (teabe kogumine nt proovitükil kasutatud väetiste/pestitsiidide kasutamiskuupäevade/koguste kohta) on kasulik näiteks juhul, kui ettevõtmine kestab terve aasta ja korrapäraseid kontrolle ei saa aasta jooksul teha. Kahtluse korral peaksid asutused tegema täiendavaid kontrolle ja/või analüüse (vt punkt 97). |
| --- | --- |

—

Teave (teabe kogumine nt proovitükil kasutatud väetiste/pestitsiidide kasutamiskuupäevade/koguste kohta) on kasulik näiteks juhul, kui ettevõtmine kestab terve aasta ja korrapäraseid kontrolle ei saa aasta jooksul teha. Kahtluse korral peaksid asutused tegema täiendavaid kontrolle ja/või analüüse (vt punkt 97).

| — | Visuaalset kontrolli tehakse tavaliselt koos teiste kontrollidega ja see moodustab ainult piiratud osa põllumajanduse keskkonnaalaste kohustuste kontrollimisest. |
| --- | --- |

—

Visuaalset kontrolli tehakse tavaliselt koos teiste kontrollidega ja see moodustab ainult piiratud osa põllumajanduse keskkonnaalaste kohustuste kontrollimisest.

| — | Kontrollijate teadmistel ja kogemustel on kohapealsete kontrollide puhul oluline osa. Liikmesriigid on koostanud heade põllumajandustavade loetelu, mida täiendavad sageli kontrollnimekirjad, juhised, koolitus, kvaliteedi tagamise mõiste ning kohustus pöörduda kahtluse korral pädevate asutuste poole. Põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmetega seotud muude konkreetsete kohustuste puhul on liikmesriigid koostanud kontrollijatele käsiraamatud, ringkirjad ja/või juhised, millega tagatakse sama meetme ühtlane kontroll kogu riigis (vt punktid 100–101). |
| --- | --- |

—

Kontrollijate teadmistel ja kogemustel on kohapealsete kontrollide puhul oluline osa. Liikmesriigid on koostanud heade põllumajandustavade loetelu, mida täiendavad sageli kontrollnimekirjad, juhised, koolitus, kvaliteedi tagamise mõiste ning kohustus pöörduda kahtluse korral pädevate asutuste poole. Põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmetega seotud muude konkreetsete kohustuste puhul on liikmesriigid koostanud kontrollijatele käsiraamatud, ringkirjad ja/või juhised, millega tagatakse sama meetme ühtlane kontroll kogu riigis (vt punktid 100–101).

| V. | Komisjon nõustub, et mõnede põllumajanduse keskkonnameetmete kontroll nõuab keerukuse tõttu rohkem nii tehnilisi kui ka rahalisi vahendeid. Põllumajanduse keskkonnameetmete ja esimese samba meetmete ressursivajaduse võrdlemisel tuleks vaadata laiemat konteksti. Põllumajanduse keskkonnameetmete ressursivajadust tuleb hinnata seoses seatud eesmärkidega. Põllumajanduse keskkonnapoliitika on keskne ja oluline osa strateegiast, mille abil keskkonnaprobleemid kaasatakse teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandusse. |
| --- | --- |

V.

Komisjon nõustub, et mõnede põllumajanduse keskkonnameetmete kontroll nõuab keerukuse tõttu rohkem nii tehnilisi kui ka rahalisi vahendeid. Põllumajanduse keskkonnameetmete ja esimese samba meetmete ressursivajaduse võrdlemisel tuleks vaadata laiemat konteksti. Põllumajanduse keskkonnameetmete ressursivajadust tuleb hinnata seoses seatud eesmärkidega. Põllumajanduse keskkonnapoliitika on keskne ja oluline osa strateegiast, mille abil keskkonnaprobleemid kaasatakse teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandusse.

| VI. | Komisjon soovib seada põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollitavuse küsimuse laiemasse konteksti.






  — | Paljusid põllumajanduse keskkonnameetmeid ja keskkonnaalaseid kohustusi saab hinnata ja hinnatakse nende kontrollitavuse alusel, kui komisjoni talitused vaatavad programme läbi; mõnede teiste kohustuste puhul võib kontrollitavus nende laadi tõttu olla raskem ja nõuda sageli väga kalleid analüüse. Seepärast on kõikehõlmav ammendav kontroll liiga kallis ja sellega kaasnev lisandväärtus, mis tekib tänu eelarvele ja/või keskkonnale kujuneva riski vähenemisele, võib olla piiratud. |
| --- | --- | --- |

VI.

Komisjon soovib seada põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollitavuse küsimuse laiemasse konteksti.

—

Paljusid põllumajanduse keskkonnameetmeid ja keskkonnaalaseid kohustusi saab hinnata ja hinnatakse nende kontrollitavuse alusel, kui komisjoni talitused vaatavad programme läbi; mõnede teiste kohustuste puhul võib kontrollitavus nende laadi tõttu olla raskem ja nõuda sageli väga kalleid analüüse. Seepärast on kõikehõlmav ammendav kontroll liiga kallis ja sellega kaasnev lisandväärtus, mis tekib tänu eelarvele ja/või keskkonnale kujuneva riski vähenemisele, võib olla piiratud.

| — | Eeskirjade eiramise riski tuleb siiski hinnata seoses kõnealusest meetmest saadava võimaliku kasuga. Põllumajanduse keskkonnameetme jaoks, mida komisjon peab keskkonnaprobleemide ühisesse põllumajanduspoliitikasse kaasamise oluliseks elemendiks, on vaja süsteemi, mis tagab piisava kontrolli ja on samas proportsionaalne. Kontrollikoda märgib, et kontroll peaks tagama piisava kindluse mõistlike kulutuste piires. |
| --- | --- |

—

Eeskirjade eiramise riski tuleb siiski hinnata seoses kõnealusest meetmest saadava võimaliku kasuga. Põllumajanduse keskkonnameetme jaoks, mida komisjon peab keskkonnaprobleemide ühisesse põllumajanduspoliitikasse kaasamise oluliseks elemendiks, on vaja süsteemi, mis tagab piisava kontrolli ja on samas proportsionaalne. Kontrollikoda märgib, et kontroll peaks tagama piisava kindluse mõistlike kulutuste piires.

| — | Järgmise programmitöö perioodi jaoks on komisjon pakkunud välja kontrollisüsteemi, mis vastab võimalikult suures ulatuses nende nõuetele vastavusega seotud kontrollisüsteemidele, mille liikmesriigid peavad kehtestama esimese samba maksete jaoks (nõuetele vastavus). |
| --- | --- |

—

Järgmise programmitöö perioodi jaoks on komisjon pakkunud välja kontrollisüsteemi, mis vastab võimalikult suures ulatuses nende nõuetele vastavusega seotud kontrollisüsteemidele, mille liikmesriigid peavad kehtestama esimese samba maksete jaoks (nõuetele vastavus).

| — | Lisaks on komisjon pakkunud välja kohustuste selgema jaotamise liikmesriikide ja komisjoni vahel, tugevdades sellega ühise haldamise põhimõtet. |
| --- | --- |

—

Lisaks on komisjon pakkunud välja kohustuste selgema jaotamise liikmesriikide ja komisjoni vahel, tugevdades sellega ühise haldamise põhimõtet.

SISSEJUHATUS

| 9.–10. | Komisjon nõustub sellega, et põllumajanduse ja keskkonna seotus on suure riikliku ja poliitilise tähtsusega. Komisjon märgib, et põllumajanduse keskkonnameetmed ja nõuetele vastavus on kavandatud selleks, et tagada keskkonnaprobleemide kaasamine ühisesse põllumajanduspoliitikasse. Need aspektid täiendavad teineteist: nõuetele vastavus hõlmab keskkonnanõudeid, mida põllumajandustootjad peavad järgima, et otseteotusi ei vähendataks osaliselt või täielikult; samas makstakse põllumajanduse keskkonnatoetust põllumajandustootjatele, kes on valmis tegema märkimisväärselt rohkem ja osutama tasu eest keskkonnateenuseid. |
| --- | --- |

9.–10.

Komisjon nõustub sellega, et põllumajanduse ja keskkonna seotus on suure riikliku ja poliitilise tähtsusega. Komisjon märgib, et põllumajanduse keskkonnameetmed ja nõuetele vastavus on kavandatud selleks, et tagada keskkonnaprobleemide kaasamine ühisesse põllumajanduspoliitikasse. Need aspektid täiendavad teineteist: nõuetele vastavus hõlmab keskkonnanõudeid, mida põllumajandustootjad peavad järgima, et otseteotusi ei vähendataks osaliselt või täielikult; samas makstakse põllumajanduse keskkonnatoetust põllumajandustootjatele, kes on valmis tegema märkimisväärselt rohkem ja osutama tasu eest keskkonnateenuseid.

KOMISJONI PUUDUTAVAD AUDITITÄHELEPANEKUD

| 32.–35. | Maaelu arenguprogrammi läbivaatamise raames veendus komisjon, et liikmesriikide määratletud põllumajanduse keskkonnameetmed on sobivad ja asjakohased. Selleks andis komisjon oma ametnike jaoks välja kasulikud juhised, mis aitaksid neil kavandatud põllumajanduse keskkonnameetmeid hinnata. Komisjon leiab siiski, et paljude põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollitavust saab põhimõtteliselt hinnata (nt harimata põlluservad, põllumaa muutmine heinamaaks, niitmiskuupäevad, taimkate talvel, haruldaste loomatõugude/taimesortide säilitamine, külvikorrad, meetmed niisutamise vähendamiseks, loomkoormuse piirmäärad jne).
  Sellest olenemata võib mõnede teiste kohustuste puhul olla see hindamine keerulisem. Sellega seoses otsustas komisjon teatavaid meetmeid nende nõrga kontrollitavuse tõttu mitte heaks kiita (nt lämmastikväetiste kasutamise vähendamine vähem kui 5 % või muude väetiste kasutamise vähendamine vähem kui 20 %).
  Teadaolevalt ei soovinud komisjon teha kõikide väljapakutud (osa)meetmete kontrollitavuse suhtes põhjalikku eelkontrolli. Sellega seoses tuleb arvesse võtta erinevaid ühise haldamisega kaasnevaid kohustusi: komisjon kehtestab raamistiku, kuid liikmesriigid vastutavad väljapakutavate meetmete eest ja tagavad iga meetme jaoks vajalikud kontrollitavad näitajad. Asjaolu, et komisjon on programmi heaks kiitnud, ei vabasta liikmesriiki tema kohustustest. |
| --- | --- |

32.–35.

Maaelu arenguprogrammi läbivaatamise raames veendus komisjon, et liikmesriikide määratletud põllumajanduse keskkonnameetmed on sobivad ja asjakohased. Selleks andis komisjon oma ametnike jaoks välja kasulikud juhised, mis aitaksid neil kavandatud põllumajanduse keskkonnameetmeid hinnata. Komisjon leiab siiski, et paljude põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollitavust saab põhimõtteliselt hinnata (nt harimata põlluservad, põllumaa muutmine heinamaaks, niitmiskuupäevad, taimkate talvel, haruldaste loomatõugude/taimesortide säilitamine, külvikorrad, meetmed niisutamise vähendamiseks, loomkoormuse piirmäärad jne).

Sellest olenemata võib mõnede teiste kohustuste puhul olla see hindamine keerulisem. Sellega seoses otsustas komisjon teatavaid meetmeid nende nõrga kontrollitavuse tõttu mitte heaks kiita (nt lämmastikväetiste kasutamise vähendamine vähem kui 5 % või muude väetiste kasutamise vähendamine vähem kui 20 %).

Teadaolevalt ei soovinud komisjon teha kõikide väljapakutud (osa)meetmete kontrollitavuse suhtes põhjalikku eelkontrolli. Sellega seoses tuleb arvesse võtta erinevaid ühise haldamisega kaasnevaid kohustusi: komisjon kehtestab raamistiku, kuid liikmesriigid vastutavad väljapakutavate meetmete eest ja tagavad iga meetme jaoks vajalikud kontrollitavad näitajad. Asjaolu, et komisjon on programmi heaks kiitnud, ei vabasta liikmesriiki tema kohustustest.

| 33. | Sisemise riskianalüüsi puhul oli tegemist maaelu arenguga seotud vahendite üldhinnanguga, mis oli ette nähtud haldusvahendina maaelu arengupoliitika parandamiseks pärast 2006. aastat. Kõnealuses dokumendis märkis maaelu arengu kontrollimise eest vastutav üksus, et kõikide abikõlblikkuskriteeriumide kontrollitavust ei ole võimalik kontrollida (kuna programmide heakskiitmiseks ettenähtud aeg on lühike ja vahendeid on vähe) ning liikmesriikide poolt kavade/programmide rakendamiseks kehtestatud haldus- ja kontrollisüsteeme eelnevalt üksikasjalikult hinnata.
  Järgmise programmitöö perioodi jaoks kavandab põllumajanduse peadirektoraat asjakohaseid meetmeid, mis põhinevad nimetatud üldhinnangu tulemustel. |
| --- | --- |

33.

Sisemise riskianalüüsi puhul oli tegemist maaelu arenguga seotud vahendite üldhinnanguga, mis oli ette nähtud haldusvahendina maaelu arengupoliitika parandamiseks pärast 2006. aastat. Kõnealuses dokumendis märkis maaelu arengu kontrollimise eest vastutav üksus, et kõikide abikõlblikkuskriteeriumide kontrollitavust ei ole võimalik kontrollida (kuna programmide heakskiitmiseks ettenähtud aeg on lühike ja vahendeid on vähe) ning liikmesriikide poolt kavade/programmide rakendamiseks kehtestatud haldus- ja kontrollisüsteeme eelnevalt üksikasjalikult hinnata.

Järgmise programmitöö perioodi jaoks kavandab põllumajanduse peadirektoraat asjakohaseid meetmeid, mis põhinevad nimetatud üldhinnangu tulemustel.

| 37.–38. | Komisjoni poolt 12 liikmesriigis aastatel 2000–2001 läbi viidud ennetava uurimuse põhieesmärk oli hinnata kontrollitavate organite kasutuses olevaid kontrollisüsteeme, mille abil nimetatud organid haldasid ja kontrollisid maaelu arengumeetmeid programmitöö perioodil 2000–2006.
  2000–2002 viidi kõikides aastatel 1997–1999 auditeeritud liikmesriikides läbi eraldi järeluurimus seoses kaasnevate meetmetega (programmitöö periood 1993–1999), tagamaks, et avastatud puudused on kõrvaldatud. See uurimus hõlmas põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud üheksat kontrollkäiku viide liikmesriiki, kes pidid tegema oma haldus- ja kontrollisüsteemides esinenud puuduste tõttu finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

37.–38.

Komisjoni poolt 12 liikmesriigis aastatel 2000–2001 läbi viidud ennetava uurimuse põhieesmärk oli hinnata kontrollitavate organite kasutuses olevaid kontrollisüsteeme, mille abil nimetatud organid haldasid ja kontrollisid maaelu arengumeetmeid programmitöö perioodil 2000–2006.

2000–2002 viidi kõikides aastatel 1997–1999 auditeeritud liikmesriikides läbi eraldi järeluurimus seoses kaasnevate meetmetega (programmitöö periood 1993–1999), tagamaks, et avastatud puudused on kõrvaldatud. See uurimus hõlmas põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud üheksat kontrollkäiku viide liikmesriiki, kes pidid tegema oma haldus- ja kontrollisüsteemides esinenud puuduste tõttu finantskorrektsioone.

| 39. | Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise direktoraadi auditeerimistegevuse aluseks on keskne riskianalüüs, mis hõlmab kõiki põllumajanduskulusid. See võtab arvesse erinevaid riskielemente, kaasa arvatud kontrollikoja tähelepanekud, ja viimasest auditist möödunud aega ning määrab kindlaks auditi prioriteedid.
  Riskianalüüsi alusel otsustati eelmistel aastatel, et esmatähtsaks tuleks pidada teisi auditeid. 2005. aasta keskne riskianalüüs näitas suhteliselt kõrget riski põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, mis valiti seepärast kontrollimiseks aastatel 2005–2006.
  Järgmised asjaolud näitavad siiski, et põllumajanduse peadirektoraadi üksus, mis vastutab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eest, on juba eri viisidel hinnanud põllumajanduse keskkonnameetmete jaoks kehtestatud süsteeme:






  — | aastatel 1997–1999 läbiviidud auditid (vt punkt 37) hõlmasid põllumajanduse keskkonnameetmeid peaaegu kõikides liikmesriikides ning aastatel 2000–2002 läbiviidud järelaudititega hinnati nendes liikmesriikides tehtud parandusi, kus leiti puudusi. Need auditid tagasid piisava kindluse selles osas, et programmitöö perioodil 1993–1999 kehtinud põllumajanduse keskkonnameetmete haldus- ja kontrollisüsteemid olid asjakohased ning et olukord ei muutunud oluliselt ka programmitöö perioodil 2000–2006. Need auditid hõlmasid ka asjakohaste kontrollimeetodite rakendamist osameetmete puhul, mida peeti raskesti kontrollitavaks, |
| --- | --- | --- |

39.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise direktoraadi auditeerimistegevuse aluseks on keskne riskianalüüs, mis hõlmab kõiki põllumajanduskulusid. See võtab arvesse erinevaid riskielemente, kaasa arvatud kontrollikoja tähelepanekud, ja viimasest auditist möödunud aega ning määrab kindlaks auditi prioriteedid.

Riskianalüüsi alusel otsustati eelmistel aastatel, et esmatähtsaks tuleks pidada teisi auditeid. 2005. aasta keskne riskianalüüs näitas suhteliselt kõrget riski põllumajanduse keskkonnameetmete puhul, mis valiti seepärast kontrollimiseks aastatel 2005–2006.

Järgmised asjaolud näitavad siiski, et põllumajanduse peadirektoraadi üksus, mis vastutab raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise eest, on juba eri viisidel hinnanud põllumajanduse keskkonnameetmete jaoks kehtestatud süsteeme:

—

aastatel 1997–1999 läbiviidud auditid (vt punkt 37) hõlmasid põllumajanduse keskkonnameetmeid peaaegu kõikides liikmesriikides ning aastatel 2000–2002 läbiviidud järelaudititega hinnati nendes liikmesriikides tehtud parandusi, kus leiti puudusi. Need auditid tagasid piisava kindluse selles osas, et programmitöö perioodil 1993–1999 kehtinud põllumajanduse keskkonnameetmete haldus- ja kontrollisüsteemid olid asjakohased ning et olukord ei muutunud oluliselt ka programmitöö perioodil 2000–2006. Need auditid hõlmasid ka asjakohaste kontrollimeetodite rakendamist osameetmete puhul, mida peeti raskesti kontrollitavaks,

| — | aastatel 2000–2001 enamikes liikmesriikides läbiviidud uurimus (vt punkt 37) hõlmas ka põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud haldus- ja kontrollisüsteemide nõuetele vastavuse kontrollimist, |
| --- | --- |

—

aastatel 2000–2001 enamikes liikmesriikides läbiviidud uurimus (vt punkt 37) hõlmas ka põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud haldus- ja kontrollisüsteemide nõuetele vastavuse kontrollimist,

| — | ainus täiesti uus põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud element, mis käsitleb häid põllumajandustavasid, sätestati määrusega (EÜ) nr 1257/99 ning seda kontrolliti põhjalikult vähemsoodsate piirkondade kohta enamikes liikmesriikides aastatel 2003–2004 läbiviidud uurimuse raames. |
| --- | --- |

—

ainus täiesti uus põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud element, mis käsitleb häid põllumajandustavasid, sätestati määrusega (EÜ) nr 1257/99 ning seda kontrolliti põhjalikult vähemsoodsate piirkondade kohta enamikes liikmesriikides aastatel 2003–2004 läbiviidud uurimuse raames.

| 47. | b) | Standardtabeli täitmine on minimaalne aruandlusnõue, kuigi juhenddokumendis märgitakse, et liikmesriigid võivad esitada lisateavet, kui nad peavad seda vajalikuks. Mõned liikmesriigid esitavad ka kirjaliku aruande, mis sisaldab nende kontrollisüsteemi kirjeldust ja tehtud kontrollide järeldusi. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Standardtabeli täitmine on minimaalne aruandlusnõue, kuigi juhenddokumendis märgitakse, et liikmesriigid võivad esitada lisateavet, kui nad peavad seda vajalikuks. Mõned liikmesriigid esitavad ka kirjaliku aruande, mis sisaldab nende kontrollisüsteemi kirjeldust ja tehtud kontrollide järeldusi.

| c) | Neid aruandeid sai liikmesriikide juhtimisel tehtud hindamisel kasutada ainult vähesel määral, kuid need andsid siiski olulist teavet selle kohta, kas kontrollid hõlmasid kõiki ettevõtjaid (vt ka punkt 49). |
| --- | --- |

c)

Neid aruandeid sai liikmesriikide juhtimisel tehtud hindamisel kasutada ainult vähesel määral, kuid need andsid siiski olulist teavet selle kohta, kas kontrollid hõlmasid kõiki ettevõtjaid (vt ka punkt 49).

| d) | Kõnealuse dokumendi eesmärk oli anda liikmesriikidele juhiseid esitatava teabe tüübi ja vormingu kohta. Tänu sellele on aruanded muutunud ühtlustatumaks. Komisjon on alustanud järelevalveakti vormingu ja sisu parandamist koostöös liikmesriikidega. |
| --- | --- |

d)

Kõnealuse dokumendi eesmärk oli anda liikmesriikidele juhiseid esitatava teabe tüübi ja vormingu kohta. Tänu sellele on aruanded muutunud ühtlustatumaks. Komisjon on alustanud järelevalveakti vormingu ja sisu parandamist koostöös liikmesriikidega.

| e) | Komisjon rõhutas 10. juuni 2004. aasta mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas, et vaja on täiendavaid parandusi. |
| --- | --- |

e)

Komisjon rõhutas 10. juuni 2004. aasta mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas, et vaja on täiendavaid parandusi.

Alates 2006. aastast kohaldatavas määruses (EÜ) nr 882/2004 sätestatakse terve rida nõudeid, mis annavad liikmesriikidele muu hulgas selged kriteeriumid ametlike kontrollide korraldamise (artikkel 3), pädevate asutuste määramise (artikkel 4), kontrollidega seotud eriülesannete delegeerimise (artikkel 5), kontrollimenetluste (artikkel 8) ning kontrollitegevuse ja -võtete (artikkel 10) kohta. Sellega on seotud ka järelevalvenõuete läbivaatamine määruse (EMÜ) nr 2092/91 muutmise raames.

| 49. | Aruanded sisaldavad palju teavet kehtiva kontrollisüsteemi kohta, nagu näiteks tehtud kontrollkäikude arv, mis on vähemalt sama suur – ja enamikel juhtudel suurem – kui ettevõtjate arv, ning teatavaks tehtud rikkumiste arv. Komisjon osutas mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas vajadusele parandada järelevalveaktide kvaliteeti. |
| --- | --- |

49.

Aruanded sisaldavad palju teavet kehtiva kontrollisüsteemi kohta, nagu näiteks tehtud kontrollkäikude arv, mis on vähemalt sama suur – ja enamikel juhtudel suurem – kui ettevõtjate arv, ning teatavaks tehtud rikkumiste arv. Komisjon osutas mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas vajadusele parandada järelevalveaktide kvaliteeti.

| 50. | Olenemata asjaolust, et kehtivad ühenduse õigusaktid ei anna õiguslikku alust ühenduse kontrollide jaoks, mille eesmärk on kontrollida määruses (EMÜ) nr 2092/91 sätestatud mahepõllunduse kontrollinõuetele vastavust, tegi Veterinaar- ja Toiduamet ajavahemikul 1998–2001 mitmeid kontrollkäike. Kontrollide põhjuseks oli mõne alalisse komiteesse kuuluva liikmesriigi väljendatud mure. Selle põhjuseks oli tõsiasi, et mahepõllundustoodete import 75 st kolmandast riigist ELi üha suureneb. |
| --- | --- |

50.

Olenemata asjaolust, et kehtivad ühenduse õigusaktid ei anna õiguslikku alust ühenduse kontrollide jaoks, mille eesmärk on kontrollida määruses (EMÜ) nr 2092/91 sätestatud mahepõllunduse kontrollinõuetele vastavust, tegi Veterinaar- ja Toiduamet ajavahemikul 1998–2001 mitmeid kontrollkäike. Kontrollide põhjuseks oli mõne alalisse komiteesse kuuluva liikmesriigi väljendatud mure. Selle põhjuseks oli tõsiasi, et mahepõllundustoodete import 75 st kolmandast riigist ELi üha suureneb.

| 51. | Komisjon leiab, et ühenduse inspektorite tehtavad kohapealsed kontrollid on täiendavaks vahendiks liikmesriikide mahepõllumajanduse kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise kontrollimisel.
  Sellest olenemata vaadatakse mahepõllunduse ametlike kontrollide küsimus, sealhulgas siseriiklikud järelevalvesüsteemid, määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamise raames uuesti üle, võttes arvesse mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava ning määruse (EÜ) nr 882/2004 jõustumist.
  Kuna mahepõllumajanduse meetmeid kaasrahastatakse maaelu arengu raames, kontrollivad põllumajanduse peadirektoraadi audititalitused osana oma käimasolevast põllumajanduse keskkonnameetmete uurimisest (2005–2006) osaliselt auditeeritavates piirkondades ja liikmesriikides kehtivat järelevalvesüsteemi. See kontroll hõlmab pädevate asutuste teostatud järelevalvet volitatud mahepõllunduse kontrollasutuste üle, samuti maaelu arengut kontrollivate asutuste rakendatud menetluste üle seoses EAGGFilt toetust saavate mahepõllundusega tegelevate põllumajandustootjate iga-aastase sertifitseerimise süstemaatilise kontrolliga.
  Komisjonil ei olnud piisavalt vahendeid, et teha muid Veterinaar- ja Toiduameti kontrolle kui need, mis viidi läbi liikmesriikide tõstatatud küsimustes mahepõllundustoodete impordi kohta.
  Lisaks sellele leiti, et kõnealuses valdkonnas oli toidu ohutuse risk madal võrreldes teiste probleemidega. Veterinaar- ja Toiduameti põhitegevus hõlmab toidu ohutust, loomade tervishoidu, loomade heaolu ja taimetervist. Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäikudeks on nõudmine tunduvalt suurem kui tema suutlikkus. Seepärast tuleb Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäikude programmi koostamisel teha valik vastavalt rahva tervise, loomade tervishoiu, loomade heaolu ja taimetervisega seotud riskidele. Lisaks olid Veterinaar- ja Toiduameti peamiseks prioriteediks laienemiseelsed kontrollkäigud ELi taotlejariikidesse. 2003. aastal tehti 36 % kõikidest Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäikudest taotlejariikidesse. |
| --- | --- |

51.

Komisjon leiab, et ühenduse inspektorite tehtavad kohapealsed kontrollid on täiendavaks vahendiks liikmesriikide mahepõllumajanduse kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise kontrollimisel.

Sellest olenemata vaadatakse mahepõllunduse ametlike kontrollide küsimus, sealhulgas siseriiklikud järelevalvesüsteemid, määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamise raames uuesti üle, võttes arvesse mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava ning määruse (EÜ) nr 882/2004 jõustumist.

Kuna mahepõllumajanduse meetmeid kaasrahastatakse maaelu arengu raames, kontrollivad põllumajanduse peadirektoraadi audititalitused osana oma käimasolevast põllumajanduse keskkonnameetmete uurimisest (2005–2006) osaliselt auditeeritavates piirkondades ja liikmesriikides kehtivat järelevalvesüsteemi. See kontroll hõlmab pädevate asutuste teostatud järelevalvet volitatud mahepõllunduse kontrollasutuste üle, samuti maaelu arengut kontrollivate asutuste rakendatud menetluste üle seoses EAGGFilt toetust saavate mahepõllundusega tegelevate põllumajandustootjate iga-aastase sertifitseerimise süstemaatilise kontrolliga.

Komisjonil ei olnud piisavalt vahendeid, et teha muid Veterinaar- ja Toiduameti kontrolle kui need, mis viidi läbi liikmesriikide tõstatatud küsimustes mahepõllundustoodete impordi kohta.

Lisaks sellele leiti, et kõnealuses valdkonnas oli toidu ohutuse risk madal võrreldes teiste probleemidega. Veterinaar- ja Toiduameti põhitegevus hõlmab toidu ohutust, loomade tervishoidu, loomade heaolu ja taimetervist. Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäikudeks on nõudmine tunduvalt suurem kui tema suutlikkus. Seepärast tuleb Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäikude programmi koostamisel teha valik vastavalt rahva tervise, loomade tervishoiu, loomade heaolu ja taimetervisega seotud riskidele. Lisaks olid Veterinaar- ja Toiduameti peamiseks prioriteediks laienemiseelsed kontrollkäigud ELi taotlejariikidesse. 2003. aastal tehti 36 % kõikidest Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäikudest taotlejariikidesse.

| 52. | Süsteemide parandamiseks kavandatud soovitusi on suurem osa liikmesriike arvesse võtnud. Komisjon määratles 10. juuni 2004. aasta mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas üldise poliitika, kaasa arvatud kontrollisüsteemide edasine parandamine ja tugevdamine. |
| --- | --- |

52.

Süsteemide parandamiseks kavandatud soovitusi on suurem osa liikmesriike arvesse võtnud. Komisjon määratles 10. juuni 2004. aasta mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas üldise poliitika, kaasa arvatud kontrollisüsteemide edasine parandamine ja tugevdamine.

| 53. | Veterinaar- ja Toiduamet saatis nimetatud kuuele liikmesriigile tavapäraste edaspidiste menetluste kohaselt meeldetuletuse tegevuskavade esitamiseks. Kui vastust ei saadud, teavitati sellest põllumajanduse peadirektoraati, kes võttis asjakohased meetmed.
  Nagu punkti 47 alapunktis e märgitud, võttis komisjon teise olulise meetme, milleks oli mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava. |
| --- | --- |

53.

Veterinaar- ja Toiduamet saatis nimetatud kuuele liikmesriigile tavapäraste edaspidiste menetluste kohaselt meeldetuletuse tegevuskavade esitamiseks. Kui vastust ei saadud, teavitati sellest põllumajanduse peadirektoraati, kes võttis asjakohased meetmed.

Nagu punkti 47 alapunktis e märgitud, võttis komisjon teise olulise meetme, milleks oli mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava.

| 54. | Põllumajanduse peadirektoraat võttis vastu ning arvesse tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi aruanded KÕIGI seitsme asjaomase liikmesriigi kohta. Komisjon võttis arvesse ka teisi liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemiga seotud teabeallikaid. Komisjon tegi vajaduse korral järelkontrolli. Lisaks toetab mahepõllundussektori kontrollisüsteeme sertifitseeritud ja märgistatud mahepõllundustoodete turg nii tarnijate kui ka toodetest huvitatud tarbijate osas. Turul valitsev konkurents tähendab seda, et ettevõtjad kontrollivad põhjalikult kontrollisüsteeme ja teavitavad võimalikest eeskirjade eiramistest pädevaid asutusi. Selliselt parandavad sektorid ise oma puudusi.
  Vastus 2. täpsustusele.
  Pärast Austria tegevuskava vastuvõtmist ja Austria pädevatelt asutustelt asjakohase täiendava teabe saamist jõudis komisjon järeldusele, et Veterinaar- ja Toiduameti aruandes välja toodud puudused on kõrvaldatud nõuetekohaselt ja et kohapealseks kontrolliks ei ole kohest vajadust.
  Ühendkuningriigi puhul tehti Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäigu aruandes ettepanek tugevdada järelevalvet, et parandada Ühendkuningriigi kontrollisüsteemi. Sellest alates on Ühendkuningriigi valitsus teatanud mitmetest struktuurimuutustest oma kontrollisüsteemis. Keskkonna-, toiduainete- ja maaeluküsimuste ministeerium (DEFRA – Department of Environment, Food and Rural Affairs) teatas oma 21. juuli 2003. aasta kirjas, et moodustati mahepõllundusstandardite nõuandekomitee, mis abistab DEFRA t otsuste tegemisel seoses Ühendkuningriigi kontrollasutuste tegevuse ja nende jätkamisega. Soovitus põhineb Ühendkuningriigi akrediteerimisorgani tehtud hindamisel ja sõltumatute konsultantide tehtud kohapealsetel kontrollidel. Komisjon leiab, et liigutakse õiges suunas.
  Itaalia puhul tegi komisjon järelkontrolli Veterinaar- ja Toiduameti aruandes esitatud soovituste osas ja tutvus asjakohase teabega. Kuna Itaalia ametiasutused olid üksikjuhtumite puhul võtnud vajalikud meetmed ja esitanud korrapäraselt kontrollasutuste iga-aastased järelevalveaktid, otsustas komisjon, et edasist järelkontrolli ei ole vaja.
  Hispaania edastas Veterinaar- ja Toiduameti aruande eelnõu kohta selgitavad märkused, millest mõned sisaldusid ka lõpparuandes. Komisjon võttis meetmed peamiste puuduste, st märgistamise osas, algatades rikkumisega seotud menetluse. Lisaks sellele käsitletakse Hispaania edastatud viimastes aastaaruannetes eraõiguslike kontrollasutuste järelevalvet. |
| --- | --- |

54.

Põllumajanduse peadirektoraat võttis vastu ning arvesse tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi aruanded KÕIGI seitsme asjaomase liikmesriigi kohta. Komisjon võttis arvesse ka teisi liikmesriikide järelevalve- ja kontrollisüsteemiga seotud teabeallikaid. Komisjon tegi vajaduse korral järelkontrolli. Lisaks toetab mahepõllundussektori kontrollisüsteeme sertifitseeritud ja märgistatud mahepõllundustoodete turg nii tarnijate kui ka toodetest huvitatud tarbijate osas. Turul valitsev konkurents tähendab seda, et ettevõtjad kontrollivad põhjalikult kontrollisüsteeme ja teavitavad võimalikest eeskirjade eiramistest pädevaid asutusi. Selliselt parandavad sektorid ise oma puudusi.

Vastus 2. täpsustusele.

Pärast Austria tegevuskava vastuvõtmist ja Austria pädevatelt asutustelt asjakohase täiendava teabe saamist jõudis komisjon järeldusele, et Veterinaar- ja Toiduameti aruandes välja toodud puudused on kõrvaldatud nõuetekohaselt ja et kohapealseks kontrolliks ei ole kohest vajadust.

Ühendkuningriigi puhul tehti Veterinaar- ja Toiduameti kontrollkäigu aruandes ettepanek tugevdada järelevalvet, et parandada Ühendkuningriigi kontrollisüsteemi. Sellest alates on Ühendkuningriigi valitsus teatanud mitmetest struktuurimuutustest oma kontrollisüsteemis. Keskkonna-, toiduainete- ja maaeluküsimuste ministeerium (DEFRA – Department of Environment, Food and Rural Affairs) teatas oma 21. juuli 2003. aasta kirjas, et moodustati mahepõllundusstandardite nõuandekomitee, mis abistab DEFRA t otsuste tegemisel seoses Ühendkuningriigi kontrollasutuste tegevuse ja nende jätkamisega. Soovitus põhineb Ühendkuningriigi akrediteerimisorgani tehtud hindamisel ja sõltumatute konsultantide tehtud kohapealsetel kontrollidel. Komisjon leiab, et liigutakse õiges suunas.

Itaalia puhul tegi komisjon järelkontrolli Veterinaar- ja Toiduameti aruandes esitatud soovituste osas ja tutvus asjakohase teabega. Kuna Itaalia ametiasutused olid üksikjuhtumite puhul võtnud vajalikud meetmed ja esitanud korrapäraselt kontrollasutuste iga-aastased järelevalveaktid, otsustas komisjon, et edasist järelkontrolli ei ole vaja.

Hispaania edastas Veterinaar- ja Toiduameti aruande eelnõu kohta selgitavad märkused, millest mõned sisaldusid ka lõpparuandes. Komisjon võttis meetmed peamiste puuduste, st märgistamise osas, algatades rikkumisega seotud menetluse. Lisaks sellele käsitletakse Hispaania edastatud viimastes aastaaruannetes eraõiguslike kontrollasutuste järelevalvet.

LIIKMESRIIKE PUUDUTAVAD AUDITITÄHELEPANEKUD

| 58.–59. | 2004. aasta siseriikliku arengukava jaoks tehtud muudatusettepanekute hindamisel on komisjon palunud Prantsusmaa ametiasutustel teavitada komisjoni meetmetest, mida kavatsetakse võtta kontrollikoja poolt esile toodud puuduste parandamiseks. Muutusi käsitletakse 2005. aasta septembris toimuval STAR-komitee kohtumisel. |
| --- | --- |

58.–59.

2004. aasta siseriikliku arengukava jaoks tehtud muudatusettepanekute hindamisel on komisjon palunud Prantsusmaa ametiasutustel teavitada komisjoni meetmetest, mida kavatsetakse võtta kontrollikoja poolt esile toodud puuduste parandamiseks. Muutusi käsitletakse 2005. aasta septembris toimuval STAR-komitee kohtumisel.

| 60.–61. | Ressursivajaduste võrdlemisel tuleks olla ettevaatlik. Põllumajanduse keskkonnameetmete ressursivajadust tuleb hinnata seoses seatud eesmärkidega. Põllumajanduse keskkonnapoliitika on keskne ja oluline osa strateegiast, mille abil keskkonnaprobleemid kaasatakse teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandusse. Komisjon tunnistab, et põllumajanduse keskkonnameetmete tõhusaks kontrolliks on sageli vaja palju eriressursse. Komisjoni talitused on seepärast koostanud juhised selle kohta, kuidas hinnata keerukate toimingute (sisendite kasutamise keelustamine või piiramine) täitmist ja heade põllumajandustavade järgimist. |
| --- | --- |

60.–61.

Ressursivajaduste võrdlemisel tuleks olla ettevaatlik. Põllumajanduse keskkonnameetmete ressursivajadust tuleb hinnata seoses seatud eesmärkidega. Põllumajanduse keskkonnapoliitika on keskne ja oluline osa strateegiast, mille abil keskkonnaprobleemid kaasatakse teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandusse. Komisjon tunnistab, et põllumajanduse keskkonnameetmete tõhusaks kontrolliks on sageli vaja palju eriressursse. Komisjoni talitused on seepärast koostanud juhised selle kohta, kuidas hinnata keerukate toimingute (sisendite kasutamise keelustamine või piiramine) täitmist ja heade põllumajandustavade järgimist.

| 64.–65. | Määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohane hea põllumajandustava põhineb Saksamaal konkreetsetel põllumajandust käsitlevatel õigusaktidel, mida kohaldatakse kõikide põllumajanduslike ja loomakasvatuse kõlvikute suhtes kogu Saksamaal ning samuti kõikide põllumajandusettevõtete suhtes olenemata nende tootmissektorist ja suurusest. Saksamaal kasutatud kaheastmeline lähenemisviis (esiteks kontrollitakse näitajaid, millele järgneb kahtluste korral põhjalik kontroll) tundub mõistlik.
  Luksemburgi puhul toodi juba vahehindamises välja põllumajanduse keskkonnameetmete hindamiseks vajalike erinäitajate puudumine ning nende meetmete kontrollimisega kaasnev risk. Komisjon käsitles neid küsimusi koos Luksemburgiga 2003. aasta aruannet käsitlevate arutelude raames. Komisjon kavatseb need küsimused uuesti koos Luksemburgiga vaatluse alla võtta seoses 2004. aasta aruandega. |
| --- | --- |

64.–65.

Määruse (EÜ) nr 1257/1999 kohane hea põllumajandustava põhineb Saksamaal konkreetsetel põllumajandust käsitlevatel õigusaktidel, mida kohaldatakse kõikide põllumajanduslike ja loomakasvatuse kõlvikute suhtes kogu Saksamaal ning samuti kõikide põllumajandusettevõtete suhtes olenemata nende tootmissektorist ja suurusest. Saksamaal kasutatud kaheastmeline lähenemisviis (esiteks kontrollitakse näitajaid, millele järgneb kahtluste korral põhjalik kontroll) tundub mõistlik.

Luksemburgi puhul toodi juba vahehindamises välja põllumajanduse keskkonnameetmete hindamiseks vajalike erinäitajate puudumine ning nende meetmete kontrollimisega kaasnev risk. Komisjon käsitles neid küsimusi koos Luksemburgiga 2003. aasta aruannet käsitlevate arutelude raames. Komisjon kavatseb need küsimused uuesti koos Luksemburgiga vaatluse alla võtta seoses 2004. aasta aruandega.

| 67.–68. | Seitse kriteeriumi vastavad maaelu arengumeetmetega seotud haldus-, kontrolli- ja trahvisüsteemide rakendamise juhistes esitatud nõuetele ning need kriteeriumid hõlmavad põllumajandusettevõttes kasutatavaid olulisi menetlusi. Muud heade põllumajandustavade elemendid on täiendavalt määratletud iga põllumajanduse keskkonnameetme puhul eraldi. Komisjon on nimetatud seitse kriteeriumi heaks kiitnud, kuid seonduvate siseriiklike juhiste koostamise eest vastutavad liikmesriigid. |
| --- | --- |

67.–68.

Seitse kriteeriumi vastavad maaelu arengumeetmetega seotud haldus-, kontrolli- ja trahvisüsteemide rakendamise juhistes esitatud nõuetele ning need kriteeriumid hõlmavad põllumajandusettevõttes kasutatavaid olulisi menetlusi. Muud heade põllumajandustavade elemendid on täiendavalt määratletud iga põllumajanduse keskkonnameetme puhul eraldi. Komisjon on nimetatud seitse kriteeriumi heaks kiitnud, kuid seonduvate siseriiklike juhiste koostamise eest vastutavad liikmesriigid.

| 69. | Komisjon on sellest teadlik ja on seepärast teinud järgmist programmitöö perioodi käsitlevas määruses ettepaneku, et põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud maksed kataksid üksnes need kohustused, mis ületavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklite 4 ja 5 ning III ja IV lisa kohaselt kehtestatud asjakohased kohustuslikud nõuded ning väetiste ja taimekaitsetoodete kasutamisega seotud nõuded, samuti teised siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja programmis sisalduvad asjakohased kohustuslikud nõuded.
  See tähendab tõhusamat kontrolli (esimene ja teine sammas koos) ja vabastab ressursse põllumajanduse keskkonnameetmete jaoks kavandatud uue viitetasandi kontrollimiseks (vt komisjoni ettepaneku artikkel 37). |
| --- | --- |

69.

Komisjon on sellest teadlik ja on seepärast teinud järgmist programmitöö perioodi käsitlevas määruses ettepaneku, et põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud maksed kataksid üksnes need kohustused, mis ületavad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklite 4 ja 5 ning III ja IV lisa kohaselt kehtestatud asjakohased kohustuslikud nõuded ning väetiste ja taimekaitsetoodete kasutamisega seotud nõuded, samuti teised siseriiklike õigusaktidega kehtestatud ja programmis sisalduvad asjakohased kohustuslikud nõuded.

See tähendab tõhusamat kontrolli (esimene ja teine sammas koos) ja vabastab ressursse põllumajanduse keskkonnameetmete jaoks kavandatud uue viitetasandi kontrollimiseks (vt komisjoni ettepaneku artikkel 37).

| 70. | Vt vastus punktidele 58–59. |
| --- | --- |

70.

Vt vastus punktidele 58–59.

| 72. | Vt vastus punktile 64. |
| --- | --- |

72.

Vt vastus punktile 64.

| 74. | Komisjon andis kõnealuse soovituse oma juhistes, selgitamaks liikmesriikidele, et kohapealseid kontrolle ei tehta ebasobival ajal.
  Kuid selleks, et kohapealsed kontrollid ei toimuks samal ajavahemikul, mis takistaks kohustuste kontrollimist, tuleks kontrollid jaotada aasta peale vastavalt iga maaelu arengumeetme riskianalüüsile. |
| --- | --- |

74.

Komisjon andis kõnealuse soovituse oma juhistes, selgitamaks liikmesriikidele, et kohapealseid kontrolle ei tehta ebasobival ajal.

Kuid selleks, et kohapealsed kontrollid ei toimuks samal ajavahemikul, mis takistaks kohustuste kontrollimist, tuleks kontrollid jaotada aasta peale vastavalt iga maaelu arengumeetme riskianalüüsile.

| 75. | Vt vastus punktile 64. |
| --- | --- |

75.

Vt vastus punktile 64.

| 77.–78. | Sama toetusesaaja korduv kontrollimine ei ole vastuvõetav ning sellega kaasnev lisandväärtus seoses kättesaadavaks tehtud vahenditega võib olla piiratud; vajaduse korral tuleb siiski teha täiendavaid kontrolle. Teisalt tagab kontrollide jaotamine aasta peale, et kõiki kohustusi kontrollitakse vähemalt mõne toetusesaaja puhul, mis võimaldab määratleda iga kohustusega kaasneva riski taseme ja järgida komisjoni määruse (EÜ) nr 817/2004 artikli 69 teise lõigu sätteid (vt eespool vastus punktile 74). |
| --- | --- |

77.–78.

Sama toetusesaaja korduv kontrollimine ei ole vastuvõetav ning sellega kaasnev lisandväärtus seoses kättesaadavaks tehtud vahenditega võib olla piiratud; vajaduse korral tuleb siiski teha täiendavaid kontrolle. Teisalt tagab kontrollide jaotamine aasta peale, et kõiki kohustusi kontrollitakse vähemalt mõne toetusesaaja puhul, mis võimaldab määratleda iga kohustusega kaasneva riski taseme ja järgida komisjoni määruse (EÜ) nr 817/2004 artikli 69 teise lõigu sätteid (vt eespool vastus punktile 74).

| 81. | Vt vastus punktidele 58–59. |
| --- | --- |

81.

Vt vastus punktidele 58–59.

| 84.–85. | Kõnealune nõue jäeti välja, et vähendada liikmesriikide haldus-/finantskoormust (lihtsustamine), keskendudes standardkontrollide puhul kohustuste olulistele osadele, mis võiksid näidata, kas toetusesaaja järgib üldiselt eeskirju. Eeskirjade eiramiste ja kahtluste korral tuleks teha põhjalik kontroll. Lihtsustamine on liikmesriikide peamine ülesanne ka järgmisel programmitöö perioodil.
  (Vt ka vastus punktidele 74 ja 77). |
| --- | --- |

84.–85.

Kõnealune nõue jäeti välja, et vähendada liikmesriikide haldus-/finantskoormust (lihtsustamine), keskendudes standardkontrollide puhul kohustuste olulistele osadele, mis võiksid näidata, kas toetusesaaja järgib üldiselt eeskirju. Eeskirjade eiramiste ja kahtluste korral tuleks teha põhjalik kontroll. Lihtsustamine on liikmesriikide peamine ülesanne ka järgmisel programmitöö perioodil.

(Vt ka vastus punktidele 74 ja 77).

| 86. | Toetusesaajate endi avaldused koosnevad enamikel juhtudel teatava kasutatud tootmistehnoloogiaga seotud andmetest (nt andmed väetiste/pestitsiidide ostmise, ostukuupäeva ja koguse kohta). Kui ettevõtmine kestab kauem kui aasta ja korrapäraste kontrollide tegemine aasta jooksul on liiga kulukas, võib inspektor kõigepealt kontrollida selliseid andmeid ja dokumente. Kahtluse korral peaksid asutused algatama põhjalikumad kontrollid. |
| --- | --- |

86.

Toetusesaajate endi avaldused koosnevad enamikel juhtudel teatava kasutatud tootmistehnoloogiaga seotud andmetest (nt andmed väetiste/pestitsiidide ostmise, ostukuupäeva ja koguse kohta). Kui ettevõtmine kestab kauem kui aasta ja korrapäraste kontrollide tegemine aasta jooksul on liiga kulukas, võib inspektor kõigepealt kontrollida selliseid andmeid ja dokumente. Kahtluse korral peaksid asutused algatama põhjalikumad kontrollid.

| 87. | Vt vastus punktidele 58–59. |
| --- | --- |

87.

Vt vastus punktidele 58–59.

| 89.–90. | Vt vastus punktidele 58–59. |
| --- | --- |

89.–90.

Vt vastus punktidele 58–59.

| 91.–96. | Kõnealuse meetme rakendamise keerukuse tõttu peatas Baden-Württemberg 2005. aastal selle teostamise. |
| --- | --- |

91.–96.

Kõnealuse meetme rakendamise keerukuse tõttu peatas Baden-Württemberg 2005. aastal selle teostamise.

| 97.–98. | Kontrollikoja esindaja külaskäigul Baden-Württembergi otsustati, et 50 % kohapealsete kontrollide puhul tuleb võtta proov laboriuuringute jaoks.
  Teine näide on Austria, kus kontrollid hõlmavad lisaks visuaalsele kontrollile ka põhjalikku lehtede ja mulla analüüsi. |
| --- | --- |

97.–98.

Kontrollikoja esindaja külaskäigul Baden-Württembergi otsustati, et 50 % kohapealsete kontrollide puhul tuleb võtta proov laboriuuringute jaoks.

Teine näide on Austria, kus kontrollid hõlmavad lisaks visuaalsele kontrollile ka põhjalikku lehtede ja mulla analüüsi.

| 100.–101. | Kontrollijate teadmistel ja kogemustel on kohapealsete kontrollide puhul oluline osa. Liikmesriigid on koostanud heade põllumajandustavade loetelu, mida täiendatakse sageli kontrollnimekirjade, juhiste, koolituse, kvaliteedi tagamise mõiste ning kohustusega pöörduda kahtluse korral pädevate asutuste poole. Põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmetega seotud muude konkreetsete kohustuste puhul on liikmesriigid koostanud kontrollijatele käsiraamatud, ringkirjad ja/või juhised, millega tagatakse sama meetme ühtlane kontroll kogu riigis. |
| --- | --- |

100.–101.

Kontrollijate teadmistel ja kogemustel on kohapealsete kontrollide puhul oluline osa. Liikmesriigid on koostanud heade põllumajandustavade loetelu, mida täiendatakse sageli kontrollnimekirjade, juhiste, koolituse, kvaliteedi tagamise mõiste ning kohustusega pöörduda kahtluse korral pädevate asutuste poole. Põllumajanduse keskkonnaalaste osameetmetega seotud muude konkreetsete kohustuste puhul on liikmesriigid koostanud kontrollijatele käsiraamatud, ringkirjad ja/või juhised, millega tagatakse sama meetme ühtlane kontroll kogu riigis.

| 102.–103. | Komisjon kohustub võimaluste piires parandama üksikpuudusi koostöös liikmesriikidega; see tähendab näiteks toetusesaajatele ja kontrollijatele kohustuse sisu kohta antava teabe selgitamist ja eeskirjade mittejärgimise eest määratavate karistuste läbivaatamist. |
| --- | --- |

102.–103.

Komisjon kohustub võimaluste piires parandama üksikpuudusi koostöös liikmesriikidega; see tähendab näiteks toetusesaajatele ja kontrollijatele kohustuse sisu kohta antava teabe selgitamist ja eeskirjade mittejärgimise eest määratavate karistuste läbivaatamist.

| 104.–106. | Maastikuelemente käsitlevate registrite puudumisel tuleb kohustuste täitmise kontrollimiseks rakendada muid vahendeid. Peamiseks vahendiks on visuaalne kontroll, millega on paljudel juhtudel võimalik tagada piisav usaldatavus, nt teatavate elementide olemasolu või puudumise kohta.
  Olukord võib tulevikus paraneda tänu alates 2005. aastast toimuvale määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV lisa rakendamisele ja selle rakendamise kontrollimisele (maastikule iseloomulike vormide säilitamise nõue) ning liikmesriikide edusammudele maastikule iseloomulike vormide kaardistamisel. |
| --- | --- |

104.–106.

Maastikuelemente käsitlevate registrite puudumisel tuleb kohustuste täitmise kontrollimiseks rakendada muid vahendeid. Peamiseks vahendiks on visuaalne kontroll, millega on paljudel juhtudel võimalik tagada piisav usaldatavus, nt teatavate elementide olemasolu või puudumise kohta.

Olukord võib tulevikus paraneda tänu alates 2005. aastast toimuvale määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV lisa rakendamisele ja selle rakendamise kontrollimisele (maastikule iseloomulike vormide säilitamise nõue) ning liikmesriikide edusammudele maastikule iseloomulike vormide kaardistamisel.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 107. | Põllumajanduse keskkonnameetmete ja esimese samba meetmete ressursivajaduse võrdlemisel tuleks vaadata laiemat konteksti. Põllumajanduse keskkonnameetmete ressursivajadust tuleb hinnata seoses seatud eesmärkidega. Põllumajanduse keskkonnameetmed on keskne ja oluline osa strateegiast, mille abil keskkonnaprobleemid kaasatakse teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandusse.
  Komisjon nõustub, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontroll on põllumajanduse keskkonnameetmete keerukuse tõttu töömahukas ja kulukas. Need kulud võivad olla “märkimisväärsed”, kuid see on vältimatu poliitika puhul, mis tegeleb keskkonnaprobleemide kaasamisega põllumajandusse, sest nende kahe valdkonna seos on paratamatult keeruline. Seepärast on kõikehõlmav ammendav kontroll liiga kallis ja sellega kaasnev lisandväärtus, mis tekib tänu eelarvele kujuneva riski vähenemisele, võib olla piiratud. Komisjon leiab siiski, et “märkimisväärsed” kontrollikulud on selle poliitika puhul vastuvõetavad. Komisjoni arvates on teatavates liikmesriikides rakendatav kaheastmeline lähenemisviis mõistlik. Komisjon leiab, et liikmesriikides kehtestatud süsteemidega saab tagada piisava kindluse. |
| --- | --- |

107.

Põllumajanduse keskkonnameetmete ja esimese samba meetmete ressursivajaduse võrdlemisel tuleks vaadata laiemat konteksti. Põllumajanduse keskkonnameetmete ressursivajadust tuleb hinnata seoses seatud eesmärkidega. Põllumajanduse keskkonnameetmed on keskne ja oluline osa strateegiast, mille abil keskkonnaprobleemid kaasatakse teistesse poliitikavaldkondadesse, näiteks põllumajandusse.

Komisjon nõustub, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontroll on põllumajanduse keskkonnameetmete keerukuse tõttu töömahukas ja kulukas. Need kulud võivad olla “märkimisväärsed”, kuid see on vältimatu poliitika puhul, mis tegeleb keskkonnaprobleemide kaasamisega põllumajandusse, sest nende kahe valdkonna seos on paratamatult keeruline. Seepärast on kõikehõlmav ammendav kontroll liiga kallis ja sellega kaasnev lisandväärtus, mis tekib tänu eelarvele kujuneva riski vähenemisele, võib olla piiratud. Komisjon leiab siiski, et “märkimisväärsed” kontrollikulud on selle poliitika puhul vastuvõetavad. Komisjoni arvates on teatavates liikmesriikides rakendatav kaheastmeline lähenemisviis mõistlik. Komisjon leiab, et liikmesriikides kehtestatud süsteemidega saab tagada piisava kindluse.

| 108. | Maaelu arenguprogrammi läbivaatamise raames veendus komisjon, et liikmesriikide määratletud põllumajanduse keskkonnameetmed on sobivad ja asjakohased. Lisaks lükkas komisjon mõned ettepanekud tagasi, kuna need ei pakkunud piisavat lisandväärtust ja/või ei olnud piisavalt kontrollitavad (vt punkt 32).
  Teadaolevalt ei soovinud komisjon siiski teha kõikide väljapakutud meetmete kontrollitavuse suhtes põhjalikku eelkontrolli. Sellega seoses tuleb arvesse võtta eri kohustusi ühise haldamise raames. |
| --- | --- |

108.

Maaelu arenguprogrammi läbivaatamise raames veendus komisjon, et liikmesriikide määratletud põllumajanduse keskkonnameetmed on sobivad ja asjakohased. Lisaks lükkas komisjon mõned ettepanekud tagasi, kuna need ei pakkunud piisavat lisandväärtust ja/või ei olnud piisavalt kontrollitavad (vt punkt 32).

Teadaolevalt ei soovinud komisjon siiski teha kõikide väljapakutud meetmete kontrollitavuse suhtes põhjalikku eelkontrolli. Sellega seoses tuleb arvesse võtta eri kohustusi ühise haldamise raames.

| 109. | Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise direktoraadi auditeerimistegevuse aluseks on keskne riskianalüüs, mis hõlmab kõiki põllumajanduskulusid, mille alusel määratakse kindlaks auditi prioriteedid.
  Kõnealune direktoraat leiab siiski punktis 39 esitatud põhjustel, et ta on piisavalt tegelenud põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteemidega alates käesoleva programmitöö perioodi algusest.
  Lisaks valiti viimase keskse riskianalüüsi alusel põllumajanduse keskkonnameetmed auditeerimiseks aastatel 2005–2006. |
| --- | --- |

109.

Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise direktoraadi auditeerimistegevuse aluseks on keskne riskianalüüs, mis hõlmab kõiki põllumajanduskulusid, mille alusel määratakse kindlaks auditi prioriteedid.

Kõnealune direktoraat leiab siiski punktis 39 esitatud põhjustel, et ta on piisavalt tegelenud põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteemidega alates käesoleva programmitöö perioodi algusest.

Lisaks valiti viimase keskse riskianalüüsi alusel põllumajanduse keskkonnameetmed auditeerimiseks aastatel 2005–2006.

| 110. | Liikmesriikide viimaste järelevalveaktide põhjal on olukord paranenud eelkõige nende täielikkuse ja ajastuse osas. Nimetatud aktidest ilmneb, et ettevõtjate juurde tehtud kontrollkäikude arv on vähemalt sama suur kui ettevõtjate arv. 2005. aasta juuniks oli komisjon saanud kõik järelevalveaktid alates 2000. aastast, välja arvatud kaks akti ühelt liikmesriigilt aastatest 2000 ja 2001. Mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas osutati vajadusele parandada järelevalveaktide kvaliteeti. Komisjon on võtnud endale kohustuse tegelda antud küsimusega ning mahepõllunduse alaline komitee on juba algatanud arutelu järelevalveaktide vormingu ja avaldamise muutmisest. |
| --- | --- |

110.

Liikmesriikide viimaste järelevalveaktide põhjal on olukord paranenud eelkõige nende täielikkuse ja ajastuse osas. Nimetatud aktidest ilmneb, et ettevõtjate juurde tehtud kontrollkäikude arv on vähemalt sama suur kui ettevõtjate arv. 2005. aasta juuniks oli komisjon saanud kõik järelevalveaktid alates 2000. aastast, välja arvatud kaks akti ühelt liikmesriigilt aastatest 2000 ja 2001. Mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskavas osutati vajadusele parandada järelevalveaktide kvaliteeti. Komisjon on võtnud endale kohustuse tegelda antud küsimusega ning mahepõllunduse alaline komitee on juba algatanud arutelu järelevalveaktide vormingu ja avaldamise muutmisest.

| 111. | Edasiste kontrollimiste vajadust tuleb hinnata kõikide kontrollitavate meetmete ja direktiividega seotud riskide ning eelkõige toidu ohutusega seotud riskide alusel. Komisjon on kättesaadavaid ressursse arvestades taganud kõikide liikmesriikide kontrollisüsteemi üldise järelevalve, võttes aluseks teised teabeallikad ja arvestades mahepõllundustoodete turu konkurentsist tulenevat parandavat mõju.
  Järelevalve küsimus on osa käimasolevast määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamisest. See on seotud ka alates 2006. aastast kohaldatava määrusega (EÜ) nr 882/2004, millega tugevdatakse liikmesriikide tasandil tehtavat ametlikku kontrolli ja järelevalvet. |
| --- | --- |

111.

Edasiste kontrollimiste vajadust tuleb hinnata kõikide kontrollitavate meetmete ja direktiividega seotud riskide ning eelkõige toidu ohutusega seotud riskide alusel. Komisjon on kättesaadavaid ressursse arvestades taganud kõikide liikmesriikide kontrollisüsteemi üldise järelevalve, võttes aluseks teised teabeallikad ja arvestades mahepõllundustoodete turu konkurentsist tulenevat parandavat mõju.

Järelevalve küsimus on osa käimasolevast määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamisest. See on seotud ka alates 2006. aastast kohaldatava määrusega (EÜ) nr 882/2004, millega tugevdatakse liikmesriikide tasandil tehtavat ametlikku kontrolli ja järelevalvet.

| 112. | Peamised avastatud puudused olid seotud eraõiguslike kontrollasutuste järelevalvega ning nende tulemuseks oli sellekohaste soovituste andmine. Mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava väljatöötamisel peetud arutelude ja konsultatsioonide põhjal leidis komisjon, et kontrollisüsteem toimib hästi. |
| --- | --- |

112.

Peamised avastatud puudused olid seotud eraõiguslike kontrollasutuste järelevalvega ning nende tulemuseks oli sellekohaste soovituste andmine. Mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava väljatöötamisel peetud arutelude ja konsultatsioonide põhjal leidis komisjon, et kontrollisüsteem toimib hästi.

| 113. | Vaja on kergesti kontrollitavaid parameetreid tagamaks, et esimesel kontrollkäigul oleks võimalik saada usaldatav ettekujutus selle kohta, kas toetusesaaja järgib üldiselt eeskirju. Kahtluse korral tuleb algatada täiendavad põhjalikud kontrollid. |
| --- | --- |

113.

Vaja on kergesti kontrollitavaid parameetreid tagamaks, et esimesel kontrollkäigul oleks võimalik saada usaldatav ettekujutus selle kohta, kas toetusesaaja järgib üldiselt eeskirju. Kahtluse korral tuleb algatada täiendavad põhjalikud kontrollid.

| 114. | Komisjoni määruse (EÜ) nr 817/2004 artikkel 69 ütleb selgelt, et “kohapealne kontroll jaotatakse aasta peale vastavalt iga maaelu arengumeetme riskianalüüsile”. Puuduste avastamisel tegeleb nendega komisjon koostöös liikmesriikidega. Lisaks sellele võib komisjon pärast tagantjärele tehtud raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist kehtestada finantskorrektsioonid. |
| --- | --- |

114.

Komisjoni määruse (EÜ) nr 817/2004 artikkel 69 ütleb selgelt, et “kohapealne kontroll jaotatakse aasta peale vastavalt iga maaelu arengumeetme riskianalüüsile”. Puuduste avastamisel tegeleb nendega komisjon koostöös liikmesriikidega. Lisaks sellele võib komisjon pärast tagantjärele tehtud raamatupidamisarvestuse kontrollimist ja heakskiitmist kehtestada finantskorrektsioonid.

| 115. | Komisjon kohustub koostöös liikmesriikidega parandama olukorda võimaluste piires. |
| --- | --- |

115.

Komisjon kohustub koostöös liikmesriikidega parandama olukorda võimaluste piires.

| 116. | Komisjon on arvamusel, et toetusesaajate endi avaldused (nt andmed väetiste/pestitsiidide ostmise, ostukuupäeva ja koguse kohta) on kontrollijate jaoks praktiliseks esmanäitajaks (nt kohustuste puhul, mis kestavad terve aasta). Avaldustele peaks vajaduse korral järgnema võimaluste piires tehtav täiendav kontroll ja/või analüüs. |
| --- | --- |

116.

Komisjon on arvamusel, et toetusesaajate endi avaldused (nt andmed väetiste/pestitsiidide ostmise, ostukuupäeva ja koguse kohta) on kontrollijate jaoks praktiliseks esmanäitajaks (nt kohustuste puhul, mis kestavad terve aasta). Avaldustele peaks vajaduse korral järgnema võimaluste piires tehtav täiendav kontroll ja/või analüüs.

| 117. | Visuaalset kontrolli tehakse koos teiste kontrollidega ja see moodustab ainult piiratud osa põllumajanduse keskkonnaalaste kohustuste kontrollimisest. Selliste kontrollidega seotud parameetreid ei saa nende laadi tõttu alati täpselt esitada. Tulevikus võib oodata täiendavaid parandusi ja seda eelkõige maastikuelementide kontrolli osas (nt kaardistamine). Komisjon kohustub koostöös liikmesriikidega olukorda parandama. |
| --- | --- |

117.

Visuaalset kontrolli tehakse koos teiste kontrollidega ja see moodustab ainult piiratud osa põllumajanduse keskkonnaalaste kohustuste kontrollimisest. Selliste kontrollidega seotud parameetreid ei saa nende laadi tõttu alati täpselt esitada. Tulevikus võib oodata täiendavaid parandusi ja seda eelkõige maastikuelementide kontrolli osas (nt kaardistamine). Komisjon kohustub koostöös liikmesriikidega olukorda parandama.

| 118. | — | Määrusega (EMÜ) nr 2092/91 tehakse mahepõllunduse kontrollisüsteemi heakskiitmine ja järelevalve liikmesriikide ülesandeks. Sellest olenemata vaadatakse mahepõllunduse ametlike kontrollide küsimus, sealhulgas siseriiklikud järelevalvesüsteemid, määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamise raames uuesti üle, võttes arvesse mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava ning määruse (EÜ) nr 882/2004 jõustumist. Erikontrollide vajaduse hindamisel tuleb siiski arvesse võtta kõikides määrustes ja direktiivides sisalduvate kontrollitavate meetmetega seotud riske, eelkõige toidu ohutusega seotud riski. |
| --- | --- | --- |

118.

—

Määrusega (EMÜ) nr 2092/91 tehakse mahepõllunduse kontrollisüsteemi heakskiitmine ja järelevalve liikmesriikide ülesandeks. Sellest olenemata vaadatakse mahepõllunduse ametlike kontrollide küsimus, sealhulgas siseriiklikud järelevalvesüsteemid, määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamise raames uuesti üle, võttes arvesse mahepõllumajandusliku toidu ja mahepõllunduse Euroopa tegevuskava ning määruse (EÜ) nr 882/2004 jõustumist. Erikontrollide vajaduse hindamisel tuleb siiski arvesse võtta kõikides määrustes ja direktiivides sisalduvate kontrollitavate meetmetega seotud riske, eelkõige toidu ohutusega seotud riski.

| — | Põllumajanduse peadirektoraadi audititalitused kontrollivad praegu põhjalikult põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud kontrollisüsteemide toimimist ning võtavad puuduste avastamisel vajalikud meetmed, andes sealhulgas soovitusi kontrollisätete parandamiseks järgmisel programmitöö perioodil. |
| --- | --- |

—

Põllumajanduse peadirektoraadi audititalitused kontrollivad praegu põhjalikult põllumajanduse keskkonnameetmetega seotud kontrollisüsteemide toimimist ning võtavad puuduste avastamisel vajalikud meetmed, andes sealhulgas soovitusi kontrollisätete parandamiseks järgmisel programmitöö perioodil.

| — | Liikmesriikidele tuletatakse korrapäraselt nende kohustusi meelde mahepõllunduse alalise komitee kohtumistel, mis toimusid viimati novembris 2004 ja märtsis 2005. 2005. aasta märtsiks sai komisjon kõik 2003. aasta järelevalveaktid. Komisjon on juba mahepõllunduse alalises komitees alustanud arutelu liikmesriikidega, kuidas parandada järelevalveaktide kvaliteeti ja asjakohasust. Määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamise ja määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamise raames vaadatakse läbi ka aruandlusnõuded. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidele tuletatakse korrapäraselt nende kohustusi meelde mahepõllunduse alalise komitee kohtumistel, mis toimusid viimati novembris 2004 ja märtsis 2005. 2005. aasta märtsiks sai komisjon kõik 2003. aasta järelevalveaktid. Komisjon on juba mahepõllunduse alalises komitees alustanud arutelu liikmesriikidega, kuidas parandada järelevalveaktide kvaliteeti ja asjakohasust. Määruse (EMÜ) nr 2092/91 läbivaatamise ja määruse (EÜ) nr 882/2004 kohaldamise raames vaadatakse läbi ka aruandlusnõuded.

| — | Komisjon on kontrollikojaga samal arvamusel ning need nõuded sisalduvad juba komisjoni määruses (EÜ) nr 817/2004. |
| --- | --- |

—

Komisjon on kontrollikojaga samal arvamusel ning need nõuded sisalduvad juba komisjoni määruses (EÜ) nr 817/2004.

| — | Komisjon nõustub, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimisega seotud kulud on valdkonna keerukuse ja asjatundjate vajalikkuse tõttu väga suured: põllumajanduse keskkonnameetmed peavad olema keerukad, et nende kaasamine oleks tõhus, ning nende väärtus kaasamise vahendina põhjendab ka kulutusi. |
| --- | --- |

—

Komisjon nõustub, et põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimisega seotud kulud on valdkonna keerukuse ja asjatundjate vajalikkuse tõttu väga suured: põllumajanduse keskkonnameetmed peavad olema keerukad, et nende kaasamine oleks tõhus, ning nende väärtus kaasamise vahendina põhjendab ka kulutusi.

| — | Nagu eespool selgitatud, on keskkonnaprobleemide kaasamine põllumajandusse oma laadilt keerukas ja tehniline küsimus. Seepärast on loomulik, et teatavate põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimiseks on vaja piisavat tehnilist kompetentsust. See ei tähenda siiski, et need meetmed ei ole vajalikud: nende väärtus kaasamise vahendina põhjendab vajadust asjatundlikkuse järele. |
| --- | --- |

—

Nagu eespool selgitatud, on keskkonnaprobleemide kaasamine põllumajandusse oma laadilt keerukas ja tehniline küsimus. Seepärast on loomulik, et teatavate põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollimiseks on vaja piisavat tehnilist kompetentsust. See ei tähenda siiski, et need meetmed ei ole vajalikud: nende väärtus kaasamise vahendina põhjendab vajadust asjatundlikkuse järele.

| 119. | Liikmesriigid kasutavad põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteeme ja meetmeid kontrollitakse kõikides liikmesriikides. Kontrollikoda märgib aga, et vaatamata sellele esineb kontrollisüsteemide rakendamisel puudusi. Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise talitus viib aastatel 2005–2006 läbi auditikava, et kontrollida liikmesriikide põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteeme. See võib kaasa tuua finantskorrektsioonide kehtestamise, nagu seda tehti eelmisel programmitöö perioodil aastatel 1993–1999.
  Järgmise programmitöö perioodi jaoks on komisjon pakkunud välja kontrollisüsteemi, mis vastab võimalikult suures ulatuses nende nõuetele vastavusega seotud kontrollisüsteemidega, mille liikmesriigid peavad kehtestama esimese samba maksete jaoks (nõuetele vastavus). Lisaks sellele on komisjon pakkunud välja kohustuste selgema jaotamise liikmesriikide ja komisjoni vahel, tugevdades sellega ühise haldamise põhimõtet. |
| --- | --- |

119.

Liikmesriigid kasutavad põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteeme ja meetmeid kontrollitakse kõikides liikmesriikides. Kontrollikoda märgib aga, et vaatamata sellele esineb kontrollisüsteemide rakendamisel puudusi. Komisjoni raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise talitus viib aastatel 2005–2006 läbi auditikava, et kontrollida liikmesriikide põllumajanduse keskkonnameetmete kontrollisüsteeme. See võib kaasa tuua finantskorrektsioonide kehtestamise, nagu seda tehti eelmisel programmitöö perioodil aastatel 1993–1999.

Järgmise programmitöö perioodi jaoks on komisjon pakkunud välja kontrollisüsteemi, mis vastab võimalikult suures ulatuses nende nõuetele vastavusega seotud kontrollisüsteemidega, mille liikmesriigid peavad kehtestama esimese samba maksete jaoks (nõuetele vastavus). Lisaks sellele on komisjon pakkunud välja kohustuste selgema jaotamise liikmesriikide ja komisjoni vahel, tugevdades sellega ühise haldamise põhimõtet.

---

(1)  Vt määruse (EÜ) nr 817/2004 artikli 67 lõike 1 teine lõik: “Liikmesriigid määravad iga toetusmeetme jaoks kindlaks sobivad kontrollimismeetodid, selleks kasutatavad vahendid ja kontrollitavad isikud.”

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks.

---