# Europeiska unionens C 321/16 d

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 321 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången16 december 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 321

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången16 december 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2005/C 321/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2005/C 321/2 | Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.2139 – Bombardier/Adtranz (Utarbetad enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)
   (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 321/3 | Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess hundratrettiotredje möte den 29 juni 2005 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz (
  1
  ) | 3 |
| 2005/C 321/4 | Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder | 4 |
| 2005/C 321/5 | Kommissionens meddelande i enlighet med artikel 4.1a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 – Förenade kungarikets ändring av den allmänna trafikplikten beträffande den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Barra (
  1
  ) | 5 |
| 2005/C 321/6 | Kommissionens meddelande i enlighet med artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 – Förenade kungarikets ändring av den allmänna trafikplikten beträffande den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Campbeltown och Glasgow och Tiree (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 321/7 | Statligt stöd – Nederländerna – Statligt stöd nr C 35/2005 (f.d. N 59/2005) – Bredbandsutbyggnad i Appingedam – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 321/8 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 5 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  ) | 13 |
| 2005/C 321/9 | Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 5 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  ) | 15 |
| 2005/C 321/0 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (
  1
  ) | 17 |
| 2005/C 321/1 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 18 |
| 2005/C 321/2 | Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 321/3 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life) (
  1
  ) | 21 |
| 2005/C 321/4 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3963 – Philips/Lumileds) (
  1
  ) | 22 |
| 2005/C 321/5 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3980 – Canon/Canon España) (
  1
  ) | 22 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2005/C 321/1

Eurons växelkurs

1

2005/C 321/2

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.2139 – Bombardier/Adtranz (Utarbetad enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)
   (
  1
  )

(Utarbetad enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

1

2

2005/C 321/3

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess hundratrettiotredje möte den 29 juni 2005 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz (
  1
  )

1

3

2005/C 321/4

Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder

4

2005/C 321/5

Kommissionens meddelande i enlighet med artikel 4.1a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 – Förenade kungarikets ändring av den allmänna trafikplikten beträffande den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Barra (
  1
  )

1

5

2005/C 321/6

Kommissionens meddelande i enlighet med artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 – Förenade kungarikets ändring av den allmänna trafikplikten beträffande den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Campbeltown och Glasgow och Tiree (
  1
  )

1

6

2005/C 321/7

Statligt stöd – Nederländerna – Statligt stöd nr C 35/2005 (f.d. N 59/2005) – Bredbandsutbyggnad i Appingedam – Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (
  1
  )

1

7

2005/C 321/8

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 5 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  )

1

13

2005/C 321/9

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 5 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (
  1
  )

1

15

2005/C 321/0

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (
  1
  )

1

17

2005/C 321/1

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

18

2005/C 321/2

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (
  1
  )

1

20

2005/C 321/3

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life) (
  1
  )

1

21

2005/C 321/4

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3963 – Philips/Lumileds) (
  1
  )

1

22

2005/C 321/5

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.3980 – Canon/Canon España) (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/1

---

Eurons växelkurs (1)

15 december 2005

(2005/C 321/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1999 |
| JPY | japansk yen | 139,28 |
| DKK | dansk krona | 7,4517 |
| GBP | pund sterling | 0,67670 |
| SEK | svensk krona | 9,4180 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5420 |
| ISK | isländsk krona | 74,81 |
| NOK | norsk krona | 7,9595 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5735 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,952 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 252,67 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6964 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8445 |
| RON | rumänsk leu | 3,6442 |
| SIT | slovensk tolar | 239,49 |
| SKK | slovakisk koruna | 37,918 |
| TRY | turkisk lira | 1,6180 |
| AUD | australisk dollar | 1,6026 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3888 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,3024 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7279 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0003 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 214,90 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,6685 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,6880 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3850 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 801,02 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,532 |
| PHP | filippinsk peso | 63,853 |
| RUB | rysk rubel | 34,4000 |
| THB | thailändsk baht | 49,072 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1999

JPY

japansk yen

139,28

DKK

dansk krona

7,4517

GBP

pund sterling

0,67670

SEK

svensk krona

9,4180

CHF

schweizisk franc

1,5420

ISK

isländsk krona

74,81

NOK

norsk krona

7,9595

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5735

CZK

tjeckisk koruna

28,952

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

252,67

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6964

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8445

RON

rumänsk leu

3,6442

SIT

slovensk tolar

239,49

SKK

slovakisk koruna

37,918

TRY

turkisk lira

1,6180

AUD

australisk dollar

1,6026

CAD

kanadensisk dollar

1,3888

HKD

Hongkongdollar

9,3024

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7279

SGD

singaporiansk dollar

2,0003

KRW

sydkoreansk won

1 214,90

ZAR

sydafrikansk rand

7,6685

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,6880

HRK

kroatisk kuna

7,3850

IDR

indonesisk rupiah

11 801,02

MYR

malaysisk ringgit

4,532

PHP

filippinsk peso

63,853

RUB

rysk rubel

34,4000

THB

thailändsk baht

49,072

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/2

---

Förhörsombudets slutrapport i ärende COMP/M.2139 – Bombardier/Adtranz

(Utarbetad enligt artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut (2001/462/EG, EKSG) av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden – EGT L 162, 19.6.2001, s. 21)

(2005/C 321/02)

(Text av betydelse för EES)

Den 3 april 2001 förklarade Europeiska kommissionen att den företagskoncentration, genom vilken Bombardier i den mening som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning nr 4046/89 förvärvade ensam kontroll av bolaget DaimlerChrysler Rail Systems (Adtranz), var förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion. Beslutet förutsatte flera villkor och åtaganden.

Ett av villkoren avsåg det österrikiska bolaget Elin EBG Traction (”ETR”), ett dotterbolag till VA Tech AG, som levererar framdrivningsteknik bland annat för regionaltåg och spårvagnar/lätta spårfordon. Sedan ETR:s strukturella koppling till Bombardier avlägsnats för att företagskoncentrationen skulle vara förenlig med den gemensamma marknaden blev det nödvändigt att skapa sysselsättning för att ETR skulle kunna överleva ekonomiskt. Därför måste Bombardier sluta ett gemensamt utvecklingsavtal med ETR om samarbete mellan företagen fram till 2006 avseende spårvagnen ”CityRunner Type Linz” till vilken ETR levererar elektrisk traktionsutrustning.

Förutsättningen för denna förpliktelse kommer troligen att försvinna inom kort eftersom Siemens vill förvärva ensam kontroll av VA Tech och därmed även kontrollera ETR. Därför kommer ETR:s ekonomiska struktur att förändras inom en mycket snar framtid och ETR kommer i så fall inte längre att behöva säkra beställningar från Bombardier för att överleva ekonomiskt. Därför behöver inte Bombardier längre uppfylla kravet att köpa elektrisk traktionsutrustning för CityRunner Type Linz från ETR, om Siemens förvärvar ensam kontroll av ETR.

Sedan beslutet om godkännande av Siemens planerade förvärv av ensam kontroll av VA Tech i ärendet COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech trätt i kraft och börjat tillämpas kommer det här utkastet till beslut att återkalla Bombardiers ovan beskrivna förpliktelse enligt artikel 8.5 i rådets förordning (EG) nr 4046/2004.

Eftersom förslaget till beslut endast befriar Bombardier från en skyldighet och eftersom Siemens i en skrivelse av den 16 juni 2005 uttryckligen frånsäger sig alla eventuella rättigheter som kan följa av denna skyldighet kräver detta ärende inga särskilda kommentarer vad gäller rätten att bli hörd.

Bryssel den 30 juni 2005

Serge DURANDE

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/3

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess hundratrettiotredje möte den 29 juni 2005 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz

(2005/C 321/03)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att åtagandet från Bombardier i ärende COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz av den 4 april 2001 om att under fem år enbart köpa elektrisk traktionsutrustning för spårvagnar av märket Cityrunner Linz från VA Techs dotterbolag Elin EBG Tractions inte längre behövs när kommissionens godkännande med villkor och skyldigheter i ärende 3653 Siemens/VA Tech antagits och trätt i kraft och VA Tech därmed uppgår i Siemens. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att åtagandet från Bombardier i ärende COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz av den 4 april 2001 om att under fem år enbart köpa elektrisk traktionsutrustning för spårvagnar av märket Cityrunner Linz från VA Techs dotterbolag Elin EBG Tractions inte längre behövs när kommissionens godkännande med villkor och skyldigheter i ärende 3653 Siemens/VA Tech antagits och trätt i kraft och VA Tech därmed uppgår i Siemens.

| 2. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att det åtagande som beskrivs i bilaga 1 b till beslut COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz skall återkallas genom det föreslagna beslutet. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att det åtagande som beskrivs i bilaga 1 b till beslut COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz skall återkallas genom det föreslagna beslutet.

| 3. | Kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla övriga synpunkter som medlemsstaterna lämnat under diskussionens gång. |
| --- | --- |

3.

Kommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla övriga synpunkter som medlemsstaterna lämnat under diskussionens gång.

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/4

---

Tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för vissa antidumpningsåtgärder

(2005/C 321/04)

| 1. | Kommissionen meddelar att om inte en översyn inleds i enlighet med följande förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen nedan i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (1), av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen meddelar att om inte en översyn inleds i enlighet med följande förfarande, kommer de antidumpningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla den dag som anges i tabellen nedan i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (1), av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen.

2.   Förfarande

Gemenskapsproducenterna kan inge en skriftlig begäran om översyn. En sådan begäran måste innehålla tillräckliga bevis för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer.

Om kommissionen beslutar att företa en översyn av åtgärderna i fråga skall importörerna, exportörerna, företrädare för exportlandet och gemenskapsproducenter ges tillfälle att utveckla, avvisa eller yttra sig om de uppgifter som lämnas i begäran om översyn.

3.   Tidsfrist

En skriftlig begäran om översyn på de grunder som anges ovan kan lämnas av gemenskapsproducenter och skall inkomma till Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (Div. B-1), J-79 5/16, B-1049 Bryssel (2) från och med den dag detta tillkännagivande offentliggörs, men senast tre månader före den dag som anges i tabellen nedan.

| 4. | Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995. |
| --- | --- |

4.

Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995.

| Produkt | Ursprungs- eller exportland/länder | Åtgärd | Hänvisning | Utgångsdatum |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Polyetentereftalat-film (PET-film) | Indien
  Sydkorea | Anti-dumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 1676/2001 (EGT L 227, 23.8.2001, s. 1) som för Indiens del utvidgats till att omfatta import som avsänts från Brasilien och Israel genom rådets förordning (EG) nr 1975/2004 (EUT L 342, 18.11.2004, s. 1.) | 24.8.2006 |
| Indien | Åtagande | Kommissionens beslut 2001/645/EG (EGT L 227, 23.8.2001, s. 56). | 24.8.2006 |
| Ej påfyllningsbara fickgaständare med tändsten och påfyllningsbara ficktändare med tändsten | Kina
  Taiwan | Anti-dumpningstull | Rådets förordning (EG) nr 1824/2001 (EGT L 248, 18.9.2001, s. 1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 155/2003 (EGT L 25, 30.1.2003, s. 27). | 19.9.2006 |

Produkt

Ursprungs- eller exportland/länder

Åtgärd

Hänvisning

Utgångsdatum

Polyetentereftalat-film (PET-film)

Indien

Sydkorea

Anti-dumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 1676/2001 (EGT L 227, 23.8.2001, s. 1) som för Indiens del utvidgats till att omfatta import som avsänts från Brasilien och Israel genom rådets förordning (EG) nr 1975/2004 (EUT L 342, 18.11.2004, s. 1.)

24.8.2006

Indien

Åtagande

Kommissionens beslut 2001/645/EG (EGT L 227, 23.8.2001, s. 56).

24.8.2006

Ej påfyllningsbara fickgaständare med tändsten och påfyllningsbara ficktändare med tändsten

Kina

Taiwan

Anti-dumpningstull

Rådets förordning (EG) nr 1824/2001 (EGT L 248, 18.9.2001, s. 1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 155/2003 (EGT L 25, 30.1.2003, s. 27).

19.9.2006

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordning senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr. 461/2004 (EGT L 77, 13.3.2004, s. 12).

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/5

---

Kommissionens meddelande i enlighet med artikel 4.1a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92

Förenade kungarikets ändring av den allmänna trafikplikten beträffande den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Barra

(2005/C 321/05)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen, har Förenade kungariket beslutat att ändra de bestämmelser om allmän trafikplikt som gäller den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Barra. Dessa bestämmelser offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 387/6 av den 21 december 1996 ändrat genom
  Europeiska gemenskapernas/unionens officiella tidning C 355/4 av den 8 december 1999, C 310/8 av den 13 december 2002 och C 278/6 av den 19 november 2003. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med bestämmelserna i artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen, har Förenade kungariket beslutat att ändra de bestämmelser om allmän trafikplikt som gäller den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Barra. Dessa bestämmelser offentliggjordes i
  Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 387/6 av den 21 december 1996 ändrat genom
  Europeiska gemenskapernas/unionens officiella tidning C 355/4 av den 8 december 1999, C 310/8 av den 13 december 2002 och C 278/6 av den 19 november 2003.

| 2. | Efter ändringen omfattar den allmänna trafikplikten följande:






  — | Minsta turtäthet:

  En tur- och returresa dagligen mellan Glasgow och Barra, dock inte på söndagar. |
| --- | --- | --- |

2.

Efter ändringen omfattar den allmänna trafikplikten följande:

—

Minsta turtäthet:

En tur- och returresa dagligen mellan Glasgow och Barra, dock inte på söndagar.

| — | Kapacitet

  Flygplanet skall ha minst:






  — | 13 platser på sträckan Glasgow-Barra och 15 platser på sträckan Barra-Glasgow (måndag till fredag) och |
| --- | --- | --- |

—

Kapacitet

Flygplanet skall ha minst:

—

13 platser på sträckan Glasgow-Barra och 15 platser på sträckan Barra-Glasgow (måndag till fredag) och

| — | 12 platser på sträckan Glasgow-Barra och 15 platser på sträckan Barra-Glasgow (lördagar). |
| --- | --- |

—

12 platser på sträckan Glasgow-Barra och 15 platser på sträckan Barra-Glasgow (lördagar).

| — | Flygplanstyp:

  Det flygplan som används skall klara av att landa på landningsbanan i Barra som finns på stranden Traigh Mhor. |
| --- | --- |

—

Flygplanstyp:

Det flygplan som används skall klara av att landa på landningsbanan i Barra som finns på stranden Traigh Mhor.

| — | Priser

  Priset för en enkel biljett får inte överstiger71 GBP (inklusive passagerar- och säkerhetsavgifter men exklusive flygplatsavgift).
  Det maximala priset för sträckan får höjas en gång per år efter ett skriftligt förhandsgodkännande från de skotska ministrarna på grundval av Förenade kungarikets konsumentprisindex (alla varor) eller ett efterföljande index till detta.
  Inga andra ändringar får göras av prisnivåerna utan ett skriftligt förhandsgodkännande från de skotska ministrarna.
  Det nya maximipriset för sträckan skall anmälas till myndigheten för civil luftfart och kommer inte att träda i kraft innan det anmälts till Europeiska kommissionen, som kan offentliggöra det i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

—

Priser

Priset för en enkel biljett får inte överstiger71 GBP (inklusive passagerar- och säkerhetsavgifter men exklusive flygplatsavgift).

Det maximala priset för sträckan får höjas en gång per år efter ett skriftligt förhandsgodkännande från de skotska ministrarna på grundval av Förenade kungarikets konsumentprisindex (alla varor) eller ett efterföljande index till detta.

Inga andra ändringar får göras av prisnivåerna utan ett skriftligt förhandsgodkännande från de skotska ministrarna.

Det nya maximipriset för sträckan skall anmälas till myndigheten för civil luftfart och kommer inte att träda i kraft innan det anmälts till Europeiska kommissionen, som kan offentliggöra det i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/6

---

Kommissionens meddelande i enlighet med artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92

Förenade kungarikets ändring av den allmänna trafikplikten beträffande den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Campbeltown och Glasgow och Tiree

(2005/C 321/06)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | I enlighet med bestämmelserna i artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen, har Förenade kungariket beslutat att ändra de bestämmelser om allmän trafikplikt som gäller den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Campbeltown samt mellan Glasgow och Tiree. Dessa bestämmelser offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 387/6 och C 387/7 av den 21 december 1996, ändrat genom
  Europeiska gemenskapernas/unionens officiella tidning C 355/3 av den 8 december 1999, C 310/7 av den 13 december 2002 och C 278/5 av den 19 november 2003. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med bestämmelserna i artikel 4.1 a i rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen, har Förenade kungariket beslutat att ändra de bestämmelser om allmän trafikplikt som gäller den regelbundna lufttrafiken mellan Glasgow och Campbeltown samt mellan Glasgow och Tiree. Dessa bestämmelser offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 387/6 och C 387/7 av den 21 december 1996, ändrat genom
  Europeiska gemenskapernas/unionens officiella tidning C 355/3 av den 8 december 1999, C 310/7 av den 13 december 2002 och C 278/5 av den 19 november 2003.

| 2. | Efter ändringen omfattar den allmänna trafikplikten följande:
  —   Minsta turtäthet






  — | Två tur- och returresor dagligen mellan Glasgow och Campbeltown, dock inte på lördagar och söndagar,
  och |
| --- | --- | --- |

2.

Efter ändringen omfattar den allmänna trafikplikten följande:

—   Minsta turtäthet

—

Två tur- och returresor dagligen mellan Glasgow och Campbeltown, dock inte på lördagar och söndagar,

och

| — | en tur- och returresa dagligen mellan Glasgow och Tiree, dock inte på söndagar. |
| --- | --- |

—

en tur- och returresa dagligen mellan Glasgow och Tiree, dock inte på söndagar.

—   Kapacitet

| — | Det flygplan som används på sträckan Glasgow-Campbeltown (måndag–fredag) skall ha minst 14 platser (Glasgow-Campbeltown) och 16 platser (Campbeltown-Glasgow). |
| --- | --- |

—

Det flygplan som används på sträckan Glasgow-Campbeltown (måndag–fredag) skall ha minst 14 platser (Glasgow-Campbeltown) och 16 platser (Campbeltown-Glasgow).

| — | Det flygplan som används på sträckan Glasgow-Tiree (måndag-lördag skall ha minst 13 platser (Glasgow-Tiree) och 16 platser (Tiree-Glasgow). |
| --- | --- |

—

Det flygplan som används på sträckan Glasgow-Tiree (måndag-lördag skall ha minst 13 platser (Glasgow-Tiree) och 16 platser (Tiree-Glasgow).

(Den nuvarande operatören tillhandahåller för närvarande en plats för postbefordran på alla avgående flygningar Glasgow-Tiree. Detta regleras dock i separata kontrakt.)

—   Priser

| — | För sträckan Glasgow – Campbeltown: får priset inte överstiga 50 GBP för en enkel biljett (inklusive passagerar- och säkerhetsavgifter men exklusive flygplatsavgift), och |
| --- | --- |

—

För sträckan Glasgow – Campbeltown: får priset inte överstiga 50 GBP för en enkel biljett (inklusive passagerar- och säkerhetsavgifter men exklusive flygplatsavgift), och

| — | För sträckan Glasgow – Tiree: får priset inte överstiga 62 GBP för en enkel biljett (inklusive passagerar- och säkerhetsavgifter men exklusive flygplatsavgift). |
| --- | --- |

—

För sträckan Glasgow – Tiree: får priset inte överstiga 62 GBP för en enkel biljett (inklusive passagerar- och säkerhetsavgifter men exklusive flygplatsavgift).

Det maximala priset för sträckorna får höjas en gång per år efter ett skriftligt förhandsgodkännande från de skotska ministrarna på grundval av Förenade kungarikets konsumentprisindex (alla varor) eller ett efterföljande index till detta.

Inga andra ändringar får göras av priserna utan ett skriftligt förhandsgodkännande från de skotska ministrarna.

Det nya maximipriset för varje sträcka skall anmälas till myndigheten för civil luftfart och skall inte börja gälla innan det har offentliggjorts av Europeiska kommissionen i Europeiska unionens officiella tidning.

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/7

---

STATLIGT STÖD – NEDERLÄNDERNA

Statligt stöd nr C 35/2005 (f.d. N 59/2005)

Bredbandsutbyggnad i Appingedam

Uppmaning att inkomma med synpunkter enligt artikel 88.2 i EG-fördraget

(2005/C 321/07)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 20.10.2005, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Nederländerna om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda stödåtgärd.

Berörda parter kan inkomma med sina synpunkter på finansieringen av projektet för bredbandsutbyggnad i Appingedam inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| Kontor SPA 3 06/05 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

Kontor SPA 3 06/05

B-1049 Bryssel

Fax: (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Nederländerna. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Förfarande

I november 2004 lämnade kabeloperatören Essent in ett klagomål till kommissionen om den offentliga finansieringen av ett fiberaccessnät i Appingedam, Nederländerna. Essent hade redan i september 2004 väckt talan i en nederländsk domstol. Domstolen förpliktade kommunen att anmäla planerna att bevilja stöd till kommissionen och att avbryta den fortsatta utbyggnaden av nätet (1). I februari 2005 anmälde de nederländska myndigheterna åtgärden till kommissionen, men hävdade samtidigt att det inte var fråga om stöd. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från de nederländska myndigheterna i mars 2005. Myndigheterna svarade i augusti 2005 efter en förlängning av tidsfristen.

Beskrivning av åtgärden

Appingedams kommun anser att det krävs offentliga insatser för att förbättra det otillräckliga utbudet av avancerade bredbandstjänster till företag och allmänhet genom att stödja utbyggnad av ett fiberaccessnät (Fibre to the Home, FTTH). Kommunen beslutade att delta i finansieringen av projektet, eftersom marknadsaktörerna inte visat något intresse för att delta i projektet på marknadsvillkor.

Det planerade fibernätet är uppdelat i en passiv och en aktiv del. Den passiva delen kommer att ägas och finansieras av en offentlig stiftelse som kommunen kommer att bilda och kontrollera. Den aktiva delen kommer att ägas och finansieras av en enhet som bildas av privata investerare (Damsternet). Damsternet självt kommer endast att tillhandahålla grossisttjänster till tjänsteleverantörer som tillhandahåller bredbandstjänster till slutkunder (hushåll och företag).

Bedömning av åtgärden

Det är fråga om statliga medel eftersom den passiva delen av nätet finansieras av Appingedams kommun. Stiftelsen, Damsternet och de tjänsteleverantörer som levererar till slutkunder får en ekonomisk fördel, eftersom de kommer att tillhandahålla och ha tillgång till infrastruktur på villkor som är mer förmånliga än marknadsvillkoren. Den statliga åtgärden snedvrider konkurrensen, eftersom den ändrar de gällande marknadsvilkoren genom att möjliggöra inträde på grossistmarknaden för snabba bredbandstjänster (Damsternet) och genom att ge tjänsteleverantörer möjlighet att gå in på marknaderna i efterföljande led, dvs. tillhandahållande av bredbands- och teletjänster till slutkunder. Denna statliga åtgärd påverkar handeln mellan medlemsstater, eftersom den kan påverka leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster i andra medlemsstater.

En bedömning av åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden kan endast göras på grundval av artikel 87.3 c i EG-fördraget. Enligt den artikeln skall åtgärden vara nödvändig och proportionerlig för att främja genomförandet av ett mål av gemensamt intresse, dvs. att avhjälpa ett marknadsmisslyckande eller att uppnå ett godkänt mål som syftar till sammanhållning eller omfördelning.

Nödvändighet och proportionalitet

Bredbandsanslutning är en typ av tjänst som kan påverka produktiviteten och tillväxten. I andra fall har kommissionen funnit att stöd till infrastruktur kan vara ett lämpligt och proportionerligt instrument för att angripa marknadsmisslyckanden och rättviseproblem. Även det nu aktuella projektet har vissa av de egenskaper som har bedömts positivt i tidigare kommissionsbeslut om offentlig finansiering av bredbandsprojekt (öppen anbudsinfordran, allmän access osv.). Eftersom FTTH-nätens tekniska egenskaper gör det möjligt att tillhandahålla mer avancerade tjänster än genom traditionella koppar- eller kabelnät (2), skulle man kunna hävda att statligt stöd är ett lämpligt sätt att påskynda innovationstakten, även om det innebär att den privata sektorns redan gjorda investeringar riskeras och att den privata sektorn avskräcks från att investera i framtiden.

Kommissionen har hittills bara godkänt ärenden där marknaden inte tillhandahöll ett konkurrenskraftigt utbud av bredbandstjänster. I detta ärende är det fråga om en åtgärd som görs i ett område där bredbandstjänster till slutkund (KPN och Essent) och i viss mån även infrastruktur för att tillhandahålla grossistjänster (KPN) redan finns tillgängliga till priser som är jämförbara med priserna i andra regioner. Det finns en stor överlappning med befintliga nät när det gäller nättäckning och tjänstevillkor och det finns därför en stor risk för att en statlig åtgärd skulle tränga ut marknadsaktörernas nuvarande och framtida investeringar.

Kommissionen har beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget om den omstridda åtgärden, eftersom kommissionen inte är övertygad om att åtgärden är förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

Enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”Met dit schrijven stelt de Commissie Nederland ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte inlichtingen betreffende bovengenoemde steunmaatregel, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

I.   Procedure

| 1. | Bij schrijven van 2 november 2004 (dat op 18 november 2004 geregistreerd werd onder nummer CP 212/2004) diende kabelexploitant Essent Kabelcom (hierna: Essent), een informele klacht in bij de Commissie. De klacht betreft overheidsfinanciering voor een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam, een stad in Noord-Nederland. Essent heeft intussen bevestigd dat de klacht als een formele klacht dient te worden beschouwd. |
| --- | --- |

1.

Bij schrijven van 2 november 2004 (dat op 18 november 2004 geregistreerd werd onder nummer CP 212/2004) diende kabelexploitant Essent Kabelcom (hierna: Essent), een informele klacht in bij de Commissie. De klacht betreft overheidsfinanciering voor een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam, een stad in Noord-Nederland. Essent heeft intussen bevestigd dat de klacht als een formele klacht dient te worden beschouwd.

| 2. | Essent, die de op een na grootste kabelexploitant van Nederland is en die ook een kabelnetwerk in Appingedam exploiteert, had de zaak in september 2004 al aanhangig gemaakt bij een Nederlandse rechtbank. De rechtbank heeft de gemeente op grond van artikel 88, lid 3, EG-Verdrag opgedragen het steunvoornemen aan te melden bij de Commissie en de verdere aanleg van het netwerk te staken. |
| --- | --- |

2.

Essent, die de op een na grootste kabelexploitant van Nederland is en die ook een kabelnetwerk in Appingedam exploiteert, had de zaak in september 2004 al aanhangig gemaakt bij een Nederlandse rechtbank. De rechtbank heeft de gemeente op grond van artikel 88, lid 3, EG-Verdrag opgedragen het steunvoornemen aan te melden bij de Commissie en de verdere aanleg van het netwerk te staken.

| 3. | Bij een schrijven dat op 3 februari 2005 werd geregistreerd, meldden de Nederlandse autoriteiten de maatregel bij de Commissie aan om redenen van rechtszekerheid, waarbij ze aanvoerden dat de maatregel geen steun behelsde. Op 31 maart 2005 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om verdere informatie. Na een verlenging van de termijn antwoordden zij hierop bij brief van 4 augustus 2005, die op 16 augustus 2005 werd geregistreerd. De informatie in deze brief verschilt aanzienlijk van de informatie die bij de oorspronkelijke aanmelding werd verstrekt. |
| --- | --- |

3.

Bij een schrijven dat op 3 februari 2005 werd geregistreerd, meldden de Nederlandse autoriteiten de maatregel bij de Commissie aan om redenen van rechtszekerheid, waarbij ze aanvoerden dat de maatregel geen steun behelsde. Op 31 maart 2005 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om verdere informatie. Na een verlenging van de termijn antwoordden zij hierop bij brief van 4 augustus 2005, die op 16 augustus 2005 werd geregistreerd. De informatie in deze brief verschilt aanzienlijk van de informatie die bij de oorspronkelijke aanmelding werd verstrekt.

II.   Uitvoerige beschrijving van de maatregel

Achtergrond

| 4. | De gemeente Appingedam vindt dat de tussenkomst van de overheid nodig is om te voorzien in de algemene beschikbaarheid van geavanceerde breedbanddiensten voor ondernemingen en particulieren door uitrol van een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam te steunen. Volgens de gemeente bieden Essent en telecommunicatie-exploitant KPN in Appingedam weliswaar internettoegang maar geen geavanceerde breedbanddiensten. De gemeente heeft besloten financieel deel te nemen in het project nadat gebleken was dat de marktpartijen geen belangstelling hadden om hierin op marktvoorwaarden deel te nemen. |
| --- | --- |

4.

De gemeente Appingedam vindt dat de tussenkomst van de overheid nodig is om te voorzien in de algemene beschikbaarheid van geavanceerde breedbanddiensten voor ondernemingen en particulieren door uitrol van een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam te steunen. Volgens de gemeente bieden Essent en telecommunicatie-exploitant KPN in Appingedam weliswaar internettoegang maar geen geavanceerde breedbanddiensten. De gemeente heeft besloten financieel deel te nemen in het project nadat gebleken was dat de marktpartijen geen belangstelling hadden om hierin op marktvoorwaarden deel te nemen.

De componenten van het netwerk

| 5. | De passieve laag van het glasvezelnetwerk (graafrechten, buizen, glasvezels, enz.) zal het eigendom worden van een openbare stichting („Stichting Glasvezelnet Appingedam”, hierna: de stichting), op te richten door en onder toezicht van de gemeente. De investering in de passieve laag wordt op 4,9 miljoen EUR geschat. Aanvankelijk was niet voorzien dat de aanleg van de passieve laag openbaar zou worden aanbesteed. Er is evenwel besloten, zoals in de brief van 4 augustus 2005 wordt verklaard, om dit wel te doen. |
| --- | --- |

5.

De passieve laag van het glasvezelnetwerk (graafrechten, buizen, glasvezels, enz.) zal het eigendom worden van een openbare stichting („Stichting Glasvezelnet Appingedam”, hierna: de stichting), op te richten door en onder toezicht van de gemeente. De investering in de passieve laag wordt op 4,9 miljoen EUR geschat. Aanvankelijk was niet voorzien dat de aanleg van de passieve laag openbaar zou worden aanbesteed. Er is evenwel besloten, zoals in de brief van 4 augustus 2005 wordt verklaard, om dit wel te doen.

| 6. | De kosten van de actieve laag (telecommunicatieapparatuur, netwerkbeheer, enz.) worden op 1 tot 1,3 miljoen EUR geschat. De actieve componenten hebben een geschatte economische levensduur van 5 tot 8 jaar. De exploitant van de actieve laag zal alleen wholesale-diensten aanbieden aan service providers die breedbanddiensten aan de eindgebruikers (huishoudens en bedrijven) zullen verstrekken. |
| --- | --- |

6.

De kosten van de actieve laag (telecommunicatieapparatuur, netwerkbeheer, enz.) worden op 1 tot 1,3 miljoen EUR geschat. De actieve componenten hebben een geschatte economische levensduur van 5 tot 8 jaar. De exploitant van de actieve laag zal alleen wholesale-diensten aanbieden aan service providers die breedbanddiensten aan de eindgebruikers (huishoudens en bedrijven) zullen verstrekken.

| 7. | De autoriteiten verklaarden aanvankelijk dat de actieve laag eigendom zou worden van en gefinancierd zou worden door een entiteit („Stichting Damsternet”, hierna: Damsternet) die door bepaalde particuliere investeerders zou worden opgericht. Niet alle particuliere partijen waren bekend. Volgens de autoriteiten hebben NKF (een kabelfabrikant), Nacap (de pijpleidingdivisie van een internationaal actieve bouwonderneming, genaamd Koop Holding) en Ericsson Telecommunications belangstelling getoond. In de brief van 4 augustus 2005 hebben de autoriteiten evenwel verklaard dat de gemeente het gebruiksrecht van het actieve netwerk uiteindelijk openbaar zou aanbesteden. In dit stadium is het bovendien niet duidelijk op basis van welke financiële voorwaarden het gebruiksrecht zou worden gegund. In de concept-gebruiksovereenkomst wordt bepaald dat de houder van het gebruiksrecht jaarlijks een gebruiksvergoeding aan de stichting zal betalen. De stichting zal echter „maximaal een bedrag opeisen dat overeenkomt met 80 % van de in dat jaar gegenereerde cashflow”. Indien deze cashflow negatief is, zal de stichting geen vergoeding opeisen. In een dergelijk geval zullen zij slechts een minimale betaling verlangen, zoals aangegeven in een bijlage bij de gebruiksovereenkomst. In de bijlage wordt evenwel nog niet bepaald welke betaling voorzien is. |
| --- | --- |

7.

De autoriteiten verklaarden aanvankelijk dat de actieve laag eigendom zou worden van en gefinancierd zou worden door een entiteit („Stichting Damsternet”, hierna: Damsternet) die door bepaalde particuliere investeerders zou worden opgericht. Niet alle particuliere partijen waren bekend. Volgens de autoriteiten hebben NKF (een kabelfabrikant), Nacap (de pijpleidingdivisie van een internationaal actieve bouwonderneming, genaamd Koop Holding) en Ericsson Telecommunications belangstelling getoond. In de brief van 4 augustus 2005 hebben de autoriteiten evenwel verklaard dat de gemeente het gebruiksrecht van het actieve netwerk uiteindelijk openbaar zou aanbesteden. In dit stadium is het bovendien niet duidelijk op basis van welke financiële voorwaarden het gebruiksrecht zou worden gegund. In de concept-gebruiksovereenkomst wordt bepaald dat de houder van het gebruiksrecht jaarlijks een gebruiksvergoeding aan de stichting zal betalen. De stichting zal echter „maximaal een bedrag opeisen dat overeenkomt met 80 % van de in dat jaar gegenereerde cashflow”. Indien deze cashflow negatief is, zal de stichting geen vergoeding opeisen. In een dergelijk geval zullen zij slechts een minimale betaling verlangen, zoals aangegeven in een bijlage bij de gebruiksovereenkomst. In de bijlage wordt evenwel nog niet bepaald welke betaling voorzien is.

III.   Het standpunt van de Nederlandse autoriteiten

| 8. | De Nederlandse autoriteiten stellen dat er geen sprake is van een steunmaatregel en voeren hiervoor verschillende argumenten aan. |
| --- | --- |

8.

De Nederlandse autoriteiten stellen dat er geen sprake is van een steunmaatregel en voeren hiervoor verschillende argumenten aan.

| 9. | Allereerst beroepen zij zich op een „marktfalen”, d.w.z. dat de markt niet de diensten verschaft die door de autoriteiten essentieel worden geacht voor de bevolking. Marktinvesteerders zijn niet bereid om in het project te investeren omdat het geen marktconform financieel rendement zou opleveren. Doordat de markt niet in het project investeert, ziet Appingedam zich genoodzaakt dit glasvezelnetwerk aan te leggen als een „publieke infrastructuur”. De Nederlandse autoriteiten voeren daarom aan dat de gemeente Appingedam enkel steun verleent voor de aanleg van een „publieke infrastructuur” die voor alle partijen openstaat op vergelijkbare voorwaarden. |
| --- | --- |

9.

Allereerst beroepen zij zich op een „marktfalen”, d.w.z. dat de markt niet de diensten verschaft die door de autoriteiten essentieel worden geacht voor de bevolking. Marktinvesteerders zijn niet bereid om in het project te investeren omdat het geen marktconform financieel rendement zou opleveren. Doordat de markt niet in het project investeert, ziet Appingedam zich genoodzaakt dit glasvezelnetwerk aan te leggen als een „publieke infrastructuur”. De Nederlandse autoriteiten voeren daarom aan dat de gemeente Appingedam enkel steun verleent voor de aanleg van een „publieke infrastructuur” die voor alle partijen openstaat op vergelijkbare voorwaarden.

| 10. | In de tweede plaats betogen de autoriteiten dat er geen steun gemoeid is met dit project op de vier niveaus die daarbij kunnen worden onderscheiden. Er is geen sprake van een voordeel voor de stichting en zelfs wanneer dat het geval zou zijn, zou dat niet van invloed zijn op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Er wordt ook geen steun verleend aan de exploitant van de actieve laag. De Commissie merkt op dat de autoriteiten evenwel geen argumenten aanvoeren om deze beweringen te staven. Voorts zijn de autoriteiten van mening dat er geen steun wordt verleend aan de dienstenaanbieders. De exploitant zou een marktconforme wholesale-prijs moeten aanrekenen aan de providers die retail-diensten aanbieden die zij reeds via bestaande infrastructuur aanboden. Indien de Commissie garanties van de gemeente zou verlangen dat de exploitant marktconforme prijzen aanrekent, zal de gemeente dit vastleggen in de overeenkomst tussen de stichting en de exploitant. Tenslotte betogen de autoriteiten dat, in tegenstelling tot de zaak ATLAS (3), het netwerk in Appingedam hoofdzakelijk zou worden gebruikt om diensten te verlenen aan huishoudens/particulieren die geen economische activiteiten verrichten. Voorzover er sprake is van steun aan ondernemingen in Appingedam, blijft deze onder de toegestane steunintensiteit die is vastgelegd in Verordening (EG) nr. 69/2001 („de minimis-steun”) en bovendien valt deze onder de kaderregeling voor steun aan kleine en middelgrote ondernemingen (MKB). |
| --- | --- |

10.

In de tweede plaats betogen de autoriteiten dat er geen steun gemoeid is met dit project op de vier niveaus die daarbij kunnen worden onderscheiden. Er is geen sprake van een voordeel voor de stichting en zelfs wanneer dat het geval zou zijn, zou dat niet van invloed zijn op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Er wordt ook geen steun verleend aan de exploitant van de actieve laag. De Commissie merkt op dat de autoriteiten evenwel geen argumenten aanvoeren om deze beweringen te staven. Voorts zijn de autoriteiten van mening dat er geen steun wordt verleend aan de dienstenaanbieders. De exploitant zou een marktconforme wholesale-prijs moeten aanrekenen aan de providers die retail-diensten aanbieden die zij reeds via bestaande infrastructuur aanboden. Indien de Commissie garanties van de gemeente zou verlangen dat de exploitant marktconforme prijzen aanrekent, zal de gemeente dit vastleggen in de overeenkomst tussen de stichting en de exploitant. Tenslotte betogen de autoriteiten dat, in tegenstelling tot de zaak ATLAS (3), het netwerk in Appingedam hoofdzakelijk zou worden gebruikt om diensten te verlenen aan huishoudens/particulieren die geen economische activiteiten verrichten. Voorzover er sprake is van steun aan ondernemingen in Appingedam, blijft deze onder de toegestane steunintensiteit die is vastgelegd in Verordening (EG) nr. 69/2001 („de minimis-steun”) en bovendien valt deze onder de kaderregeling voor steun aan kleine en middelgrote ondernemingen (MKB).

| 11. | De Nederlandse autoriteiten betogen dat indien de Commissie tot de conclusie komt dat de maatregel steun vormt, de maatregel verenigbaar is omdat deze zowel noodzakelijk als evenredig is. De maatregel is nodig omdat particuliere investeerders niet willen investeren in Appingedam, een perifeer gebied met een sociaal-economische achterstand. Voor zover er breedbanddiensten beschikbaar zijn, zijn de huidige prijzen ervan hoger dan in andere gebieden van Nederland. Aangezien alle exploitanten open toegang tot het netwerk zullen krijgen op gelijke voorwaarden, is de mededinging gewaarborgd en zal geen enkele exploitant een selectief voordeel genieten. De autoriteiten stellen ook dat de maatregel evenredig is. De stichting is niet betrokken bij de exploitatie van de actieve laag. De operator zal een niet-discriminerende, open toegang bieden en niet met dienstenaanbieders concurreren. De aanleg van het netwerk zal plaatsvinden op marktvoorwaarden. |
| --- | --- |

11.

De Nederlandse autoriteiten betogen dat indien de Commissie tot de conclusie komt dat de maatregel steun vormt, de maatregel verenigbaar is omdat deze zowel noodzakelijk als evenredig is. De maatregel is nodig omdat particuliere investeerders niet willen investeren in Appingedam, een perifeer gebied met een sociaal-economische achterstand. Voor zover er breedbanddiensten beschikbaar zijn, zijn de huidige prijzen ervan hoger dan in andere gebieden van Nederland. Aangezien alle exploitanten open toegang tot het netwerk zullen krijgen op gelijke voorwaarden, is de mededinging gewaarborgd en zal geen enkele exploitant een selectief voordeel genieten. De autoriteiten stellen ook dat de maatregel evenredig is. De stichting is niet betrokken bij de exploitatie van de actieve laag. De operator zal een niet-discriminerende, open toegang bieden en niet met dienstenaanbieders concurreren. De aanleg van het netwerk zal plaatsvinden op marktvoorwaarden.

IV.   Beoordeling van de maatregel/steun

| 12. | Op grond van het Verdrag en geconsolideerde rechtspraak is er sprake van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, wanneer door overheidsbemoeienis of door met staatsmiddelen bekostigde maatregelen een voordeel wordt verleend aan de begunstigde, welke de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig dreigt te beïnvloeden. |
| --- | --- |

12.

Op grond van het Verdrag en geconsolideerde rechtspraak is er sprake van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, wanneer door overheidsbemoeienis of door met staatsmiddelen bekostigde maatregelen een voordeel wordt verleend aan de begunstigde, welke de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig dreigt te beïnvloeden.

Staatsmiddelen

| 13. | De gemeente Appingedam zal ofwel een lening ofwel een garantie voor een lening verstrekken. Bijgevolg zijn de middelen voor de financiering van de passieve laag van dit netwerk afkomstig van de gemeente Appingedam. Deze middelen moeten daarom als staatsmiddelen worden beschouwd. |
| --- | --- |

13.

De gemeente Appingedam zal ofwel een lening ofwel een garantie voor een lening verstrekken. Bijgevolg zijn de middelen voor de financiering van de passieve laag van dit netwerk afkomstig van de gemeente Appingedam. Deze middelen moeten daarom als staatsmiddelen worden beschouwd.

Economisch voordeel

| 14. | De autoriteiten hebben verschillende argumenten aangevoerd als zou de maatregel geen steun behelzen, ofwel omdat deze geen voordeel meebrengt ofwel omdat deze niet van invloed is op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Op deze argumenten zal hierna worden ingegaan. |
| --- | --- |

14.

De autoriteiten hebben verschillende argumenten aangevoerd als zou de maatregel geen steun behelzen, ofwel omdat deze geen voordeel meebrengt ofwel omdat deze niet van invloed is op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Op deze argumenten zal hierna worden ingegaan.

| 15. | Volgens de Nederlandse autoriteiten valt een dergelijke vorm van overheidsbemoeienis niet onder artikel 87, lid 1, EG-Verdrag, maar dient deze veeleer te worden gezien als een typische overheidstaak, aangezien algemene infrastructuur wordt aangelegd. |
| --- | --- |

15.

Volgens de Nederlandse autoriteiten valt een dergelijke vorm van overheidsbemoeienis niet onder artikel 87, lid 1, EG-Verdrag, maar dient deze veeleer te worden gezien als een typische overheidstaak, aangezien algemene infrastructuur wordt aangelegd.

| 16. | De Commissie is echter niet overtuigd dat dit project kan worden beschouwd als het verschaffen van een algemene infrastructuur. Overeenkomstig de bevindingen van de Commissie in de zaak ATLAS (4) bieden het passieve netwerk en de actieve componenten geen dienst aan eindgebruikers, maar voorzieningen voor bedrijven die breedbanddiensten aanbieden. Zoals uit de aanwezigheid van KPN en Essent in Appingedam blijkt, is het verschaffen van dit soort infrastructuur geen typische overheidstaak, maar een activiteit die gewoonlijk wordt verricht door marktpartijen die de uiteindelijke dienst aan huishoudens en bedrijven verstrekken. Het project overlapt daarmee tot op zekere hoogte marktinitiatieven of voorziet in de verstrekking van diensten die al beschikbaar zijn, hoewel de door de stichting aan te leggen infrastructuur graafwerkzaamheden en passieve elementen behelst. De Commissie is derhalve in dit stadium van mening dat het project in Appingedam onder de staatssteunregels valt en niet als algemene infrastructuur kan worden aangemerkt die tot de gewone verantwoordelijkheden van de staat jegens de bevolking behoort. |
| --- | --- |

16.

De Commissie is echter niet overtuigd dat dit project kan worden beschouwd als het verschaffen van een algemene infrastructuur. Overeenkomstig de bevindingen van de Commissie in de zaak ATLAS (4) bieden het passieve netwerk en de actieve componenten geen dienst aan eindgebruikers, maar voorzieningen voor bedrijven die breedbanddiensten aanbieden. Zoals uit de aanwezigheid van KPN en Essent in Appingedam blijkt, is het verschaffen van dit soort infrastructuur geen typische overheidstaak, maar een activiteit die gewoonlijk wordt verricht door marktpartijen die de uiteindelijke dienst aan huishoudens en bedrijven verstrekken. Het project overlapt daarmee tot op zekere hoogte marktinitiatieven of voorziet in de verstrekking van diensten die al beschikbaar zijn, hoewel de door de stichting aan te leggen infrastructuur graafwerkzaamheden en passieve elementen behelst. De Commissie is derhalve in dit stadium van mening dat het project in Appingedam onder de staatssteunregels valt en niet als algemene infrastructuur kan worden aangemerkt die tot de gewone verantwoordelijkheden van de staat jegens de bevolking behoort.

Voordeel voor de stichting

| 17. | De stichting die eigenaar is van de passieve infrastructuur, is opgericht door de gemeente en staat onder haar toezicht. De stichting stelt de passieve laag ter beschikking van de exploitant. Dit kan als een economische activiteit worden beschouwd en de stichting kan derhalve worden aangemerkt als een onderneming in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. De passieve laag wordt door de gemeente gefinancierd zonder enige vergoeding van de stichting. Dit komt neer op een economisch voordeel voor de stichting in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. |
| --- | --- |

17.

De stichting die eigenaar is van de passieve infrastructuur, is opgericht door de gemeente en staat onder haar toezicht. De stichting stelt de passieve laag ter beschikking van de exploitant. Dit kan als een economische activiteit worden beschouwd en de stichting kan derhalve worden aangemerkt als een onderneming in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. De passieve laag wordt door de gemeente gefinancierd zonder enige vergoeding van de stichting. Dit komt neer op een economisch voordeel voor de stichting in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag.

Voordeel voor de exploitant

| 18. | De bewering dat er geen steun wordt verleend aan de exploitant, wordt niet door de autoriteiten gestaafd. |
| --- | --- |

18.

De bewering dat er geen steun wordt verleend aan de exploitant, wordt niet door de autoriteiten gestaafd.

| 19. | De autoriteiten hebben bevestigd dat het gebruiksrecht openbaar zal worden aanbesteed. Indien dat gebeurt, kan de aanbesteding in principe het economische voordeel voor de winnende leverancier tot een minimum worden beperkt in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. Het valt evenwel te betwijfelen of de passieve laag op dezelfde voorwaarden zal worden aangelegd als bij een particuliere investering. Volgens de autoriteiten kon het project niet door particuliere investeerders worden uitgevoerd en waren banken evenmin bereid om geld te steken in dit project. De gemeente heeft verschillende banken gevraagd om dit project te financieren, maar met uitzondering van de Bank Nederlandse Gemeenten (BNG) hebben zij dit allemaal geweigerd. BNG is bereid de gemeente een lening te verstrekken omdat zij, aldus de gemeente, alleen de kredietwaardigheid van de begunstigde van de lening, in casu de gemeente, maar niet de aanleg van het FTTH-netwerk door de stichting of het project als zodanig heeft beoordeeld. |
| --- | --- |

19.

De autoriteiten hebben bevestigd dat het gebruiksrecht openbaar zal worden aanbesteed. Indien dat gebeurt, kan de aanbesteding in principe het economische voordeel voor de winnende leverancier tot een minimum worden beperkt in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. Het valt evenwel te betwijfelen of de passieve laag op dezelfde voorwaarden zal worden aangelegd als bij een particuliere investering. Volgens de autoriteiten kon het project niet door particuliere investeerders worden uitgevoerd en waren banken evenmin bereid om geld te steken in dit project. De gemeente heeft verschillende banken gevraagd om dit project te financieren, maar met uitzondering van de Bank Nederlandse Gemeenten (BNG) hebben zij dit allemaal geweigerd. BNG is bereid de gemeente een lening te verstrekken omdat zij, aldus de gemeente, alleen de kredietwaardigheid van de begunstigde van de lening, in casu de gemeente, maar niet de aanleg van het FTTH-netwerk door de stichting of het project als zodanig heeft beoordeeld.

Voordeel voor internetaanbieders (ISP's) en andere aanbieders van elektronische communicatiediensten

| 20. | Zelfs wanneer de toegang tot het optische netwerk via de exploitant op transparante en gelijke voorwaarden aan alle geïnteresseerde ISP's en andere exploitanten zal worden verleend, zal de tarifering van deze toegang waarschijnlijk ruim onder de onderliggende kosten liggen als gevolg van de overheidsbemoeienis en niet gebaseerd zijn op de markttarieven voor vergelijkbare wholesale-breedbanddiensten. De dienstenaanbieders zal daarom een voordeel worden verleend aangezien zij de kans krijgen om tot de markt voor snelle retail-breedbanddiensten toe te treden en bedrijfsactiviteiten te ontwikkelen tegen voorwaarden die anders niet op de markt kunnen worden verkregen. |
| --- | --- |

20.

Zelfs wanneer de toegang tot het optische netwerk via de exploitant op transparante en gelijke voorwaarden aan alle geïnteresseerde ISP's en andere exploitanten zal worden verleend, zal de tarifering van deze toegang waarschijnlijk ruim onder de onderliggende kosten liggen als gevolg van de overheidsbemoeienis en niet gebaseerd zijn op de markttarieven voor vergelijkbare wholesale-breedbanddiensten. De dienstenaanbieders zal daarom een voordeel worden verleend aangezien zij de kans krijgen om tot de markt voor snelle retail-breedbanddiensten toe te treden en bedrijfsactiviteiten te ontwikkelen tegen voorwaarden die anders niet op de markt kunnen worden verkregen.

Voordeel voor de eindgebruikers

| 21. | Het voorgaande suggereert dat het voordeel dat aan de exploitant, dienstenaanbieders en andere aanbieders van telecommunicatiediensten wordt verleend, zich ook zou kunnen vertalen in een voordeel voor de huishoudens en ondernemingen in Appingedam. Particuliere gebruikers vallen niet onder de staatssteunregels. Echter ondernemingen in het beoogde gebied zouden wellicht kunnen profiteren van een dienstverlening die verder reikt en lager geprijsd is dan wat op louter commerciële basis zou worden aangeboden gezien de huidige aanbiedingen voor huurlijnen en satellietverbindingen. Bovendien zouden zij een voordeel kunnen genieten in vergelijking met bedrijven in andere regio's van Nederland. De autoriteiten hebben bij herhaling aangevoerd dat, indien er sprake is van steun voor ondernemingen in Appingedam, het steunniveau onder de toegestane steunintensiteit ligt, zoals bepaald bij Verordening (EG) nr. 69/2001 („de minimis-steun”), en dat de maatregel bovendien onder de kaderregeling inzake overheidssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen (KMO's) valt. De Commissie erkent dat het voordeel voor elk van de zakelijke eindgebruikers onder de drempel voor de minimis-steun zou kunnen liggen. Er kan in dit stadium echter niet worden uitgesloten dat de steun wel de in deze verordening vastgelegde plafonds overschrijdt. |
| --- | --- |

21.

Het voorgaande suggereert dat het voordeel dat aan de exploitant, dienstenaanbieders en andere aanbieders van telecommunicatiediensten wordt verleend, zich ook zou kunnen vertalen in een voordeel voor de huishoudens en ondernemingen in Appingedam. Particuliere gebruikers vallen niet onder de staatssteunregels. Echter ondernemingen in het beoogde gebied zouden wellicht kunnen profiteren van een dienstverlening die verder reikt en lager geprijsd is dan wat op louter commerciële basis zou worden aangeboden gezien de huidige aanbiedingen voor huurlijnen en satellietverbindingen. Bovendien zouden zij een voordeel kunnen genieten in vergelijking met bedrijven in andere regio's van Nederland. De autoriteiten hebben bij herhaling aangevoerd dat, indien er sprake is van steun voor ondernemingen in Appingedam, het steunniveau onder de toegestane steunintensiteit ligt, zoals bepaald bij Verordening (EG) nr. 69/2001 („de minimis-steun”), en dat de maatregel bovendien onder de kaderregeling inzake overheidssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen (KMO's) valt. De Commissie erkent dat het voordeel voor elk van de zakelijke eindgebruikers onder de drempel voor de minimis-steun zou kunnen liggen. Er kan in dit stadium echter niet worden uitgesloten dat de steun wel de in deze verordening vastgelegde plafonds overschrijdt.

Concurrentievervalsing

| 22. | Door deze tussenkomst van de overheid worden de bestaande marktvoorwaarden in Appingedam gewijzigd doordat de gesubsidieerde toegang van de exploitant tot de wholesale-markt voor snelle breedbanddiensten alsmede de toegang van dienstenaanbieders tot de downstream-markten van onder andere retail-breedband- en retail-telecommunicatiediensten mogelijk wordt gemaakt. De bestaande exploitanten, Essent en KPN, hebben bij hun beslissingen inzake infrastructuurinvesteringen en -onderhoud, hun berekeningen gebaseerd op de veronderstelling dat andere exploitanten de kosten van nieuwe infrastructuur zouden moeten dragen of een marktprijs zouden moeten betalen voor de toegang tot wholesale-diensten, hetgeen niet langer het geval lijkt te zijn als er overheidssteun wordt verleend. Het feit dat er nieuwe infrastructuur beschikbaar komt tegen voorwaarden die op het eerste gezicht niet marktconform zijn, heeft tot gevolg dat de concurrentie wordt vervalst, ook op de downstream-markten van retail-breedband- en andere retail-elektronische communicatiediensten. |
| --- | --- |

22.

Door deze tussenkomst van de overheid worden de bestaande marktvoorwaarden in Appingedam gewijzigd doordat de gesubsidieerde toegang van de exploitant tot de wholesale-markt voor snelle breedbanddiensten alsmede de toegang van dienstenaanbieders tot de downstream-markten van onder andere retail-breedband- en retail-telecommunicatiediensten mogelijk wordt gemaakt. De bestaande exploitanten, Essent en KPN, hebben bij hun beslissingen inzake infrastructuurinvesteringen en -onderhoud, hun berekeningen gebaseerd op de veronderstelling dat andere exploitanten de kosten van nieuwe infrastructuur zouden moeten dragen of een marktprijs zouden moeten betalen voor de toegang tot wholesale-diensten, hetgeen niet langer het geval lijkt te zijn als er overheidssteun wordt verleend. Het feit dat er nieuwe infrastructuur beschikbaar komt tegen voorwaarden die op het eerste gezicht niet marktconform zijn, heeft tot gevolg dat de concurrentie wordt vervalst, ook op de downstream-markten van retail-breedband- en andere retail-elektronische communicatiediensten.

Gevolgen voor het handelsverkeer

| 23. | Voor zover de overheidsmaatregelen gevolgen kunnen hebben voor telecommunicatiebedrijven en dienstenaanbieders in andere lidstaten, zijn deze van invloed op het handelsverkeer. De telecommunicatiemarkt staat steeds meer open voor concurrentie tussen exploitanten en dienstenaanbieders, die zich over het algemeen bezighouden met activiteiten waarvoor handelsverkeer bestaat tussen de lidstaten. |
| --- | --- |

23.

Voor zover de overheidsmaatregelen gevolgen kunnen hebben voor telecommunicatiebedrijven en dienstenaanbieders in andere lidstaten, zijn deze van invloed op het handelsverkeer. De telecommunicatiemarkt staat steeds meer open voor concurrentie tussen exploitanten en dienstenaanbieders, die zich over het algemeen bezighouden met activiteiten waarvoor handelsverkeer bestaat tussen de lidstaten.

Conclusie

| 24. | In het licht van het voorgaande is de Commissie van mening dat het met staatsmiddelen gefinancierde project een economisch voordeel verleent aan de stichting, de exploitant en de dienstenaanbieders, hetgeen zich tenminste ten dele zou kunnen vertalen in een economisch voordeel voor ondernemingen in Appingedam. Voorts is het project concurrentievervalsend en van invloed op het handelsverkeer tussen de lidstaten. |
| --- | --- |

24.

In het licht van het voorgaande is de Commissie van mening dat het met staatsmiddelen gefinancierde project een economisch voordeel verleent aan de stichting, de exploitant en de dienstenaanbieders, hetgeen zich tenminste ten dele zou kunnen vertalen in een economisch voordeel voor ondernemingen in Appingedam. Voorts is het project concurrentievervalsend en van invloed op het handelsverkeer tussen de lidstaten.

V.   Beoordeling van de steunmaatregel: verenigbaarheid

| 25. | Na de vaststelling dat er sprake is van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag, dient te worden nagegaan of de maatregel verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden geacht. |
| --- | --- |

25.

Na de vaststelling dat er sprake is van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag, dient te worden nagegaan of de maatregel verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden geacht.

| 26. | Wanneer staatsmiddelen enkel worden verleend ter compensatie van de verstrekking van een dienst van algemeen economisch belang (hierna: DAEB), dan hoeft hiermee geen staatssteun te zijn gemoeid. Het Hof van Justitie heeft te kennen gegeven dat de compensatie van kosten die voortvloeien uit openbare dienstverplichtingen, niet onder de werkingssfeer van artikel 87, lid 1, van het Verdrag vallen indien aan een aantal voorwaarden is voldaan. Deze voorwaarden worden beschreven in het Altmark-arrest van 24 juli 2003 (5). De autoriteiten hebben zich evenwel niet beroepen op de voorwaarden die zijn vastgelegd in het Altmark-arrest en hebben evenmin het bestaan van een DAEB aangevoerd, zelfs niet impliciet. Er zijn geen aanwijzingen dat de overheidsmaatregel moet worden beschouwd als compensatie voor de diensten die door de begunstigde ondernemingen worden verstrekt. Daarom heeft de Commissie in dit stadium de aangemelde maatregel niet bezien tegen deze achtergrond of getoetst aan het bepaalde in artikel 86, lid 2, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

26.

Wanneer staatsmiddelen enkel worden verleend ter compensatie van de verstrekking van een dienst van algemeen economisch belang (hierna: DAEB), dan hoeft hiermee geen staatssteun te zijn gemoeid. Het Hof van Justitie heeft te kennen gegeven dat de compensatie van kosten die voortvloeien uit openbare dienstverplichtingen, niet onder de werkingssfeer van artikel 87, lid 1, van het Verdrag vallen indien aan een aantal voorwaarden is voldaan. Deze voorwaarden worden beschreven in het Altmark-arrest van 24 juli 2003 (5). De autoriteiten hebben zich evenwel niet beroepen op de voorwaarden die zijn vastgelegd in het Altmark-arrest en hebben evenmin het bestaan van een DAEB aangevoerd, zelfs niet impliciet. Er zijn geen aanwijzingen dat de overheidsmaatregel moet worden beschouwd als compensatie voor de diensten die door de begunstigde ondernemingen worden verstrekt. Daarom heeft de Commissie in dit stadium de aangemelde maatregel niet bezien tegen deze achtergrond of getoetst aan het bepaalde in artikel 86, lid 2, van het EG-Verdrag.

| 27. | De Commissie merkt op dat met het voorgenomen project wordt beoogd de ruime beschikbaarheid en het ruime gebruik van snelle breedbanddiensten te verzekeren tegen voorwaarden die meer overeenkomen met minder afgelegen gebieden die dichter bevolkt zijn en relatief meer bedrijven tellen. Voorts wordt erkend dat de bestaande kaderregelingen en richtsnoeren niet kunnen worden toegepast voor de beoordeling van steunmaatregelen die dit specifiek tot doel hebben. De Commissie is derhalve van mening dat de toetsing van de verenigbaarheid van de maatregel met de gemeenschappelijke markt rechtstreeks op artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag dient te worden gebaseerd (6). |
| --- | --- |

27.

De Commissie merkt op dat met het voorgenomen project wordt beoogd de ruime beschikbaarheid en het ruime gebruik van snelle breedbanddiensten te verzekeren tegen voorwaarden die meer overeenkomen met minder afgelegen gebieden die dichter bevolkt zijn en relatief meer bedrijven tellen. Voorts wordt erkend dat de bestaande kaderregelingen en richtsnoeren niet kunnen worden toegepast voor de beoordeling van steunmaatregelen die dit specifiek tot doel hebben. De Commissie is derhalve van mening dat de toetsing van de verenigbaarheid van de maatregel met de gemeenschappelijke markt rechtstreeks op artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag dient te worden gebaseerd (6).

| 28. | In artikel 87, lid 3, onder c), EG-Verdrag wordt bepaald dat:
  „steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad, als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kunnen worden beschouwd”. |
| --- | --- |

28.

In artikel 87, lid 3, onder c), EG-Verdrag wordt bepaald dat:

„steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad, als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kunnen worden beschouwd”.

| 29. | In het kader van een toetsing aan artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag houdt dit in dat de overheidsmaatregel noodzakelijk moet zijn en in verhouding dient te staan tot het beoogde doel van algemeen belang, d.w.z. de correctie van een gebrekkige marktwerking. |
| --- | --- |

29.

In het kader van een toetsing aan artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag houdt dit in dat de overheidsmaatregel noodzakelijk moet zijn en in verhouding dient te staan tot het beoogde doel van algemeen belang, d.w.z. de correctie van een gebrekkige marktwerking.

Noodzakelijkheid

| 30. | De toegang tot een breedbandnetwerk is een voorziening die door zijn aard een positieve invloed kan hebben op de productiviteit en de groei van een groot aantal sectoren en activiteiten (7). Er zijn aanwijzingen dat een grotere beschikbaarheid van breedbandnetwerken ten goede kan komen aan de regionale economische ontwikkeling en de schepping en het behoud van werkgelegenheid, alsook verbeterde gezondheids- en onderwijsvoorzieningen (8). |
| --- | --- |

30.

De toegang tot een breedbandnetwerk is een voorziening die door zijn aard een positieve invloed kan hebben op de productiviteit en de groei van een groot aantal sectoren en activiteiten (7). Er zijn aanwijzingen dat een grotere beschikbaarheid van breedbandnetwerken ten goede kan komen aan de regionale economische ontwikkeling en de schepping en het behoud van werkgelegenheid, alsook verbeterde gezondheids- en onderwijsvoorzieningen (8).

| 31. | De autoriteiten stellen dat de maatregel gericht is tegen een gebrekkige marktwerking: Appingedam is een achterstandsgebied waar de netwerkeigenaren Essent en KPN niet hun netwerken willen upgraden noch toegang willen verlenen tot hun core-netwerken of „dark fibre” aan providers die FTTH willen aanbieden. De autoriteiten hebben ook verklaard dat Essent en KPN pas na de aankondiging van de gemeente dat zij haar eigen FTTH-initiatief zou lanceren, hun netwerken hebben geüpgraded teneinde breedbanddiensten aan te bieden. |
| --- | --- |

31.

De autoriteiten stellen dat de maatregel gericht is tegen een gebrekkige marktwerking: Appingedam is een achterstandsgebied waar de netwerkeigenaren Essent en KPN niet hun netwerken willen upgraden noch toegang willen verlenen tot hun core-netwerken of „dark fibre” aan providers die FTTH willen aanbieden. De autoriteiten hebben ook verklaard dat Essent en KPN pas na de aankondiging van de gemeente dat zij haar eigen FTTH-initiatief zou lanceren, hun netwerken hebben geüpgraded teneinde breedbanddiensten aan te bieden.

| 32. | Het is evenwel de vraag of er bij de situatie in Appingedam wel sprake is van een „gebrekkige marktwerking”. In de eerste plaats voorziet de markt, aldus de autoriteiten, niet in de FTTH-infrastructuur omdat het verwachte rendement op de investering onvoldoende was om een investering tegen marktvoorwaarden te rechtvaardigen. Dit kan worden verklaard door een lage vraag naar breedbanddiensten alsook de hoge kapitaaluitgaven voor de aanleg van de infrastructuur. |
| --- | --- |

32.

Het is evenwel de vraag of er bij de situatie in Appingedam wel sprake is van een „gebrekkige marktwerking”. In de eerste plaats voorziet de markt, aldus de autoriteiten, niet in de FTTH-infrastructuur omdat het verwachte rendement op de investering onvoldoende was om een investering tegen marktvoorwaarden te rechtvaardigen. Dit kan worden verklaard door een lage vraag naar breedbanddiensten alsook de hoge kapitaaluitgaven voor de aanleg van de infrastructuur.

| 33. | In de tweede plaats is, aldus de Commissie, de toegang tot een breedbandnetwerk al beschikbaar in Appingedam hoewel de diensten die thans worden verstrekt, niet geheel vergelijkbaar zijn met de diensten die met het geplande netwerk zouden kunnen worden aangeboden. KPN en Essent bieden allebei retail-breedbanddiensten aan tot 8Mbit/s en KPN biedt tot op zekere hoogte ook wholesale-toegang tot infrastructuur en diensten. Bijgevolg is er een aanzienlijke overlapping van netwerkdekking en dienstverlening, die tot de beste in de Europese Unie behoren, en daarom valt het te betwijfelen of er sprake is van een ’marktfalen’, die met deze maatregel kan worden verholpen. |
| --- | --- |

33.

In de tweede plaats is, aldus de Commissie, de toegang tot een breedbandnetwerk al beschikbaar in Appingedam hoewel de diensten die thans worden verstrekt, niet geheel vergelijkbaar zijn met de diensten die met het geplande netwerk zouden kunnen worden aangeboden. KPN en Essent bieden allebei retail-breedbanddiensten aan tot 8Mbit/s en KPN biedt tot op zekere hoogte ook wholesale-toegang tot infrastructuur en diensten. Bijgevolg is er een aanzienlijke overlapping van netwerkdekking en dienstverlening, die tot de beste in de Europese Unie behoren, en daarom valt het te betwijfelen of er sprake is van een ’marktfalen’, die met deze maatregel kan worden verholpen.

Evenredigheid

| 34. | Om te bepalen of de maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt, dient ook de evenredigheid van de maatregel te worden onderzocht. De maatregel dient in verhouding te staan tot het beoogde doel en mag de concurrentie niet zo zeer vervalsen dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad. |
| --- | --- |

34.

Om te bepalen of de maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt, dient ook de evenredigheid van de maatregel te worden onderzocht. De maatregel dient in verhouding te staan tot het beoogde doel en mag de concurrentie niet zo zeer vervalsen dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad.

| 35. | Er dient te worden erkend dat de technische kenmerken van bijvoorbeeld glasvezelaansluitnetwerken verschillen van de bestaande kabel- en telecommunicatienetwerken in Appingedam. Er kan worden aangevoerd dat de nieuwe generatie netwerken niet te vergelijken valt met de bestaande netwerken omdat zij andere en veel geavanceerdere diensten mogelijk maken dan de bestaande netwerken. Volgens degenen die zich hierop beroepen kan overheidssteun voor de volgende generatie van openbaar toegankelijke, lokale aansluitnetwerken een positief effect hebben op de economische ontwikkeling vanwege de positieve externe effecten die deze netwerken zullen hebben op innovatie en groei. Bovendien hebben de bestaande exploitanten van elektronische communicatienetwerken (nog) niet in deze infrastructuur geïnvesteerd vanwege de hoge kapitaaluitgaven en omdat hun bestaande investeringen daardoor niet meer van nut zouden zijn. Wanneer deze redenering wordt doorgetrokken, zou staatssteun voor de nieuwe generatie netwerken een gewenst middel kunnen zijn om het tempo van innovatie en economische ontwikkeling te versnellen, zelfs tegen de prijs dat in het verleden gedane investeringen mogelijk worden ondermijnd en toekomstige investeringen ontmoedigd. |
| --- | --- |

35.

Er dient te worden erkend dat de technische kenmerken van bijvoorbeeld glasvezelaansluitnetwerken verschillen van de bestaande kabel- en telecommunicatienetwerken in Appingedam. Er kan worden aangevoerd dat de nieuwe generatie netwerken niet te vergelijken valt met de bestaande netwerken omdat zij andere en veel geavanceerdere diensten mogelijk maken dan de bestaande netwerken. Volgens degenen die zich hierop beroepen kan overheidssteun voor de volgende generatie van openbaar toegankelijke, lokale aansluitnetwerken een positief effect hebben op de economische ontwikkeling vanwege de positieve externe effecten die deze netwerken zullen hebben op innovatie en groei. Bovendien hebben de bestaande exploitanten van elektronische communicatienetwerken (nog) niet in deze infrastructuur geïnvesteerd vanwege de hoge kapitaaluitgaven en omdat hun bestaande investeringen daardoor niet meer van nut zouden zijn. Wanneer deze redenering wordt doorgetrokken, zou staatssteun voor de nieuwe generatie netwerken een gewenst middel kunnen zijn om het tempo van innovatie en economische ontwikkeling te versnellen, zelfs tegen de prijs dat in het verleden gedane investeringen mogelijk worden ondermijnd en toekomstige investeringen ontmoedigd.

| 36. | In dit stadium valt evenwel moeilijk te bezien welke toepassingen of diensten aan particulieren en bedrijven kunnen worden aangeboden die niet met behulp van breedbanddiensten via de bestaande netwerken kunnen worden verschaft. Dit betekent dat er sprake is van een hoge substitueerbaarheid tussen enerzijds de retail en wholesale-diensten die via het geplande FTTH-netwerk worden verstrekt en anderzijds de diensten die via de bestaande netwerken worden verstrekt, waardoor de maatregel de mededinging in de nabije toekomst ernstig zou kunnen vervalsen. Dit geldt des te meer in het licht van een aantal geplande ontwikkelingen. KPN heeft aangekondigd dat zij de capaciteit van haar dienstverlening zal verhogen en Essent onderzoekt de mogelijkheid om de superbreedbandverbinding ETTH (Ethernet to the home) via haar bestaande netwerken aan te bieden, waardoor de capaciteit van haar netwerk aanzienlijk wordt vergroot. De maatregel die door de autoriteiten wordt voorzien, houdt daarom een ernstig risico in van verdringing van bestaande en toekomstige investeringen door marktpartijen als gevolg van de overheidssteun. Onder de gegeven omstandigheden is het daarom de vraag of de geplande maatregel en het gebruik als zodanig van het steuninstrument als evenredig kunnen worden beschouwd. |
| --- | --- |

36.

In dit stadium valt evenwel moeilijk te bezien welke toepassingen of diensten aan particulieren en bedrijven kunnen worden aangeboden die niet met behulp van breedbanddiensten via de bestaande netwerken kunnen worden verschaft. Dit betekent dat er sprake is van een hoge substitueerbaarheid tussen enerzijds de retail en wholesale-diensten die via het geplande FTTH-netwerk worden verstrekt en anderzijds de diensten die via de bestaande netwerken worden verstrekt, waardoor de maatregel de mededinging in de nabije toekomst ernstig zou kunnen vervalsen. Dit geldt des te meer in het licht van een aantal geplande ontwikkelingen. KPN heeft aangekondigd dat zij de capaciteit van haar dienstverlening zal verhogen en Essent onderzoekt de mogelijkheid om de superbreedbandverbinding ETTH (Ethernet to the home) via haar bestaande netwerken aan te bieden, waardoor de capaciteit van haar netwerk aanzienlijk wordt vergroot. De maatregel die door de autoriteiten wordt voorzien, houdt daarom een ernstig risico in van verdringing van bestaande en toekomstige investeringen door marktpartijen als gevolg van de overheidssteun. Onder de gegeven omstandigheden is het daarom de vraag of de geplande maatregel en het gebruik als zodanig van het steuninstrument als evenredig kunnen worden beschouwd.

Conclusie

| 37. | Op grond van het voorgaande en de informatie die in dit stadium beschikbaar is, betwijfelt de Commissie of de betwiste maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

37.

Op grond van het voorgaande en de informatie die in dit stadium beschikbaar is, betwijfelt de Commissie of de betwiste maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag.

VI.   Besluit

| 38. | In het licht van het voorgaande heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de betwiste maatregel omdat zij betwijfelt of deze verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

38.

In het licht van het voorgaande heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de betwiste maatregel omdat zij betwijfelt of deze verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag.

Gelet op de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steunmaatregel. Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van deze brief aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.

De Commissie wijst Nederland op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigden kan worden teruggevorderd.

Voorts deelt de Commissie Nederland mee, dat zij de belanghebbenden door de bekendmaking van dit schrijven en van een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie in kennis zal stellen. Tevens zal zij de belanghebbenden in de lidstaten van de EVA die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen een maand vanaf de datum van deze bekendmaking.”

---

(1)  På begäran av Essent förpliktade distriktsdomstolen i Groningen kommunen att anmäla planerna till kommissionen enligt artikel 88.3 i EG-fördraget.

1

(2)  Det finns de som hävdar att den nya generationens nät inte är jämförbara med dagens koppar- eller kabelnät och att statliga åtgärder till förmån för den nya generationens allmänna, offentliga lokala accessnät kan påverka den ekonomiska utvecklingen positivt på grund av nätens positiva effekter på innovation och tillväxt. De företag som i dag driver elektroniska kommunikationsnät har ännu inte börjat investera i dessa infrastrukturer på grund av de höga kapitalkostnaderna och på grund av att det skulle göra deras befintliga nät föråldrade (motstridiga intressen).

2

(3)  Zie beschikking van de Commissie van 9 september 2004 in zaak N 213/03: steunmaatregel N 213/2003 — ATLAS-project in het Verenigd Koninkrijk; regeling breedbandinfrastructuur voor bedrijventerreinen (Corrigendum).

3

(4)  Zie 3.

4

(5)  Arrest van het Hof van Justitie van 24 juli 2003, in zaak C-280/00, Altmark Trans, Jurispr. 2003, blz. I-7747 .

5

Altmark Trans

(6)  Zie de beschikkingen van de Commissie in de zaken N 213/03, „ATLAS-project”, en bijv. N 126/04 „Breedbanddiensten voor KMO's in Lincolnshire” en N 307/04, „Breedbanddiensten in Schotland — afgelegen en plattelandsgebieden”.

6

(7)  Zie bijvoorbeeld: Lehr, Osorio, Gillet en Sirbu: „Measuring Broadband's Economic Impact”, 2005.

7

(8)  OESO „Broadband Driving Growth: Policy Responses”, oktober 2003; Orazem, Peter, University of Kansas Business School, „The Impact of High-Speed Internet Access on Local Economic Growth”, augustus 2005.

8

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/13

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 5 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd

(2005/C 321/08)

(Text av betydelse för EES)

| Stöd nummer | XE 06/03 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Friuli – Venezia Giulia |
| Namnet på stödordningen | Insatser till förmån för kooperativ med social inriktning |
| Rättslig grund | Decreto del Presidente della Regione n. 0199 del 17 giugno 2003 (art. 2. co. 1, lett. d, che aggiunge il capo V bis al regolamento di cui al decreto del Presidente della Regione n. 0299 del 1o ottobre 2002), pubblicato sul Bollettino ufficiale della Regione n. 30 del 23 luglio 2003 |
| Stödordningens beräknade utgifter per år | Upp till 1 miljon EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Skapande av sysselsättning | Stödnivån, som beräknas i procent av kooperativens lönekostnader under de första två åren efter rekryteringen av arbetstagarna får inte överstiga






  a) | 15 % för små företag, |

Stöd nummer

XE 06/03

Medlemsstat

Italien

Region

Friuli – Venezia Giulia

Namnet på stödordningen

Insatser till förmån för kooperativ med social inriktning

Rättslig grund

Decreto del Presidente della Regione n. 0199 del 17 giugno 2003 (art. 2. co. 1, lett. d, che aggiunge il capo V bis al regolamento di cui al decreto del Presidente della Regione n. 0299 del 1o ottobre 2002), pubblicato sul Bollettino ufficiale della Regione n. 30 del 23 luglio 2003

Stödordningens beräknade utgifter per år

Upp till 1 miljon EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Skapande av sysselsättning

Stödnivån, som beräknas i procent av kooperativens lönekostnader under de första två åren efter rekryteringen av arbetstagarna får inte överstiga

a)

15 % för små företag,

| b) | 7, 5 % för medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

7, 5 % för medelstora företag.

Om sysselsättning skapas i ett område som omfattas av undantaget i artikel 87.3 c i EG-fördraget eller när arbetstillfällen skapas inom produktion, bearbetning och saluföring av sådana produkter som anges i bilaga I till EG-fördraget i områden som definieras som mindre gynnade i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 får stödnivån inte överstiga den högsta nivån för regionalstöd, dvs. 8 % NBE, plus 10 % BBE för små och medelstora företag

Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder

Stödnivån, som beräknas i procent av kooperativens lönekostnader under det år som följer på rekryteringen av mindre gynnade arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder får inte överstiga 50 % för missgynnade arbetstagare och 60 % för arbetstagare med funktionshinder

Extra kostnader i samband med sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder

Extra kostnader för följande initiativ kan finansieras med upp till 100 %:

| a) | Anpassning av arbetsmiljön till de funktionshindrades behov. |
| --- | --- |

a)

Anpassning av arbetsmiljön till de funktionshindrades behov.

| b) | Anpassning och inköp av särskild utrustning för arbetstagare med funktionshinder. |
| --- | --- |

b)

Anpassning och inköp av särskild utrustning för arbetstagare med funktionshinder.

Kooperativ med social inriktning där minst 50 % av de anställda är funktionshindrade kan beviljas finansiering på upp till 80 % av de stödberättigande utgifterna för att täcka kostnaderna för att uppföra, installera och utvidga anläggningar där minst 50 % av de anställda är funktionshindrade

Datum för genomförande

Fr.o.m. den 22 augusti 2003

Stödordningens varaktighet

T.o.m. den 30 juli 2007

Stödets syfte

Skapande av sysselsättning

Främja rekrytering och integrering av personal på arbetsmarknaden – även rekrytering till chefs- och mellanchefstjänster med motsvarande juridiska status och lönenivå – i kooperativ med social inriktning som bedriver ekonomisk verksamhet i syfte att integrera missgynnade och utslagna arbetstagare på arbetsmarknaden

Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder

Främja rekrytering och integrering av missgynnade och funktionshindrade arbetstagare i kooperativ med social inriktning som bedriver ekonomisk verksamhet i syfte att integrera missgynnade och utslagna arbetstagare på arbetsmarknaden.

Täckning av extra kostnader i samband med sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder

Främja initiativ för att förbättra anställningsvillkoren för arbetstagare med funktionshinder i kooperativ med social inriktning som bedriver ekonomisk verksamhet i syfte att integrera missgynnade och utslagna arbetstagare på arbetsmarknaden samt att bevara skyddade arbeten i dessa kooperativ

Sektor(er) av ekonomin som berörs

Alla EG-sektorer med undantag av kol- och varvsindustrin. När det gäller stödet till skapande av arbetstillfällen är även transportsektorn undantagen.

Den beviljande myndighetens namn och adress

Enligt artikel 4 i regionallag nr 3 av den 25 januari 2002 beviljas stöden av de fyra provinsmyndigheterna i den självstyrande regionen Friuli – Venezia Giulia (Gorizia, Pordenone, Trieste och Udine).

Ansvaret för planering, vägledning, samordning och tillsyn samt förbindelserna med EU åligger däremot

| Regione autonoma Friuli – Venezia Giulia |
| --- |
| Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione |
| Servizio per gli incentivi alla cooperazione |
| Via Giulia 75/1 – I-34126 Trieste |
| Tfn 040 377 48 55 – e-post: dir.art.coop@regione.fvg.it |

Regione autonoma Friuli – Venezia Giulia

Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione

Servizio per gli incentivi alla cooperazione

Via Giulia 75/1 – I-34126 Trieste

Tfn 040 377 48 55 – e-post: dir.art.coop@regione.fvg.it

Övriga upplysningar

Undantagsförordningen upphör att gälla den 31 december 2006, varpå följer en övergångsperiod på sex månader. Om förordning (EG) nr 2204/2002 ändras till följd av kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 (2003/361/EG) kommer den nya definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag att användas vid beviljandet av stöd

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/15

---

Uppgifter från medlemsstaterna om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 5 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd

(2005/C 321/09)

(Text av betydelse för EES)

| Stöd nummer | XE 12/04 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | Achaia län |
| Namnet på stödordningen | Integrerat insatsprogram i Achaia län för sysselsättningsstöd till företag (nya arbetstillfällen) |
| Rättslig grund | Άρθρο 29 του Ν. 1262/82 «Για την παροχή κινήτρων ενίσχυσης της οικονομικής και περιφερειακής ανάπτυξης της χώρας και τροποποίηση συναφών διατάξεων» όπως συμπληρώθηκε με το άρθρο 8 παράγραφος 1 του Ν. 1545/85 «Εθνικό Σύστημα Προστασίας από την ανεργία και άλλες διατάξεις» που τροποποιήθηκε με το άρθρο 6 του Ν. 1836/89 «Προώθηση της απασχόλησης και της επαγγελματικής κατάρτισης και άλλες διατάξεις» και το άρθρο 6 του Ν. 2434/96 «Μέτρα πολιτικής για την απασχόληση και την επαγγελματική κατάρτιση και άλλες διατάξεις», Κοινή Απόφαση των Υπουργών Οικονομίας & Οικονομικών και Απασχόλησης & Κοινωνικής Προστασίας (33297/20.11.2003), Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2204/2002 της Ευρωπαϊκής Επιτροπής |
| Stödordningens beräknade utgifter per år | Årligt totalbelopp | 2004: 6,75 milj. EUR |
| 2005: 7,08 milj. EUR |
| 2006: 3,03 milj. EUR |
| Totalt: 16,86 milj. EUR |
| Garanterade lån | |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2-4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen | Ja | |
| Datum för genomförande | Fr. o. m. februari 2004 |
| Stödordningens varaktighet | T.o.m. juni 2006 |
| Stödets syfte | Artikel 4: Skapande av sysselsättning | Ja |
| Artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder | Ja |
| Artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder | Nej |
| Sektor(er) av ekonomin som berörs | — | Alla sektorer inom gemenskapen (1) som är berättigade till sysselsättningsstöd |

Stöd nummer

XE 12/04

Medlemsstat

Grekland

Region

Achaia län

Namnet på stödordningen

Integrerat insatsprogram i Achaia län för sysselsättningsstöd till företag (nya arbetstillfällen)

Rättslig grund

Άρθρο 29 του Ν. 1262/82 «Για την παροχή κινήτρων ενίσχυσης της οικονομικής και περιφερειακής ανάπτυξης της χώρας και τροποποίηση συναφών διατάξεων» όπως συμπληρώθηκε με το άρθρο 8 παράγραφος 1 του Ν. 1545/85 «Εθνικό Σύστημα Προστασίας από την ανεργία και άλλες διατάξεις» που τροποποιήθηκε με το άρθρο 6 του Ν. 1836/89 «Προώθηση της απασχόλησης και της επαγγελματικής κατάρτισης και άλλες διατάξεις» και το άρθρο 6 του Ν. 2434/96 «Μέτρα πολιτικής για την απασχόληση και την επαγγελματική κατάρτιση και άλλες διατάξεις», Κοινή Απόφαση των Υπουργών Οικονομίας & Οικονομικών και Απασχόλησης & Κοινωνικής Προστασίας (33297/20.11.2003), Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2204/2002 της Ευρωπαϊκής Επιτροπής

Stödordningens beräknade utgifter per år

Årligt totalbelopp

2004: 6,75 milj. EUR

2005: 7,08 milj. EUR

2006: 3,03 milj. EUR

Totalt: 16,86 milj. EUR

Garanterade lån

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2-4.5 samt artiklarna 5 och 6 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Fr. o. m. februari 2004

Stödordningens varaktighet

T.o.m. juni 2006

Stödets syfte

Artikel 4: Skapande av sysselsättning

Ja

Artikel 5: Rekrytering av mindre gynnade kategorier av arbetstagare eller arbetstagare med funktionshinder

Ja

Artikel 6: Sysselsättning av arbetstagare med funktionshinder

Nej

Sektor(er) av ekonomin som berörs

—

Alla sektorer inom gemenskapen (1) som är berättigade till sysselsättningsstöd

Ja

| — | All tillverkning (1) |
| --- | --- |

—

All tillverkning (1)

Ja

| — | Alla tjänster (1) |
| --- | --- |

—

Alla tjänster (1)

Ja

| — | Övrigt |
| --- | --- |

—

Övrigt

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

Namn:

Ελληνική Δημοκρατία

Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας

Οργανισμός Απασχόλησης Εργατικού Δυναμικού

Γενική Δ/νση Εργατικού Δυναμικού

Διεύθυνση Απασχόλησης

Adress:

| Εθν. Αντιστάσεως 8 |
| --- |
| GR-16610 Alimos |

Εθν. Αντιστάσεως 8

GR-16610 Alimos

Informationsansvarig:

Ε.Χαρχάλου (E. Charchálou)

Tfn.: (30-210) 9989135-136,

www.oaed.gr

Övriga upplysningar

Stödordningen finansieras helt av OAED

Stödet skall förhandsanmälas till kommissionen

I överensstämmelse med artikel 9 i förordningen

Ja

---

(1)  Med undantag för varvsindustrin och andra sektorer som omfattas av särskilda regler i förordningar och direktiv som reglerar allt statligt stöd inom sektorn.

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/17

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning

(2005/C 321/10)

(Text av betydelse för EES)

Stödnummer: XT 50/03

Medlemsstat: Italien

Region: Basilikata

Stödordningens namn: Del III, åtgärd III.1.D.1, offentlig ansökningsomgång A.P.n.01–2003–Livslångt lärande

Rättslig grund:

| — | P.O.R. Basilicata 2000/2006 approvato con decisione 2372 del 22.8.2000 |
| --- | --- |

—

P.O.R. Basilicata 2000/2006 approvato con decisione 2372 del 22.8.2000

| — | Complemento di programmazione |
| --- | --- |

—

Complemento di programmazione

Stödordningens beräknade utgifter per år: Behovet av medel för 2003 och åtgärd III.1.D.1 uppgår till totalt 6 240 693 EUR

Högsta tillåtna stödnivå: Stödet följer nedanstående gränsvärden för BBE som varierar beroende på företagets storlek och vilken typ av utbildning det är fråga om

Stödnivån skall ökas med 10 procentenheter i de fall då stödet är avsett för utbildning av mindre gynnade arbetstagare i enlighet med artikel 2 g i förordning (EG) nr 68/2001

Datum för genomförande:

Stödordningens varaktighet: Till och med den 31 december 2005

Stödets syfte: Åtgärder för livslångt lärande för företag i regionen Basilikata. Det kommer i efterhand att kontrollera huruvida en åtgärd är att betrakta som allmän eller specialiserad utbildning. Kontrollen kommer att göras av en särskild kommitté och på grundval av de kriterier som anges i det meddelande om ansökningsomgång som bifogas

Sektorer av ekonomin som berörs: Alla sektorer utom de sektorer som avses i artikel 32 i EG-fördraget

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Regione Basilicata |
| --- |
| Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport |
| C.so Umberto I, 28 |
| I85100 Potenza – Italien |

Regione Basilicata

Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport

C.so Umberto I, 28

I85100 Potenza – Italien

Övriga upplysningar: I meddelandet om ansökningsomgången A.P. n. 01–2003 – Livslångt lärande anges att det är fråga om två stödordningar:

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/18

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(2005/C 321/11)

(Text av betydelse för EES)

| Stödnr: | XS 15/03 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | Samtliga regioner (13) |
| Stödordningens namn eller namn på företag som erhåller enskilt stöd | Stöd till åtgärder för små och medelstora företag i samband med de regionala företagsprogrammen inom tredje gemenskapsstödramen 2000–2006:
  ”Främjande av små och medelstora turistföretags konkurrenskraft” |
| Rättslig grund | Άρθρο 35 του Νόμου 3016/2002 (ΦΕΚ 110 Α, 17.5.2002) |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt enskilt företagsstöd | Åtgärderna planeras att starta i februari 2003 och utlysas under programperioden för de regionala företagsprogrammen 2000–2006. Den offentliga kostnaden för samtliga ansökningsomgångar beräknas uppgå till 150 000 000 EUR |
| Högsta tillåtna stödnivå | Stöd i samband med de regionala företagsprogrammen 2000–2006 (stöden överensstämmer med den godkända regionalstödskartan och förordning (EG) nr 70/2001 om stöd till små och medelstora företag och uttrycks i nettobidragsekvivalenter. För vissa regioner medges utöver de högsta stödnivåerna också extra stöd på 15 % enligt artikel 4.3 b i förordning (EG) nr 70/2001, vilket omfattar samtliga grekiska regioner i enlighet med artikel 87.3 a i EG-fördraget).
  Stödnivåer:






  — | Atttika, länet Thessaloniki: 35 % |

Stödnr:

XS 15/03

Medlemsstat

Grekland

Region

Samtliga regioner (13)

Stödordningens namn eller namn på företag som erhåller enskilt stöd

Stöd till åtgärder för små och medelstora företag i samband med de regionala företagsprogrammen inom tredje gemenskapsstödramen 2000–2006:

”Främjande av små och medelstora turistföretags konkurrenskraft”

Rättslig grund

Άρθρο 35 του Νόμου 3016/2002 (ΦΕΚ 110 Α, 17.5.2002)

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt enskilt företagsstöd

Åtgärderna planeras att starta i februari 2003 och utlysas under programperioden för de regionala företagsprogrammen 2000–2006. Den offentliga kostnaden för samtliga ansökningsomgångar beräknas uppgå till 150 000 000 EUR

Högsta tillåtna stödnivå

Stöd i samband med de regionala företagsprogrammen 2000–2006 (stöden överensstämmer med den godkända regionalstödskartan och förordning (EG) nr 70/2001 om stöd till små och medelstora företag och uttrycks i nettobidragsekvivalenter. För vissa regioner medges utöver de högsta stödnivåerna också extra stöd på 15 % enligt artikel 4.3 b i förordning (EG) nr 70/2001, vilket omfattar samtliga grekiska regioner i enlighet med artikel 87.3 a i EG-fördraget).

Stödnivåer:

—

Atttika, länet Thessaloniki: 35 %

| — | Mellersta Makedonien (förutom länet Thessaloniki), Thessalien, Västra Grekland, Grekiska fastlandet, Kreta: 40 % |
| --- | --- |

—

Mellersta Makedonien (förutom länet Thessaloniki), Thessalien, Västra Grekland, Grekiska fastlandet, Kreta: 40 %

| — | Nordegeiska öarna, Sydegeiska öarna, landets samtliga öar utom Kreta, Peloponessos, Ipiros, Västra Makedonien, Östra Makedonien och Trakien samt distriktet Trizinia i Atttika: 45% |
| --- | --- |

—

Nordegeiska öarna, Sydegeiska öarna, landets samtliga öar utom Kreta, Peloponessos, Ipiros, Västra Makedonien, Östra Makedonien och Trakien samt distriktet Trizinia i Atttika: 45%

Anmärkning:

| 1. | Samtliga öar i regionerna omfattas av stödnivån 45 %. |
| --- | --- |

1.

Samtliga öar i regionerna omfattas av stödnivån 45 %.

| 2. | Främjandet av små och medelstora företags konkurrenskraft och innovativa verksamhet i samband med de regionala företagsprogrammen inom turistsektorn avser följande:






  — | modernisering av turistrum |
| --- | --- | --- |

2.

Främjandet av små och medelstora företags konkurrenskraft och innovativa verksamhet i samband med de regionala företagsprogrammen inom turistsektorn avser följande:

—

modernisering av turistrum

| — | modernisering av förvaltning |
| --- | --- |

—

modernisering av förvaltning

| — | kvalitetssäkring |
| --- | --- |

—

kvalitetssäkring

| — | utveckling av innovativ verksamhet |
| --- | --- |

—

utveckling av innovativ verksamhet

| — | nya företag förutses endast i samband med gemensamma åtgärder |
| --- | --- |

—

nya företag förutses endast i samband med gemensamma åtgärder

Datum för genomförande

Stöd beviljas från och med februari 2003

Stödordningens varaktighet

31.12.2006, med reservation för att EU kan komma att förlänga stödperioden

Stödets syfte

Syftet är att stödja små och mycket små turistföretag i enlighet med kommissionens rekommendation av den 3 april 1996, i samband med de regionala företagsprogrammen inom tredje gemenskapsstödramen 2000–2006, för främjande av konkurrenskraft och innovativ verksamhet genom projekt som stärker företagens livskraft och bevarar arbetstillfällen samt skapar eller säkrar nya arbetstillfällen

Ekonomisk sektor (eller sektorer)

Turistföretag (ΝΑCE 55.1, 55.2,60.23, 63.3,63.4, 74.84, 92.61,93.04 )

| — | Hotell |
| --- | --- |

—

Hotell

| — | Campingplatser |
| --- | --- |

—

Campingplatser

| — | Möblerade rum till uthyrning |
| --- | --- |

—

Möblerade rum till uthyrning

| — | Möblerade lägenheter till uthyrning |
| --- | --- |

—

Möblerade lägenheter till uthyrning

| — | Andra turistföretag: |
| --- | --- |

—

Andra turistföretag:

| — | Drift av turistanläggningar |
| --- | --- |

—

Drift av turistanläggningar

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Ministry of Economy and Finance and Regional Authorities (13) |
| --- |
| Nikis 5-7, GR-101 80 Aten |

Ministry of Economy and Finance and Regional Authorities (13)

Nikis 5-7, GR-101 80 Aten

Övriga upplysningar

Stödet per investering beräknas inte överskrida 200 000 EUR och beräknas i genomsnitt uppgå till 100 000 EUR

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/20

---

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats med stöd av kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag

(2005/C 321/12)

(Text av betydelse för EES)

Stödnummer: XS 102/03

Medlemsstat: Italien

Region: Sardinien

Stödordningens namn: Finansiering av nätverk för tjänster för företag i industridistrikt och inom lokala produktionssystem

Rättslig grund: L.R. 24.12.1998, n. 37, art. 4

Delibera di Giunta n. 21/23 del 21.7.2003

Stödordningens beräknade utgifter per år: 6 713 940,38 EUR

Högsta tillåtna stödnivå: 35 % NBE + 15 % BBE

Datum för genomförande: Från den 11 augusti 2003

Stödordningens varaktighet: Till och med den 31 december 2003

Stödets syfte: Att främja utvecklingen av och konkurrenskraften hos industridistrikten och de lokala produktionssystemen på Sardinien genom att förbättra nätverken för tjänster för företagen. Detta görs med innovativa produktions-, saluförings- och marknadsföringsprocesser samt genom samverkan inom produktion, teknik och handel mellan företag som är verksamma inom samma distrikt eller samma lokala produktionssystem

Sektorer av ekonomin som berörs: Alla sektorer förutom sådan verksamhet som har samband med tillverkning, bearbetning eller saluföring av produkterna som anges bilaga I till EG-fördraget

Inom korksektorn omfattas endast följande sektorer av EG:s nomenklatur

Nr. 4502 (naturkork, befriad från det yttre barklagret eller grovt skuren i fyrkantiga bitar, eller skuren i kvadratiska eller rektangulära block, plattor, skivor eller remsor, inbegripet skarpkantade ämnen till korkar).

Nr 4503 (varor av naturkork).

Nr 4504 (presskork, som agglomererats med eller utan bindemedel, och varor av presskork)

Den beviljande myndighetens namn och adress:

| Regione autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dell'Industria – Servizio infrastrutture |
| Viale Trento 69 |
| I-09123 Cagliari |

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dell'Industria – Servizio infrastrutture

Viale Trento 69

I-09123 Cagliari

Övriga upplysningar: Stödmottagarna är konsortier och företag bildade av konsortier bestående av små och medelstora företag som är verksamma i de industridistrikt som anges i dekret nr 377 av den 7 augusti 1997 utfärdat av regionalrådet för industrifrågor och inom de lokala produktionssystem som anges i regionalstyrelsens dekret (DGR) 21/38 av den 2 juli 2002. Stödmottagarna behåller sin status som små och medelstora företag

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/21

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life)

(2005/C 321/13)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 8 december 2005 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget Hibernian Life Holdings, vilket tillhör Aviva plc (”Aviva”, Storbritannien) förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, fullständig kontroll över företaget Ark Life Assurance Company Limited (”Ark Life”, Irland) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 8 december 2005 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget Hibernian Life Holdings, vilket tillhör Aviva plc (”Aviva”, Storbritannien) förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, fullständig kontroll över företaget Ark Life Assurance Company Limited (”Ark Life”, Irland) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagens affärsverksamheter är följande:






  — | för Aviva: diverse livförsäkringar såsom skydd, pension, spar- och investeringsprodukter samt investerings rådgivning, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagens affärsverksamheter är följande:

—

för Aviva: diverse livförsäkringar såsom skydd, pension, spar- och investeringsprodukter samt investerings rådgivning,

| — | för Ark Life: diverse livförsäkringar såsom skydd, pension samt spar- och investeringsprodukter. |
| --- | --- |

—

för Ark Life: diverse livförsäkringar såsom skydd, pension samt spar- och investeringsprodukter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörd tredje part att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life till:





  Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B–1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörd tredje part att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life till:

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J-70

B–1049 Bryssel

---

(1)  EGT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/22

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3963 – Philips/Lumileds)

(2005/C 321/14)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 24 novemeber 2005 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3963. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3963. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 16.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 321/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 321/22

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.3980 – Canon/Canon España)

(2005/C 321/15)

(Text av betydelse för EES)

Kommissionen beslutade den 18 november 2005 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3980. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32005M3980. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---