# Gazzetta ufficiale C 324/21 d

| | ISSN 1725-2466 |
| --- | --- |
| Gazzetta ufficiale
  dell'Unione europea | C 324 |
| | |
| Edizione in lingua italiana | Comunicazioni e informazioni | 48o anno21 dicembre 2005 |

ISSN 1725-2466

Gazzetta ufficiale

dell'Unione europea

C 324

Edizione in lingua italiana

Comunicazioni e informazioni

48o anno21 dicembre 2005

---

| Numero d'informazione | Sommario | pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Comunicazioni |
| | Commissione |
| 2005/C 324/1 | Tassi di cambio dell'euro | 1 |
| 2005/C 324/2 | Avvio di procedura (Caso n. COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 324/3 | Strutture di controllo comunicate dagli Stati membri a norma dell'articolo 14, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 2082/92 relativo alle attestazioni di specificità dei prodotti agricoli ed alimentari | 3 |
| 2005/C 324/4 | Comunicazione della Commissione relativa alla procedura prevista dall'articolo 1, paragrafo 4 della direttiva 96/67/CE del Consiglio (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 324/5 | Aiuto di Stato — Ungheria — Aiuto di Stato C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Costi non recuperabili — Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 324/6 | Aiuto di Stato — Francia — Aiuto di Stato C 32/2005 (ex N 250/2005) — Aiuto alla ristrutturazione a favore dell'azienda ERNAULT — Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 324/7 | Autorizzazione degli aiuti di Stato sulla base degli articoli 87 e 88 del trattato CE — Casi contro i quali la Commissione non solleva obiezioni (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 324/8 | Notifica a norma dell'articolo 95, paragrafo 5, del trattato CE — Richiesta di autorizzazione per adottare norme nazionali che derogano alle disposizioni di una misura di armonizzazione comunitaria (
  1
  ) | 31 |
| 2005/C 324/9 | Procedura d'informazione — Regole tecniche (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 324/0 | Notifica preventiva di una concentrazione (Caso n. COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV) — Caso ammissibile alla procedura semplificata (
  1
  ) | 39 |

Numero d'informazione

Sommario

pagina

I   Comunicazioni

Commissione

2005/C 324/1

Tassi di cambio dell'euro

1

2005/C 324/2

Avvio di procedura (Caso n. COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  )

1

2

2005/C 324/3

Strutture di controllo comunicate dagli Stati membri a norma dell'articolo 14, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 2082/92 relativo alle attestazioni di specificità dei prodotti agricoli ed alimentari

3

2005/C 324/4

Comunicazione della Commissione relativa alla procedura prevista dall'articolo 1, paragrafo 4 della direttiva 96/67/CE del Consiglio (
  1
  )

1

9

2005/C 324/5

Aiuto di Stato — Ungheria — Aiuto di Stato C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Costi non recuperabili — Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE (
  1
  )

1

12

2005/C 324/6

Aiuto di Stato — Francia — Aiuto di Stato C 32/2005 (ex N 250/2005) — Aiuto alla ristrutturazione a favore dell'azienda ERNAULT — Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE (
  1
  )

1

23

2005/C 324/7

Autorizzazione degli aiuti di Stato sulla base degli articoli 87 e 88 del trattato CE — Casi contro i quali la Commissione non solleva obiezioni (
  1
  )

1

28

2005/C 324/8

Notifica a norma dell'articolo 95, paragrafo 5, del trattato CE — Richiesta di autorizzazione per adottare norme nazionali che derogano alle disposizioni di una misura di armonizzazione comunitaria (
  1
  )

1

31

2005/C 324/9

Procedura d'informazione — Regole tecniche (
  1
  )

1

33

2005/C 324/0

Notifica preventiva di una concentrazione (Caso n. COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV) — Caso ammissibile alla procedura semplificata (
  1
  )

1

39

| | III   Informazioni |
| --- | --- |
| | Commissione |
| 2005/C 324/1 | Il programma Daphne II (2004-2008) per prevenire e combattere la violenza contro i bambini, i giovani e le donne e per proteggere le vittime e i gruppi a rischio — Invito a presentare proposte per progetti specifici cofinanziati — 2006 (Annulla e sostituisce 2005/C 320/09) | 40 |

III   Informazioni

Commissione

2005/C 324/1

Il programma Daphne II (2004-2008) per prevenire e combattere la violenza contro i bambini, i giovani e le donne e per proteggere le vittime e i gruppi a rischio — Invito a presentare proposte per progetti specifici cofinanziati — 2006 (Annulla e sostituisce 2005/C 320/09)

(Annulla e sostituisce 2005/C 320/09)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Testo rilevante ai fini del SEE |

---

(1)   Testo rilevante ai fini del SEE

1

| IT | |
| --- | --- |

IT

---

I Comunicazioni

Commissione

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/1

---

Tassi di cambio dell'euro (1)

20 dicembre 2005

(2005/C 324/01)

1 euro=

| | Moneta | Tasso di cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dollari USA | 1,1955 |
| JPY | yen giapponesi | 139,36 |
| DKK | corone danesi | 7,4572 |
| GBP | sterline inglesi | 0,67820 |
| SEK | corone svedesi | 9,3887 |
| CHF | franchi svizzeri | 1,5521 |
| ISK | corone islandesi | 75,61 |
| NOK | corone norvegesi | 8,0330 |
| BGN | lev bulgari | 1,9560 |
| CYP | sterline cipriote | 0,5735 |
| CZK | corone ceche | 28,945 |
| EEK | corone estoni | 15,6466 |
| HUF | fiorini ungheresi | 251,25 |
| LTL | litas lituani | 3,4528 |
| LVL | lats lettoni | 0,6965 |
| MTL | lire maltesi | 0,4293 |
| PLN | zloty polacchi | 3,8359 |
| RON | leu rumeni | 3,6566 |
| SIT | tolar sloveni | 239,52 |
| SKK | corone slovacche | 37,905 |
| TRY | lire turche | 1,6151 |
| AUD | dollari australiani | 1,6181 |
| CAD | dollari canadesi | 1,4020 |
| HKD | dollari di Hong Kong | 9,2681 |
| NZD | dollari neozelandesi | 1,7383 |
| SGD | dollari di Singapore | 1,9885 |
| KRW | won sudcoreani | 1 215,35 |
| ZAR | rand sudafricani | 7,5758 |
| CNY | renminbi Yuan cinese | 9,6525 |
| HRK | kuna croata | 7,4078 |
| IDR | rupia indonesiana | 11 781,65 |
| MYR | ringgit malese | 4,518 |
| PHP | peso filippino | 64,001 |
| RUB | rublo russo | 34,3110 |
| THB | baht thailandese | 48,896 |

Moneta

Tasso di cambio

USD

dollari USA

1,1955

JPY

yen giapponesi

139,36

DKK

corone danesi

7,4572

GBP

sterline inglesi

0,67820

SEK

corone svedesi

9,3887

CHF

franchi svizzeri

1,5521

ISK

corone islandesi

75,61

NOK

corone norvegesi

8,0330

BGN

lev bulgari

1,9560

CYP

sterline cipriote

0,5735

CZK

corone ceche

28,945

EEK

corone estoni

15,6466

HUF

fiorini ungheresi

251,25

LTL

litas lituani

3,4528

LVL

lats lettoni

0,6965

MTL

lire maltesi

0,4293

PLN

zloty polacchi

3,8359

RON

leu rumeni

3,6566

SIT

tolar sloveni

239,52

SKK

corone slovacche

37,905

TRY

lire turche

1,6151

AUD

dollari australiani

1,6181

CAD

dollari canadesi

1,4020

HKD

dollari di Hong Kong

9,2681

NZD

dollari neozelandesi

1,7383

SGD

dollari di Singapore

1,9885

KRW

won sudcoreani

1 215,35

ZAR

rand sudafricani

7,5758

CNY

renminbi Yuan cinese

9,6525

HRK

kuna croata

7,4078

IDR

rupia indonesiana

11 781,65

MYR

ringgit malese

4,518

PHP

peso filippino

64,001

RUB

rublo russo

34,3110

THB

baht thailandese

48,896

---

(1)

Fonte: tassi di cambio di riferimento pubblicati dalla Banca centrale europea.

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/2

---

Avvio di procedura

(Caso n. COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients)

(2005/C 324/02)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Il 14/12/2005 la Commissione ha deciso di avviare la procedura nel sopramenzionato caso avendo constatato che la concentrazione notificata suscita seri dubbi quanto alla sua compatibilità con il mercato comune. L'avvio di procedura comporta l'apertura di una seconda fase istruttoria sulla operazione notificata. La decisione di avvio di procedura è adottata ai sensi dell'articolo 6, paragrafo 1, lettera c) del regolamento (CE) N. 139/2004 del Consiglio.

La Commissione invita i terzi interessati a presentare le loro eventuali osservazioni sulla concentrazione proposta.

Per poter essere prese in considerazione nella procedura le osservazioni debbono pervenire alla Commissione non oltre 15 giorni dalla data di pubblicazione della presente comunicazione. Le osservazioni possono essere trasmesse alla Commissione per fax [fax n. (32-2) 296 43 01] o tramite il servizio postale, indicando il numero di caso COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients, al seguente indirizzo:

| Commissione delle Comunità europee |
| --- |
| DG Concorrenza |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

Commissione delle Comunità europee

DG Concorrenza

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/3

---

Strutture di controllo comunicate dagli Stati membri a norma dell'articolo 14, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 2082/92 relativo alle attestazioni di specificità dei prodotti agricoli ed alimentari

(2005/C 324/03)

Con la presente pubblicazione vengono rese note le strutture di controllo comunicate dagli Stati membri per ciascuna attestazione di specificità registrata a norma del regolamento (CE) n. 2082/92.

La presente comunicazione potrà subire ulteriori modifiche.

BELGIQUE/BELGIË

| Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur | Adresse/Adres | Statut/Status (1) | Type de produit/Productcategorie (2) | Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam | Date/Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agrément/Erkenning | Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning |
| Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie
  Direction Générale Contrôle et Médiation
  Deuxième Division — Services Spécialisés
  Section A
  Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché
  Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie
  Algemene Directie Controle en Bemiddeling
  Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten
  Sectie A
  Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening | WTC III |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur

Adresse/Adres

Statut/Status (1)

Type de produit/Productcategorie (2)

Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam

Date/Datum

Agrément/Erkenning

Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Kriek, Vieille Kriek-Lambic, Vieille Framboise-Lambic, Vieux fruit-Lambic

Oude Kriek, Oude Kriekenlambiek, Oude Frambozenlambiek Oude Fruit-Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Gueuze,Vieille Gueuze-Lambic, Vieux Lambic

Oude Geuze, Oude Geuze-Lambiek, Oude Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Faro

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Kriek, Kriek-Lambic, Framboise-Lambic, Fruit-Lambic

Kriek, Kriekenlambiek, Frambozenlambiek, Vruchtenlambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Lambic, Gueuze-Lambic, Gueuze

Lambiek, Geuze-Lambiek, Geuze

24.2.1994

ESPAÑA

| Nombre de la estructura de control | Dirección | Estatuto (3) | Tipo de producto (4) | Nombre del producto controlado | Fecha |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorización | Retirada de la Autorización |
| CERTIFOOD, S.L. | Comandante Zorita, 46 |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Nombre de la estructura de control

Dirección

Estatuto (3)

Tipo de producto (4)

Nombre del producto controlado

Fecha

Autorización

Retirada de la Autorización

CERTIFOOD, S.L.

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.4

Leche Certificada de Granja

1.7.2003

AENOR

Asociación Española de Normalización y Certificación

| Génova, 6 |
| --- |
| E-28004 Madrid |
| Tel. (0034-91) 362 60 00 |
| Fax (0034-91) 310 40 32 |
| E-mail: aenor@aenor.es |

Génova, 6

E-28004 Madrid

Tel. (0034-91) 362 60 00

Fax (0034-91) 310 40 32

E-mail: aenor@aenor.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

18.3.2004

ECAL-APPLUS

| Miguel Yuste, 16 |
| --- |
| E-28037 Madrid |
| Tel. (0034-91) 304 60 51 |
| Fax (0034-91) 327 50 28 |

Miguel Yuste, 16

E-28037 Madrid

Tel. (0034-91) 304 60 51

Fax (0034-91) 327 50 28

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.4.2004

CERTICAR

| Infanta Mercedes, 13 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 571 11 05 |
| Fax (0034-91) 571 11 67 |
| E-mail: certicar@certicar.es |

Infanta Mercedes, 13

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 571 11 05

Fax (0034-91) 571 11 67

E-mail: certicar@certicar.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.11.2003

CERTIFOOD, S.L

| Comandante Zorita, 46 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.2

Jamón serrano

2.3.2004

Instituto Comunitario de Certificación, S.L.

| Sol, 16 |
| --- |
| E-08201 Sabadell |
| Tel: (0034-93) 725 37 77 |
| Fax: 93 725 52 21 |

Sol, 16

E-08201 Sabadell

Tel: (0034-93) 725 37 77

Fax: 93 725 52 21

O.A.

1.2

Jamón serrano

22.6.2004

CALICER

Certificadores de Calidad, S.L.

| Pizarro, 17 |
| --- |
| E-37005 Salamanca |
| Tel. (0034-92) 319 22 38 |
| Fax (0034-92) 3 19 37 37 |
| E-mail: calicer@calicer.com |

Pizarro, 17

E-37005 Salamanca

Tel. (0034-92) 319 22 38

Fax (0034-92) 3 19 37 37

E-mail: calicer@calicer.com

O.A.

1.2

Jamón serrano

19.9.2001

Calitax Certificación, S.L.

| Tuset, 10 |
| --- |
| E-08006 Barcelona |
| Tel. (0034-93) 217 27 03 |
| Fax (0034-93) 218 51 95 |
| E-mail: calitax@calitax.com |

Tuset, 10

E-08006 Barcelona

Tel. (0034-93) 217 27 03

Fax (0034-93) 218 51 95

E-mail: calitax@calitax.com

O.A.

2.4

Panellets

6.5.2002

ITALIA

| Denominazione della struttura di controllo | Indirizzo | Statuto (5) | Tipo di prodotto (6) | Nome di prodotto controllato | Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorizzazione | Revoca dell'autorizzazione |
| CSQA
  Certificazioni Srl | Via S. Gaetano, 74 |
| I-36016 Thiene (VI) |
| Tel. (39 0445) 31 30 11 |
| Fax (39 0445) 31 30 70 |
| e.-mail: sqa@csqa.it |

Denominazione della struttura di controllo

Indirizzo

Statuto (5)

Tipo di prodotto (6)

Nome di prodotto controllato

Data

Autorizzazione

Revoca dell'autorizzazione

CSQA

Certificazioni Srl

Via S. Gaetano, 74

I-36016 Thiene (VI)

Tel. (39 0445) 31 30 11

Fax (39 0445) 31 30 70

e.-mail: sqa@csqa.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

SGS Italia spa

| Via G. Gozzi, 9 |
| --- |
| I-20129 Milano |
| Tel. (39 02) 73 93 334 |
| Fax (39 02) 70 00 60 91 |
| e-mail: cts_italy@scgs.com |

Via G. Gozzi, 9

I-20129 Milano

Tel. (39 02) 73 93 334

Fax (39 02) 70 00 60 91

e-mail: cts_italy@scgs.com

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Certiquality

| Via G. Giardino, 4 |
| --- |
| I-20123 Milano |
| Tel. (39 02) 80 69 17 16 |
| Fax (39 02) 80 69 17 19 |
| e-mail: a.schienoni@certiquality.it |

Via G. Giardino, 4

I-20123 Milano

Tel. (39 02) 80 69 17 16

Fax (39 02) 80 69 17 19

e-mail: a.schienoni@certiquality.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Agroqualità

Società per la certificazione della qualità nell'agroalimentare a r.l.

| Via Montebello, 8 |
| --- |
| I-00185 Roma |
| Tel. (39 06) 47 82 24 63 |
| Fax (39 06) 47 82 24 39 |
| e.mail: agroqualita@agroqualita.it |

Via Montebello, 8

I-00185 Roma

Tel. (39 06) 47 82 24 63

Fax (39 06) 47 82 24 39

e.mail: agroqualita@agroqualita.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Socert — Società di certificazione Srl

| Via Gorizia, 9 |
| --- |
| I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO) |
| Tel. (39 051) 62 71 957 |
| Fax (39 051) 62 74 549 |
| e-mail: lettera@socert.it |

Via Gorizia, 9

I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO)

Tel. (39 051) 62 71 957

Fax (39 051) 62 74 549

e-mail: lettera@socert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

9.1.2002

Is.Me.Cert.

| Via Porzio |
| --- |
| Centro Direzionale Isola G1 |
| I-80143 Napoli |
| Tel. (39 081) 78 79 789 |
| Fax (39 081) 60 40 176 |
| e-mail: info@ismecert.it |

Via Porzio

Centro Direzionale Isola G1

I-80143 Napoli

Tel. (39 081) 78 79 789

Fax (39 081) 60 40 176

e-mail: info@ismecert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

I.N.O.Q. — Istituto Nord Ovest Qualità Soc. coop. a r.l.

| Piazza Carlo Alberto Grosso, 82 |
| --- |
| I-12033 Moretta (CN) |
| Tel. (39 0172) 91 12 23 |
| Fax (39 0172) 91 13 20 |
| e-mail: inoq@inoq.it |

Piazza Carlo Alberto Grosso, 82

I-12033 Moretta (CN)

Tel. (39 0172) 91 12 23

Fax (39 0172) 91 13 20

e-mail: inoq@inoq.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

ASSAM — Agenzia servizi settore agroalimentare delle Marche

| Via Alpi, 20 |
| --- |
| I-60100 Ancona |
| Tel. (39 071) 80 81 |
| Fax (39 071) 85 979 |
| e-mail: ac@assam.marche.it |

Via Alpi, 20

I-60100 Ancona

Tel. (39 071) 80 81

Fax (39 071) 85 979

e-mail: ac@assam.marche.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

AQA — Agenzia per la garanzia della qualità in agricoltura

| Via E. Mach,1 |
| --- |
| I-38010 Michele all'Adige (TN) |
| Tel. (39 0461) 61 53 22 |
| Fax (39 0461) 66 20 01 |
| e-mail: aqa@ismaa.it |

Via E. Mach,1

I-38010 Michele all'Adige (TN)

Tel. (39 0461) 61 53 22

Fax (39 0461) 66 20 01

e-mail: aqa@ismaa.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

SUOMI/FINLAND

| Valvontaelimen nimi | Osoite | Asema (7) | Tuotteen laji (8) | Valvotun tuotteen nimi | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyväksymispäivä | Peruuttamispäivä |
| Elintarvikevirasto | PL 28, |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

Valvontaelimen nimi

Osoite

Asema (7)

Tuotteen laji (8)

Valvotun tuotteen nimi

Päivämäärä

Hyväksymispäivä

Peruuttamispäivä

Elintarvikevirasto

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Kalakukko

5.7.1995

Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (STTV)

| PL 210, |
| --- |
| 00531 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 3967 270 |
| Faksi +358-9- 3967 2797 |
| E-mail: sttv@sttv.fi |

PL 210,

00531 Helsinki

Puhelin +358-9- 3967 270

Faksi +358-9- 3967 2797

E-mail: sttv@sttv.fi

JHP

2.1

Sahti

5.7.1995

Elintarvikevirasto

| PL 28, |
| --- |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Karjalanpiirakka

5.7.1995

SVERIGE

| Kontrollorgan | Adress | Status (9) | Produkttyp (10) | Den kontrollerade produktens namn | Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godkännande | Återkallande av godkännande |
| Livsmedelverk | Box 622 |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Kontrollorgan

Adress

Status (9)

Produkttyp (10)

Den kontrollerade produktens namn

Datum

Godkännande

Återkallande av godkännande

Livsmedelverk

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.2

Falukorv

Livsmedelverk

| Box 622 |
| --- |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.3

Hushållsost

UNITED KINGDOM

| Name of inspection body | Address | Status (11) | Product type (12) | Name of the controlled product | Date |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Approval | Withdrawal of approval |
| Product Authentication International | Rowland House |
| 65 High Street Worthing |
| West Sussex BN11 1DN |
| United Kingdom |
| Tel: 01903 237799 |
| Fax: 01903 204445 |
| Email: www.food-standards.com |

Name of inspection body

Address

Status (11)

Product type (12)

Name of the controlled product

Date

Approval

Withdrawal of approval

Product Authentication International

Rowland House

65 High Street Worthing

West Sussex BN11 1DN

United Kingdom

Tel: 01903 237799

Fax: 01903 204445

Email: www.food-standards.com

AB

1.1

Traditional Farmfresh Turkey

23.1.1997

---

(1)

SPOD: service public/overheidsdienst

OAEO: organisme agréé/erkende organisatie.

(2)  Classification des produits: voir annexe/Indeling van de producten: zie bijlage.

(3)

P.: Servicio Público

O.A.: Organismos autorizados

(4)  Clasificación de los productos: véase el anexo.

(5)

SP: Servizio pubblico.

OA: Organismo autorizzato.

(6)  Classificazione dei prodotti: cfr. allegato.

(7)

JHP: julkisen hallinnon palvelu.

HE: hyväksytty elin.

(8)  Tuotteiden luokitus: katso liite.

(9)

OM: Offentlig myndighet.

GO: Godkänt organ.

(10)  För klassificering av produkter, se bilaga VI.

(11)

PS: public service.

AB: approved body.

(12)  Product classifications: see Annex.

---

ALLEGATO

CLASSIFICAZIONE DEI PRODOTTI PER LA GESTIONE DEL REGOLAMENTO (CEE) N. 2082/92 DEL CONSIGLIO

| Prodotti di cui all'allegato I del trattato destinati all'alimentazione umana: |
| --- |
| Classe 1.1 | Carni (e frattaglie) fresche |
| Classe 1.2 | Preparazioni a base di carni (scaldate, salate, affumicate, ecc.) |
| Classe 1.3 | Formaggi |
| Classe 1.4 | Altri prodotti di origine animale (uova, miele, prodotti lattiero-caseari ad eccezione del burro, ...) |
| Classe 1.5 | Grassi (burro, margarina, oli,...) |
| Classe 1.6 | Ortofrutticoli e cereali, allo stato naturale o trasformati |
| Classe 1.7 | Pesci, molluschi, crostacei freschi e prodotti derivati |
| Classe 1.8 | Altri prodotti dell'allegato I (spezie, aceto ...) |
| Prodotti alimentari di cui all'allegato del regolamento (CEE) n. 2082/92 |
| Classe 2.1 | Birra |
| Classe 2.2 | Cioccolata e altre preparazioni alimentari contenenti cacao |
| Classe 2.3 | Prodotti della confetteria, della panetteria, della pasticceria o della biscotteria |
| Classe 2.4 | Paste alimentari anche cotte o farcite |
| Classe 2.5 | Piatti composti |
| Classe 2.6 | Salse per condimento preparate |
| Classe 2.7 | Minestre o brodi |
| Classe 2.8 | Bevande a base di estratti di piante |
| Classe 2.9 | Gelati e sorbetti |

Prodotti di cui all'allegato I del trattato destinati all'alimentazione umana:

Classe 1.1

Carni (e frattaglie) fresche

Classe 1.2

Preparazioni a base di carni (scaldate, salate, affumicate, ecc.)

Classe 1.3

Formaggi

Classe 1.4

Altri prodotti di origine animale (uova, miele, prodotti lattiero-caseari ad eccezione del burro, ...)

Classe 1.5

Grassi (burro, margarina, oli,...)

Classe 1.6

Ortofrutticoli e cereali, allo stato naturale o trasformati

Classe 1.7

Pesci, molluschi, crostacei freschi e prodotti derivati

Classe 1.8

Altri prodotti dell'allegato I (spezie, aceto ...)

Prodotti alimentari di cui all'allegato del regolamento (CEE) n. 2082/92

Classe 2.1

Birra

Classe 2.2

Cioccolata e altre preparazioni alimentari contenenti cacao

Classe 2.3

Prodotti della confetteria, della panetteria, della pasticceria o della biscotteria

Classe 2.4

Paste alimentari anche cotte o farcite

Classe 2.5

Piatti composti

Classe 2.6

Salse per condimento preparate

Classe 2.7

Minestre o brodi

Classe 2.8

Bevande a base di estratti di piante

Classe 2.9

Gelati e sorbetti

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/9

---

Comunicazione della Commissione relativa alla procedura prevista dall'articolo 1, paragrafo 4 della direttiva 96/67/CE del Consiglio

(2005/C 324/04)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

In applicazione delle disposizioni dell'articolo 1, paragrafo 4 della direttiva 96/76 del Consiglio, del 15 ottobre 1996, relativa all'accesso al mercato dei servizi di assistenza a terra negli aeroporti della Comunità (1), la Commissione è stata incaricata di pubblicare, a titolo informativo, su indicazione degli Stati membri l'elenco degli aeroporti interessati dalla direttiva.

| | Aeroporti aventi un traffico annuale superiore a 2 milioni di movimenti di passeggeri o a 50 000 tonnellate di merci | Aeroporti aventi un traffico annuale superiore a un milione di movimenti di passeggeri o a 25 000 tonnellate di merci | Altri aeroporti aperti al traffico commerciale |
| --- | --- | --- | --- |
| Austria | Vienna | Salzburg | Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz |
| Belgio | Bruxelles, Charleroi, Oostende, Liège-Bierset | | Antwerpen |
| Cipro | Larnaca | Paphos | |
| Danimarca | Copenhagen Kastrup | Billund | Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Hadsund, Herning, Kalundborg, Koster Vig, Laesoe, Lemvig, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Sindal, Padborg, Ærø, Randers, Ringsted, Kolding, Spjald, Morso, Samso |
| Estonia | | | Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu |
| Finlandia | Helsinki-Vantaa | | Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki,Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Francia | Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac. | Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg. | Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil |
| Germania | Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Frankfurt/Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn | Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt | Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Borkum, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eggersdorf, Eisenach-Kindel, Emden, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Harle, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Juist, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Mannheim-Citty, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Norden-Nordedeich, Norderney, Oehna, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Wangerooge, Welzow, Westerland-Sylt, Wilhelmshaven-Mariensiel, Zweibrucken. |
| Grecia | Atene, Iraklion, Thessaloniki, Rodos, | Chania, Kerkira, Kos. | Alexandroupoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Leros, Limnos, Mikonos, Milos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos, Skiros, Zakinthos |
| Irlanda | Dublino, Shannon, Cork | | Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford |
| Italia | Roma-Fiumicino, Roma-Ciampino Milano-Malpensa,Milano-Linate, Napoli,Bologna,Catania,Palermo, Bergamo,Venezia,Torino,Verona, Cagliari, Pisa | Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova | Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Padova,Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Roma-urbe, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza |
| Lettonia | | Riga | Daugavpils, Liepaja, Ventspils |
| Lituania | | | Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai |
| Lussemburgo | Lussemburgo | | |
| Malta | Luqa-Malta | | |
| Paesi Bassi | Amsterdam-Schiphol | Maastricht-Aken, Rotterdam | Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede |
| Polonia | Varsavia-Okecie | | Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost |
| Portogallo | Lisbona, Faro | Funchal, Porto | Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia) |
| Regno Unito | Aberdeen, Belfast-International, Berlfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich. | Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton | Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh |
| Repubblica Ceca | Praga | | Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice |
| Slovacchia | | | Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina |
| Slovenia | | Ljubljana | Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje. |
| Spagna | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Jerez, Reus, Santiago, Vitoria | Albacete, Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, La Coruna, La Palma, Leon, Logrono, Madrid-C.Vientos, Madrid Torrejon, Melilla, Murcia, Pamplona, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza |
| Svezia | Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda | Malmo-Sturup, Stockholm/Bromma, Stockholm/Skavsta | Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön |
| Ungheria | Budapest Ferihegy | | Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged |

Aeroporti aventi un traffico annuale superiore a 2 milioni di movimenti di passeggeri o a 50 000 tonnellate di merci

Aeroporti aventi un traffico annuale superiore a un milione di movimenti di passeggeri o a 25 000 tonnellate di merci

Altri aeroporti aperti al traffico commerciale

Austria

Vienna

Salzburg

Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz

Belgio

Bruxelles, Charleroi, Oostende, Liège-Bierset

Antwerpen

Cipro

Larnaca

Paphos

Danimarca

Copenhagen Kastrup

Billund

Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Hadsund, Herning, Kalundborg, Koster Vig, Laesoe, Lemvig, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Sindal, Padborg, Ærø, Randers, Ringsted, Kolding, Spjald, Morso, Samso

Estonia

Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu

Finlandia

Helsinki-Vantaa

Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki,Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Francia

Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac.

Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg.

Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil

Germania

Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Frankfurt/Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn

Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt

Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Borkum, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eggersdorf, Eisenach-Kindel, Emden, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Harle, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Juist, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Mannheim-Citty, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Norden-Nordedeich, Norderney, Oehna, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Wangerooge, Welzow, Westerland-Sylt, Wilhelmshaven-Mariensiel, Zweibrucken.

Grecia

Atene, Iraklion, Thessaloniki, Rodos,

Chania, Kerkira, Kos.

Alexandroupoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Leros, Limnos, Mikonos, Milos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos, Skiros, Zakinthos

Irlanda

Dublino, Shannon, Cork

Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford

Italia

Roma-Fiumicino, Roma-Ciampino Milano-Malpensa,Milano-Linate, Napoli,Bologna,Catania,Palermo, Bergamo,Venezia,Torino,Verona, Cagliari, Pisa

Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova

Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Padova,Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Roma-urbe, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza

Lettonia

Riga

Daugavpils, Liepaja, Ventspils

Lituania

Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai

Lussemburgo

Lussemburgo

Malta

Luqa-Malta

Paesi Bassi

Amsterdam-Schiphol

Maastricht-Aken, Rotterdam

Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede

Polonia

Varsavia-Okecie

Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost

Portogallo

Lisbona, Faro

Funchal, Porto

Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia)

Regno Unito

Aberdeen, Belfast-International, Berlfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich.

Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton

Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh

Repubblica Ceca

Praga

Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice

Slovacchia

Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina

Slovenia

Ljubljana

Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje.

Spagna

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Jerez, Reus, Santiago, Vitoria

Albacete, Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, La Coruna, La Palma, Leon, Logrono, Madrid-C.Vientos, Madrid Torrejon, Melilla, Murcia, Pamplona, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza

Svezia

Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda

Malmo-Sturup, Stockholm/Bromma, Stockholm/Skavsta

Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön

Ungheria

Budapest Ferihegy

Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged

---

(1)  GUCE L 272 del 25.10.1996, pag. 36.

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/12

---

AIUTO DI STATO — UNGHERIA

Aiuto di Stato C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Costi non recuperabili

Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE

(2005/C 324/05)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Con lettera datata 9.11.2005, riprodotta nella lingua facente fede dopo la presente sintesi, la Commissione ha comunicato all'Ungheria la decisione di avviare il procedimento previsto all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, in relazione alla misura in oggetto.

La Commissione invita gli interessati a presentare osservazioni in merito alla misura oggetto del procedimento entro un mese dalla data della presente pubblicazione, inviandole al seguente indirizzo:

| Commissione delle Comunità europee |
| --- |
| DG Concorrenza, Protocollo degli aiuti di Stato |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Commissione delle Comunità europee

DG Concorrenza, Protocollo degli aiuti di Stato

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Le osservazioni saranno comunicate all'Ungheria. Su richiesta scritta e motivata degli autori delle osservazioni, la loro identità non sarà rivelata.

TESTO DELLA SINTESI

1.   PROCEDIMENTO

La Commissione ha deciso di avviare d'ufficio il procedimento sul caso in oggetto al fine di accertare l'eventuale sussistenza di un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE, e di valutarne la compatibilità con il mercato comune.

Con lettera del 24 maggio 2005 la Commissione ha inviato alle autorità ungheresi una richiesta di informazioni supplementari. La risposta, datata 20 luglio 2005, è stata registrata dalla Commissione il 25 luglio 2005.

2.   DESCRIZIONE DELLA MISURA

A metà degli anni '90 l'obiettivo principale dello Stato ungherese nel settore dell'energia era quello di garantire la sicurezza degli approvvigionamenti e la modernizzazione dell'infrastruttura di produzione dell'energia elettrica. Per realizzare questi obiettivi, il gestore della rete, la società «MVM» di proprietà dello Stato al 99,9 %, ha concluso contratti a lungo termine di fornitura di elettricità con produttori di energia elettrica disposti a investire in Ungheria.

In base ai contratti di fornitura MVM ha l'obbligo di acquistare un quantitativo fisso di elettricità a prezzo fisso, garantendo in tal modo ai produttori un rendimento dell'investimento privo di rischi. I contratti di fornitura prevedono anche una percentuale compresa tra 8 % e il 10 % di utile garantito. I contratti sono stati firmati tra il 1995 e il 2001 e scadranno tra il 2010 e il 2020, a seconda dei produttori.

I contratti di fornitura coprono attualmente l'85 % della domanda di elettricità dell'Ungheria.

I principali investitori che hanno concluso contratti con il gestore della rete ungherese e che continuano a beneficiarne sono i seguenti: RWE (Germania), EDF (Francia), Electrabel (Belgio), ATEL (Svizzera) e AES (USA).

Conformemente al decreto del governo n. 183/2002 (VIII.23.) in materia di costi non recuperabili, MVM ha l'obbligo di rinegoziare i quantitativi di acquisto fissati nei contratti di fornitura. Date le condizioni vantaggiose previste dai contratti, che garantiscono un rendimento dell'investimento e un utile senza rischi, nessuno dei produttori di energia elettrica ha accettato la rinegoziazione, che porterebbe ad una diminuzione dei quantitativi di acquisto garantiti.

3.   VALUTAZIONE DELLA MISURA

Sussistenza di un aiuto di Stato

Presumibilmente i contratti di fornitura conferiscono un vantaggio competitivo selettivo ai produttori di energia elettrica, il che può falsare la concorrenza e incidere sugli scambi tra Stati membri.

In questa fase del procedimento la Commissione ritiene che le condizioni previste dai contratti mettano i produttori che li hanno conclusi in una posizione economica più vantaggiosa rispetto ai produttori che ne sono esclusi, e rispetto ad altri settori economici analoghi, dove simili contratti a lungo termine non sono stati neanche proposti agli operatori di mercato. La misura conferisce pertanto un vantaggio selettivo ai produttori interessati.

I mercati dell'energia elettrica sono stati aperti alla concorrenza, e l'elettricità è oggetto di scambi commerciali tra Stati membri, in particolare dall'entrata in vigore della direttiva 96/92/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 19 dicembre 1996, concernente norme comuni per il mercato interno dell'energia elettrica (1).

Di conseguenza, le misure che favoriscono le imprese del settore energetico in uno Stato membro possono limitare la capacità delle imprese di altri Stati membri di esportare elettricità verso detto Stato membro, o favorire l'esportazione di elettricità verso questi ultimi. Questo vale in particolare per l'Ungheria, che occupa una posizione centrale in Europa ed è collegata, o facilmente collegabile, a diversi Stati membri attuali e futuri.

I produttori che beneficiano dei contratti di fornitura sono peraltro grandi gruppi internazionali presenti in diversi Stati membri. Conferire a questi gruppi un vantaggio competitivo può incidere sugli scambi e falsare la concorrenza.

Al momento la Commissione è altresì del parere che il vantaggio sia accordato tramite risorse statali, dato che la conclusione degli accordi di fornitura rientrava nel quadro di una politica statale attuata tramite il gestore di rete MVM, una società interamente di proprietà dello Stato. Conformemente alla giurisprudenza della Corte di giustizia (2), i fondi che un'impresa pubblica utilizza in modo imputabile allo Stato devono essere definiti come «risorse statali» ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

Per questi motivi, in questa fase del procedimento appare presumibile che gli accordi di fornitura configurino un aiuto di Stato a favore dei produttori di energia elettrica ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE.

Compatibilità della misura con il mercato comune

Gli aiuti di Stato ricevuti dai produttori devono essere esaminati sulla base del metodo della Commissione per l'analisi degli aiuti di Stato connessi ai costi non recuperabili (di seguito il «metodo»). Basandosi sui documenti attualmente a sua disposizione, la Commissione esprime dubbi in merito alla compatibilità dei contratti di fornitura con i criteri del metodo.

In primo luogo, la Commissione dubita che il principio stesso del contratto di fornitura a lungo termine, che sottrae alla concorrenza una parte rilevante del mercato, sia compatibile con gli obiettivi del metodo, il quale mira ad accelerare il ritmo della liberalizzazione del settore mediante la concessione di una giusta compensazione agli operatori storici che si trovano a dover far fronte alla concorrenza in posizione ineguale.

In secondo luogo, la Commissione dubita che l'elemento di aiuto insito nei contratti di fornitura sia compatibile con i criteri specifici del metodo in materia di calcolo dei costi non recuperabili ammissibili e di attribuzione delle compensazioni.

4.   CONCLUSIONE

La Commissione avvia il procedimento formale di esame ai sensi dell'articolo 88, paragrafo 1, del trattato CE in merito ai contratti di fornitura in vigore alla data dell'adesione dell'Ungheria all'Unione europea (1o maggio 2004).

La Commissione chiede alla Repubblica di Ungheria di fornire tutte le informazioni utili alla valutazione della misura in oggetto.

Ai sensi dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, gli aiuti illegalmente concessi possono essere oggetto di recupero presso il beneficiario.

Tutte le parti interessate sono invitate a presentare le loro osservazioni entro un mese a decorrere dalla data della presente pubblicazione.

TESTO DELLA LETTERA

«1.   ELJÁRÁS

2004. március 31-i keltezésű, ugyanaznap iktatott levelükben a magyar hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a közüzemi nagykereskedő által viselt költségek kompenzációs rendszeréről, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1 c) albekezdésében hivatkozott eljárás (“ideiglenes eljárás”) szerint. A bejelentést a Bizottság a HU 1/2004. állami támogatás iktatási szám alatt regisztrálta.

Az intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok és a Bizottság között több alkalommal is hivatalos levélváltásra került sor. A Bizottság egyéb érdekelt felektől is kapott észrevételeket.

2005. április 13-i keltezésű, 2005. április 15-én iktatott levelükben a magyar hatóságok visszavonták a 2004. március 31-i keltezésű bejelentésüket, azzal a szándékkal, hogy egy későbbi időpontban várhatóan új rendszert jelentenek be.

Amíg az új rendszer kialakítására és bevezetésére sor nem kerül, a villamos energia ágazat eredeti szerkezete továbbra is fennáll abban a formájában, ahogy Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása idején. Mivel ez a fennálló rendszer a Bizottság megítélése szerint, a rendelkezésére álló iratok alapján, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást tartalmaz, a Bizottság az ügyet NN 49/2005. szám alatt hivatalból nyilvántartásba vette.

2005. május 24-i keltezésű levelében (D/54013) a Bizottság az ügy tartalmát illető kérdéseket intézett a magyar hatóságokhoz. A magyar hatóságok 2005. július 20-i keltezésű válaszát a Bizottság 2005. július 25-én vette nyilvántartásba.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   Az intézkedés háttere

Az 1994. évi XLVIII. számú törvény a villamos energiáról (a “Villamos Energia Törvény”) értelmében a magyar közüzemi nagykereskedő, a 99,9 százalékban állami tulajdonú Magyar Villamos Művek (“MVM”) köteles volt felmérni a szolgáltatók teljes energiaszükségletét, és ez alapján kidolgozni az úgynevezett Országos Erőműépítési Tervet. E tervet a felelős miniszter köteles volt elfogadásra előterjeszteni a magyar kormány és az Országgyűlés részére.

Ebben az időszakban a magyar energiapiacon a legsürgősebb probléma a villamosenergia-ellátás biztonságának a legkisebb költség elve melletti megteremtése, az infrastruktúra korszerűsítése – különös figyelemmel a mindenkori környezetvédelmi normákra-, valamint az áramszolgáltatási ágazat szükséges átszervezése volt. E célkitűzések megvalósítása leghatékonyabb módjának az tűnt, ha hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodást (“HTM”) ajánlanak fel azon befektetőknek, akik vállalják, hogy befektetnek a magyarországi erőművek építésébe és modernizálásába.

2.2.   A HTM-ek

Az aláírás időpontjától függően kétféle HTM létezik.

| — | azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor; |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor;

| — | azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül. |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül.

Mindegyik HTM-et egyrészről az MVM, másrészről egy erőmű írt alá.

A HTM-ek értelmében az MVM köteles meghatározott mennyiségű villamos energiát megvenni az erőműtől, az összes költség fedezésén túl 8-10 százalékos profitot biztosító áron. A HTM-ek garantált átvételi mennyisége a magyar villamos energia piacának összességében mintegy 81-87 százalékát teszi ki (a 2000-2004 közötti időszakra számolva). A fennmaradó szükségleteket túlnyomó részt import fedezi.

2003.12.31-ig a HTM-ekben előirányzott árrögzítő mechanizmus nem került alkalmazásra, mivel az elektromos áram árát miniszteri rendeletek rögzítették. Ezen időpontig a Magyar Energia Hivatal elemezte az egyes erőművek költségstruktúráját, és úgy határozta meg az MVM által az erőművektől megvásárolandó elektromos áram árát, hogy az fedezze az erőművek költségeit, és garantáljon egy előre rögzített nyereséget.

Ezen árszabályozási mechanizmus során figyelembe vett költségnemek a következők voltak: személyi jellegű költségek, hitelkamatok, értékcsökkenés, biztosítás, egyéb ráfordítások, rendkívüli ráfordítások, előre meghatározottan nem árkalkulációs tényezők, tüzelőanyag-költség, vásárolt villamos energia, rekultivációs költségek, környezetvédelmi költségek, Központi Nukleáris Alap befizetés (az atomerőműnél), befagyott költségek, önfogyasztás és értékesített hőenergia költségei.

A magyar hatóságok és az erőművektől kapott információk szerint, a Magyar Energia Hivatal hatósági árszabályozásának megszűnését követően a szerződéses felek lényegében megtartották az árrendeletekben alkalmazott árszabályozási módszert, mivel az megfelelőnek bizonyult az erőművek költségeinek kiszámítására.

Az alábbi táblázat a 2004-ben HTM alatt álló erőműveket sorolja fel, feltüntetve az erőművek tulajdonosát és annak többségi részvényesét.

| Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3) | Erőművek |
| --- | --- |
| Budapesti Erőmű Rt. (EDF) | Kelenföldi Erőmű |
| | Újpesti Erőmű |
| | Kispesti Erőmű |
| Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel) | Dunamenti Erőmű |
| Mátrai Erőmű Rt. (RWE) | Mátrai Erőmű |
| AES-Tisza Erőmű Kft. (AES) | Tisza Erőmű |
| Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL) | Csepel II Erőmű |
| Paski Atomerőmű Rt. (MVM) | Paksi Atomerőmű |
| Pannonpower Holding Rt. | Pécsi Erőmű |

Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3)

Erőművek

Budapesti Erőmű Rt. (EDF)

Kelenföldi Erőmű

Újpesti Erőmű

Kispesti Erőmű

Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel)

Dunamenti Erőmű

Mátrai Erőmű Rt. (RWE)

Mátrai Erőmű

AES-Tisza Erőmű Kft. (AES)

Tisza Erőmű

Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL)

Csepel II Erőmű

Paski Atomerőmű Rt. (MVM)

Paksi Atomerőmű

Pannonpower Holding Rt.

Pécsi Erőmű

Ahogy az a fenti táblázatból kiderül, a HTM-eket elnyerő legjelentősebb magyarországi befektetők a következők: RWE Power AG, EDF, Electrabel SA, AES Summit Generation Rtd. és ATEL.

Egy HTM 2011-ben, míg a többi 2015 és 2021 között veszti hatályát.

2.3.   A magyar villamos energia piac szerkezete és a HTM-k újratárgyalása

A magyar villamos energia piac két szegmensre bontható: egy közüzemi szektorra és egy verseny szektorra. 2005. szeptemberéig a 6,5 GWh éves fogyasztásnál kisebb szükségletű fogyasztók kötelesek voltak a villamos energiát a közüzemi piacon belül megvásárolni (“nem feljogosított fogyasztók”), míg azok, akik ennél a küszöbértéknél többet igényelnek, vásárolhattak a versenypiacon “feljogosított fogyasztók”). 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett törvénymódosítás (4) következtében ma valamennyi nem háztartási fogyasztó kiléphet a versenypiacra. 2007. július 1-jét követően – a közösségi jognak megfelelően – valamennyi fogyasztó jogosult kell legyen a versenypiacra.

A versenypiacra való kilépési joguk ellenére a feljogosított fogyasztók jelentős része a közüzemi szektorban marad. 2005. első felében a teljes energia fogyasztás körülbelül 30 %-a származott a versenypiacról.

A közüzemi szektor az egyvásárlós (“Single Buyer”) modell alapján működik, amelyben az MVM az egyetlen vállalat, amely energiát vásárolhat az erőművektől, és azt továbbértékesítheti az áramszolgáltatók felé.

A HTM-ek következtében a termelői kapacitás túlnyomó hányadát a közüzemi szegmens foglalja le, ezzel korlátozva a verseny piacon elérhető energia-mennyiséget. A közüzemi piac a szerződésben lekötött kapacitások következtében kielégíti a magyar piaci kereslet túlnyomó részét, így szűk teret engedve a liberalizált szegmens működésének. E hatás idővel – a feljogosított fogyasztók számának növekedésével – erősődik.

A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet (5) alapján az MVM köteles kezdeményezni a HTM-ekben meghatározott vásárlási mennyiségek újratárgyalását – így próbálva csökkenteni azok hátrányos piaci hatásait. Az MVM erőfeszítései ellenére máig egyetlen erőmű sem fogadta el az újratárgyalási kezdeményezést, amely a garantált vásárlási mennyiség csökkentéséhez vezetne.

A HTM-ekben szereplő előnyös feltételek, amelyek kockázat nélkül garantálják az erőműveknek befektetéseik megtérülését, kétség kívül nem ösztönzik az erőműveket arra, hogy elfogadják a HTM-ek önkéntes újratárgyalását.

2.4.   A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az átállási költségekről

Annak érdekében, hogy az MVM eleget tudjon tenni a HTM-ekben foglalt kötelezettségvállalásainak, és ugyanakkor a közüzemi szektorban nagyjából a szabadpiaci ár szintjén tudja tartani az árakat, a 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az MVM-nek állami kompenzáció fizetését irányozza elő.

A fenti kormányrendelet 3. b) cikke értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés útján értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség felett fennmaradó villamos energia készletét. Ebben az esetben a kormány ellentételezi az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítés ára közti különbséget.

Eredeti bejelentésükben (HU 1/2004, amelyet 2005. április 13-án visszavontak) a magyar hatóságok az említett ellentételezést [“átállási költség”] az MVM-nek nyújtott állami támogatásnak tekintették.

A rendelkezésére álló információk alapján azonban a Bizottság úgy véli, hogy függetlenül a fenti ellentételezéstől, a HTM-ek önmagukban állami támogatást jelenthetnek az erőművek számára. Éppen ezért jelen határozatában a Bizottság az állami támogatás meglétét és közös piaccal való összeegyeztethetőségét az alábbi két mechanizmus keretében külön vizsgálja:

| (i) | maguk a HTM-ek működése keretében; valamint |
| --- | --- |

(i)

maguk a HTM-ek működése keretében; valamint

| (ii) | a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján. |
| --- | --- |

(ii)

a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján.

3.   ÉRTÉKELÉS

3.1.   Az állami támogatás fennállása

(i)   A HTM-ek

A Bizottság megvizsgálta, hogy maguk a HTM-ek a szerződő erőműveknek nyújtott állami támogatásnak minősülnek-e.

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő ismérveknek kell eleget tennie: előnyt nyújt az intézkedés kedvezményezettjeinek, szelektív, ténylegesen vagy potenciálisan torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet, valamint állami forrásból származik.

Gazdasági előny és szelektív jelleg

Mindegyik HTM garantálja a befektetés megtérülését azáltal, hogy biztosítja egy garantált mennyiség garantált árakon és garantált időszakon (általában 15-20 éven) keresztül történő értékesítését. A befektetés megtérülésén túl e szerződések 8-10 %-os nyereséget is biztosítanak.

Az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság azon az állásponton van, hogy a fenti feltételek a HTM-eket aláíró erőműveknek gazdaságilag előnyösebb helyzetet biztosítanak a HTM-ekben részt nem vevő erőművekhez képest - ideértve az esetleges új piaci szereplőket -, valamint azokhoz az energiaszektortól különböző, ám összehasonlítható ágazatokhoz képest, amelyekben ilyen hosszú távú megállapodásokat nem is kínáltak a piaci szereplőknek.

Számos, a Bizottság tudomására jutott tény utal továbbá az előny meglétére. Különösen az a tény, hogy az MVM-nek a HTM-ek újratárgyalására vonatkozó kísérletei ellenére mindegyik erőmű visszautasította, hogy a szerződéseken lényegi módosítást hajtsanak végre.

Továbbá az az ár, amelyet az MVM a szerződésben lekötött energiáért fizet, a legtöbb erőmű esetében jelentősen magasabbnak tűnik, mint amekkora nagykereskedelmi árat az MVM normális esetben fizetne, ha az erőműveknek termékeik értékesítése érdekében versenyezniük kellene. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy más, általa a múltban értékelt átállási költségek állami támogatására vonatkozó ügyekben számos tagállam az összehasonlításhoz a 36 EUR/MWh piaci árat vette alapul (6). Ez az ár a kombinált ciklusú gázturbinás erőmű által termelt villamos energia termelési költségének felel meg.

Ebből következően az eljárás jelenlegi szakaszában és a rendelkezésére álló adatok alapján a Bizottság azon a véleményen van, hogy a HTM-ek az aláíró erőművek számára gazdasági előnyt biztosítanak.

A fentiekből az is kitűnik, hogy az intézkedés szelektív, mivel gazdasági előnyöket csak egy bizonyos ágazat bizonyos vállalatai számára biztosít.

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az a tény, hogy egy támogatást nem kifejezetten egy vagy több előre meghatározott kedvezményezettnek címeznek, hanem a kedvezményezettek objektív ismérvek alapján kerülnek kiválasztásra, nem jelenti azt, hogy a kérdéses intézkedés nem biztosít szelektív előnyt a kedvezményezetteknek. A kedvezményezettek kiválasztásához szükséges eljárás nem befolyásolja az intézkedés állami támogatás minőségét (7).

A Bíróság joggyakorlata azt is megerősítette, hogy még az olyan intézkedést is, amely a gazdaság hasonló helyzetű más ágazataihoz képest egy egész ágazatot kedvezőbb helyzetbe hoz, a kérdéses ágazat részére szelektív előnyt biztosító intézkedésnek kell tekinteni (8).

A Bizottság tisztában van azzal, hogy Magyarországon a '90-es évek közepén az energia szektorban sürgető szükség volt új befektetésekre. Az ellátás biztonsága, az infrastruktúra modernizálása, a nyugat-európai rendszerekkel való együttműködési képesség az állam elsődleges célkitűzéseiként jelentek meg. Más tagállamokban előállt hasonló helyzetek miatt számos európai kormány döntött úgy, hogy hosszú távú áramvásárlási szerződést köt külföldi befektetőkkel.

A felvázolt történeti háttérre tekintettel megjegyzendő, hogy az a tény, hogy a köz érdekében egyértelműen szükség van az állami intézkedésre, semmiképp sem jelenti azt, hogy ezen intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Épp ellenkezőleg: az a tény, hogy a támogatásra szükség van annak érdekében, hogy az adott közérdeknek megfelelő magatartásra ösztönözze a piaci szereplőket, az állami támogatás egyik kulcsfontosságú eleme. Ez az ösztönző hatás éppen az a cél, amit az állami támogatás általában el kíván érni (9).

Éppen ezért az, hogy az áramtermelési ágazat helyzete és Magyarországnak a kérdéses időszakban fennálló politikai és gazdasági háttere miatt szükség volt arra, hogy a magyar állam a közös érdek miatt beavatkozzon, valamint az hogy a legjobb megoldás HTM-ek megkötése volt, semmiféleképp nem mond ellent annak a ténynek, hogy a HTM-ek az erőműveknek nyújtott szelektív előnyt jelentenek.

A paksi atomerőmű

A Bizottságnak a magyar hatóságok által benyújtott dokumentumok, illetve független tanulmányok alapján úgy tűnik, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM-ben rögzített feltételek eltérnek a más HTM-ekben szereplő feltételektől, különösen az MVM részére értékesített energia ára tekintetében.

Paks az ország egyetlen atomerőműve, amely 99,99 %-ban az MVM tulajdonában áll. A szerződő felek közt fennálló tulajdonosi viszonyok miatt valószínűnek tűnik, hogy a fenti érveknek legalább egy része nem érvényes erre a HTM-re. Mindazonáltal a jelenleg rendelkezésére álló információk fényében a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM szintén tartalmaz állami támogatási elemeket.

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A villamos energia piacon megnyílt a szabad verseny, és a villamos árammal kereskedelem folyik a tagállamok között, különösen az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 19-i, a belső árampiac közös szabályairól szóló EK/92/96. számú irányelvének (10) hatályba lépése óta.

Ennek következtében egy tagállam villamos energia ágazatában egyes vállalkozásoknak előnyt biztosító intézkedések akadályát képezhetik a más tagállamok vállalatai által e tagállamba történő energia-exportnak, illetve ösztönözhetik a villamos energia exportját e tagállamból a többi felé. Ez különösen igaz Magyarország esetében, mivel Európán belüli központi fekvése miatt kapcsolódik, vagy könnyen kapcsolódni tud számos jelenlegi vagy jövőbeni tagállam hálózatához.

Ezt csak megerősíti az a tény, hogy a HTM alatt álló erőművek olyan nagy nemzetközi vállalatok tagjai, amelyek számos más tagállamban is jelen vannak. A kérdéses vállalatoknak versenyelőnyt biztosító intézkedés kétség kívül hatást gyakorol a kereskedelemre, és alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt a közös piacon.

Állami források és az államnak “betudhatóság”

Az állami tulajdonban álló közüzemi nagykereskedő MVM hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodásokat kötött, amelyek biztosítják a szerződő erőműveknek a befektetés megtérülését és a nyereséget. Annak megállapítása érdekében, hogy a HTM-ekből az erőműveknek származó gazdasági előny állami forrásból származónak minősül-e, a Bizottság elsősorban a következőkből indult ki:

A PreussenElektra ítélet (11)

A PreussenElektra ügyben hozott ítéletében a Bíróság olyan mechanizmust vizsgált, ahol magántulajdonban lévő vállalatokat az állam arra kötelezett, hogy meghatározott villamos energia termelőktől az állam által rögzített, a piaci árnál magasabb áron vásároljanak energiát. A Bíróság úgy döntött, hogy ilyen esetben nincs szó közforrások felhasználásáról, így nem áll fenn állami támogatás.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottság úgy értékeli, hogy a magyar rendszer jelentős különbségeket mutat a Bíróság által a fent említett döntésben vizsgált rendszerhez képest, elsősorban a vásárlási kötelezettséggel rendelkező vállalatok tulajdonosi szerkezetének különbözősége miatt.

A PreussenElektra ügyben az a vállalat, amelynek az állam a rögzített árú vásárlást előírta, magántulajdonban állt, míg az MVM teljes mértékben állami tulajdonú vállalat. Ebből következően a felhasznált források egy állami tulajdonban álló vállalat forrásai.

A PreussenElektra ügyben a kedvezményezettől a forrásig visszakövetve a pénz útját az derült ki, hogy az soha nem került az állam akár közvetett akár közvetlen irányítása alá. A pénz állami irányítás alá kerül abban az esetben, ha útja során visszavezethető egy olyan állami vállalatig, amelynek magatartása, a konkrét esetben, az államnak tudható be.

Az állam meghatározó befolyása: a Stardust ítélet (12)

A Bíróság Stardust ügyben hozott ítélete értelmében, hogyha egy állami tulajdonú vállalat egyes pénzügyi forrásairól az állam meghatározó befolyása következtében dönt, akkor ezen intézkedés az államnak tudható be és a szóban forgó forrásokat az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásoknak kell tekinteni.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a HTM-ek MVM általi megkötése a magyar állam meghatározó befolyása alatt hozott, és így a magyar államnak betudható lépés volt-e, vagy sem.

A Bizottság az állam befolyására vonatkozó kérdés értékelésekor többek között a következő körülményeket vette figyelembe:

Megjegyzendő, hogy a HTM-ek aláírásának körülményei eltérőek voltak a privatizációs folyamat során, illetve a versenytárgyalási eljárás keretében aláírt HTM-ek esetében.

| — | Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel. |
| --- | --- |

—

Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel.

| — | Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor. |
| --- | --- |

—

Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor.

| — | A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján “Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik” (13). |
| --- | --- |

—

A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján “Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik” (13).

| — | Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak. |
| --- | --- |

—

Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak.

| — | A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:
  A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni. |
| --- | --- |

—

A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:

A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni.

| — | Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.
  Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése “lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával” (14).
  A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön “a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.”

  Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást. |
| --- | --- |

—

Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.

Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése “lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával” (14).

A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön “a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.”

Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást.

| — | A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni. |
| --- | --- |

—

A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni.

| — | A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire. |
| --- | --- |

—

A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire.

| — | Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására. |
| --- | --- |

—

Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására.

Az ügy fent leírt körülményei egyértelműen arra utalnak, hogy a magyar államnak meghatározó befolyása volt a HTM-ek megkötésére vonatkozó döntésben, valamint a szerződő erőművek befektetéseinek megtérülése és a fix nyereség garantálásában. A HTM-ekről való döntés ennél fogva a magyar államnak betudható.

A magyar állam befolyása egyébként összhangban áll a HTM-ek megkötésének körülményeivel, ahogy azt mind a magyar hatóságok, mind egyes érintett erőművek írásaikban ismertették (16). Ezek alapján a HTM-ek megkötése a magyar állam által az egész energiaágazatra vonatkozóan hozott politikai döntés volt, amelyet az MVM-en keresztül hajtott végre az olyan központi politikai célok megvalósítása érdekében, mint az energiaellátás biztonsága, valamint a magyar energiatermelő infrastruktúra korszerűsítése.

A fenti körülmények alapján valamint a rendelkezésére álló információkra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a HTM-eket az állami tulajdonban álló MVM kötötte olyan döntés alapján, amely az államnak tudható be. A Bizottság ennek következtében úgy tekinti, hogy a HTM-ek állami forrást vesznek igénybe.

Rendelkezés az állami támogatás létéről

A fenti levezetés következményeként a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában azon az állásponton van, hogy a HTM-ek az azokat aláíró villamos energia termelőknek, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást biztosítanak.

Mindazonáltal a HTM-k nagy száma, összetett jellegük és megkötésük eltérő körülményei, illetve egyes tartalmi különbségeik miatt a Bizottság az eljárás jelen szakaszában nem zárhatja ki, hogy valamely, a fenti kritériumok szempontjából releváns és lényeges információ nem jutott tudomására.

Arra vonatkozóan, hogy a HTM létező támogatásnak minősül-e

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1. és 2. albekezdése felsorolja, hogy milyen körülmények megléte esetében tekintendő a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében vett létező támogatásnak egy olyan intézkedés, amelyet az új tagállam a csatlakozás dátumát megelőzően vezetett be, és amely e dátumot követően is alkalmazandó.

Az e határozatban megvizsgált rendszer a fent említett rendelkezések hatáskörébe tartozik, mivel a HTM-eket 1995 és 2001 között, azaz a csatlakozás előtt írták alá, és a csatlakozás után is hatályosak, legalább 2011-ig.

Erre vonatkozóan a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy jelen határozata csak azokra a HTM-ekre vonatkozik, amelyek hatályban voltak Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján (2004. május 1.). E határozat az említett dátum előtt hatályukat vesztett HTM-ekre nem terjed ki.

A fent említett Csatlakozási Szerződés rendelkezései felsorolják azokat a támogatási kategóriákat, amelyek a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében létező támogatásnak minősülnek:

| — | az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába; |
| --- | --- |

—

az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába;

| — | a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem. |
| --- | --- |

—

a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem.

| — | azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett “ideiglenes eljárás” után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg. |
| --- | --- |

—

azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett “ideiglenes eljárás” után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg.

A fentiek fényében kimondható, hogy a HTM-ek egyik fenti kategóriába sem tartoznak, így nem tekinthetők az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében a csatlakozáskor létező támogatásnak.

(ii)   A magyar állam által az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek juttatott kompenzáció

Amint az a fenti 2.4 pont alatt ismertetésre került, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés keretei közt értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség feletti lekötött teljesítőképességét. Ebben az esetben a kormány ellentételezést nyújt az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítési ár közti különbözetre.

Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, gazdasági előnyt kell biztosítson a kedvezményezettnek.

A Bizottság azon az állásponton van, hogy bár az említett ellentételezést közvetlenül az MVM kapja, az nem jelent gazdasági előnyt az MVM-nek.

A kompenzáció valójában az állami költségvetésből ered és a HTM-ek következtében végső soron az erőművekhez jut el. Az MVM tehát gazdaságilag egy eszköz, amely a kompenzációt továbbítja, de abból gazdasági értelemben vett előnye nem származik.

Mivel a gazdasági előny megléte egyike az állami támogatásnak minősíthető intézkedések halmozott feltételeinek, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek nyújtott ellentételezés nem jelent az MVM-nek nyújtott állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

A villamos áramot termelő erőművek szintjét vizsgálva a Bizottság úgy tekinti, hogy az említett ellentételezésből fakadó bármely állami támogatás részét képezi a magukból a HTM-ekből eredő állami támogatásnak. Az állami támogatás léte az erőművek szintjén ebből következően a fenti (i) pont alatti értékelésben szerepel.

3.2.   A támogatás EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége

Az EK-Szerződés 87.cikkének (1) bekezdése lefekteti az általános elvet, amely értelmében a Közösségen belül tilos az állami támogatás nyújtása.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdései mentességet irányoznak elő a 87. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott általános elv, az összeegyeztethetetlenség alól.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében szereplő mentességek erre az esetre nem vonatkoznak, mert a támogatási rendszer egyrészt nem magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális támogatás, nem természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítását szolgálják, és nem is a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Németország felosztása által érintett egyes területek gazdaságának nyújtott támogatásáról van szó.

A további mentességeket az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése rögzíti. Jelen esetben a 87. cikk (3) bekezdésének a), b) és d) pontja nem alkalmazható. A kifejezetten kivételes feltételektől eltekintve, amelyek jelen esetben nem teljesülnek, a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt mentesség nem tesz lehetővé működési támogatást. Ezen túlmenően, a támogatás nem segíti elő valamely fontos, közös európai érdekű projekt végrehajtását, nem irányul a tagállam gazdaságában fellépő súlyos zavar elhárítására, sem kulturális emlék vagy örökség megóvására.

Ily módon csak a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség alkalmazható. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezhető olyan állami támogatás, amely egyes gazdasági ágazatok fejlődésének előmozdítását célozza, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség bizonyos körülmények fennállása esetén vonatkozik az átállási költségek fedezését célzó támogatásra, értve ezalatt az olyan kötelezettségvállalásból illetve működési garanciákból eredő költségek kompenzációját, amelyek a villamos energia szektor liberalizálása következtében nem teljesíthetőek.

Az ilyen támogatások hozzájárulnak a villamos energia ágazat fejlődéséhez, mivel elősegítik az alapjában véve zárt és a részlegesen liberalizált piacok közötti átmenetet. Amennyiben az ilyen támogatás versenyt torzító hatása időben és hatását tekintve is korlátozott, a Bizottság dönthet úgy, hogy a szóban forgó támogatás nem gyakorol hatást a kereskedelemre olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel, és ebben az esetben az ilyen intézkedésekre bizonyos feltételek fennállása esetén vonatkozhat a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alatt szereplő mentesség.

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok szerint a HTM-ek fő célja az ellátás biztonságának megőrzése a villamos energia piacon, valamint a hálózat modernizálása, és az új környezetvédelmi célkitűzéseknek megfelelő átalakítása.

E célkitűzéseket a Közösség is elismeri saját célkitűzéseiként. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a villamos energia ágazat liberalizációját valóban olyan kiegyensúlyozott módon szükséges megvalósítani, amely lehetővé teszi e célok tiszteletben tartását.

Pontosan ez az oka annak, hogy a Bizottság megítélése szerint más, a liberalizáció által érintett ágazatoktól eltérően a villamos energia ágazat vállalatainak lehet kivételes állami támogatást nyújtani azzal a céllal, hogy könnyítsék a liberalizált piac felé vezető átmenetet. Annak érdekében, hogy a belső piacon azonos feltételeket biztosítson a szereplőknek, az ilyen támogatásokra vonatkozóan a Bizottság szabályokat, illetve korlátozásokat dolgozott ki. E szabályokat a Bizottsági Közlemény az átállási költségekhez kötődő állami támogatás értékelésének módszertanáról (17) (a továbbiakban: “Módszertan”) című dokumentum foglalja össze. Célja annak biztosítása, hogy a villamos energia ágazat inkumbens vállalatai megfelelő támogatást kapjanak ahhoz, hogy szembe nézzenek a liberalizáció folyamatával, de ugyanakkor a fő cél, a szabad piac kialakítása is teljesüljön.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a magyar áramtermelőknek a HTM-eken keresztül biztosított állami támogatás megfelel a Módszertanban foglalt feltételeknek, az alább kifejtett okok miatt.

Általános kétségek a hosszú távú szerződések és a Módszertan összeegyeztethetőségére vonatkozóan

Állami támogatás számos formában nyújtható, a klasszikus, közvetlen vissza nem térítendő támogatástól a kedvezményes kölcsönön át az állami garancia, vagy az állami forrásokból finanszírozott egyéb, komplexebb támogatásokig. A HTM-ek az állami támogatások ilyen egyéb formáinak egyike.

A Módszertan nem tesz kifejezett említést arról, hogy milyen formát kell öltenie az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatásnak. A Bizottság mindazonáltal úgy gondolja, hogy a Módszertan azon az elképzelésen alapszik, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, vagy legalábbis olyan formában, amelynek nincs a vissza nem térítendő támogatásénál erősebb versenyt torzító hatása.

A piaci árnál magasabb árat biztosító HTM-ek valóban rendelkeznek olyan hatással, amely a vissza nem térítendő támogatáséval egyenértékű. Számviteli értelemben a HTM értelmében eladó fél olyan bevételhez jut, amely egyenlő azzal, amit akkor kapna, ha azonos mennyiségű villamos energiát értékesítene a piacon, és azon kívül az államtól olyan mértékű vissza nem térítendő támogatást kapna, amely egyenlő a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbségének az eladott energia mennyiségével beszorzott összegével. Eszerint meghatározható lenne egy “számviteli támogatástartalom” (18) a HTM-ekre vonatkozóan, amely nem más, mint a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbsége beszorozva a kedvezményezett által eladott villamos energia mennyiségével.

A HTM-ek versenyre gyakorolt hatását ugyanakkor nem lehet pusztán e könyvelési egyenérték segítségével kifejezni. A vissza nem térítendő támogatás ugyanis csak a kedvezményezettnek bizonyos komparatív előnyt nyújtva torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett csökkentse költségeit és kedvezőbb árakat kínáljon, mint versenytársai. A HTM-ek versenytorzító hatása ennél jóval messzebb menő, mivel olyan hatásuk is van, hogy a felek egyikét kényszerítik villamos energia vásárlására a másik féltől, figyelmen kívül hagyva a versenytársak kínálatának alakulását.

A HTM-ek bizonyos értelemben nem egyszerűen torzítják a versenyt, hanem az ellátás egy bizonyos hányada mértékéig meg is szüntetik azt.

A magyar villamos energia piac esetében, ahol a fejlesztett villamos áram több, mint 80 százalékát HTM-ek keretén belül értékesítik, e korlátozás eredményeképp a liberalizáció szinte minden hatásától megfosztják az áramfejlesztési piacot.

A Bizottság úgy gondolja, hogy a HTM-eknek ez a versenyre gyakorolt rendkívül káros hatása jelentősen kibillenti az átállási költségek ellentételezését célzó vissza nem térítendő támogatások formájában megjelenő állami támogatásnak a Módszertanban meghatározott pozitív és negatív hatásai közti egyensúlyt. E következtetést az a tény is alátámasztja, hogy a HTM-ek ellentétesek a Módszertan alapját képező elvekkel, amely arra az elképzelésre épül, hogy az állami támogatást csak a liberalizáció hatásának arányos ellentételezéseként lehetne nyújtani, nem pedig azért, hogy gyakorlatilag megszüntesse a liberalizáció hatását.

A fentiek fényében a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek elve összeegyeztethető-e a Módszertannal.

Kételyek a HTM-k számviteli támogatástartalmának a Módszertannal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan

A fent kifejtett általános kételyek fenntartása mellett a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan is, hogy pusztán a HTM-ek számviteli támogatástartalma összeegyeztethető-e a Módszertanban megfogalmazott kritériumokkal.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó támogatástartalom, amennyiben csak ebben nyilvánulna meg a HTM-ek versenyre gyakorolt hatása, milyen mértékben felelne meg a Módszertanban kifejtett kritériumoknak.

E célból a Bizottság először is pontosan azonosította az átállási költségek eredetét.

E tekintetben fontos megérteni, hogy általában véve maguk a HTM-ek nem tekinthetők az átállási költségek eredetének. Hosszú távú energiavásárlási megállapodások csak akkor eredményezhetnek átállási költségeket, ha terhet jelentenek a villamos energia termelők számára. Ez a helyzet például akkor, amikor az erőművek kötelesek a villamos energiát méltánytalanul alacsony áron értékesíteni, vagy a fűtőanyagot méltánytalanul magas áron beszerezni.

E konkrét esetben épp ellenkezőleg a HTM-ek azt biztosítják, hogy az erőművek magas áron legyenek képesek értékesíteni az általuk termelt villamos áramot. A HTM-ek tehát nem terhet jelentenek az erőműveknek, hanem előnyt. Felmondásuk önmagában nem jelentene méltánytalan terhet, hanem inkább visszaállítaná az erőművek normál piaci működését.

Az erőművekbe történő befektetések ugyanakkor valóban jelenthetnek egyfajta, a Módszertanban is elismert átállási költséget, amennyiben a kérdéses befektetéseket állami működési garanciával kezdték meg a liberalizáció előtt, és a liberalizáció következtében időközben kialakult új gazdasági helyzetben lehetetlenné válik a beruházás költségeinek megtérülése.

Számos bizottsági határozat született már ilyen jellegű átállási költségre vonatkozóan (19).

Ily módon, ha maguk a HTM-ek nem is tekinthetők az átállási költségek eredendő okának, a HTM-ekben szereplő erőművekre irányuló befektetések viszont igen.

Az átállási költségek eredetének egyértelmű azonosítása, ahogy az már fentebb említésre került, alapvető fontosságú, mivel egyértelműen meg kell különböztetni egymástól a liberalizációt megelőző jogszabályi kereteket, amelyek előírhattak többek között magas garantált árakat, valamint magukat az átállási költségeket, amelyek a működési garanciával megindított befektetés értékét képviselik. A Módszertan 4.8 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó támogatás nem irányulhat a liberalizáció előtt biztosított bevétel szintjének fenntartására, hanem csak a beruházás meg nem térülése következtében ténylegesen fellépő veszteségek ellentételezésére.

A fentiek fényében a Bizottság a következő kételyeket fogalmazza meg a HTM-ek számviteli támogatástartalma és a Módszertanban lefektetett kritériumok összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

| — | A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.
  A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.

A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon.

| — | A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.
  Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.

Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit.

| — | A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának.

| — | A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e.

| — | A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).
  A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.
  A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.
  A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.
  Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az “egyéb költségek”, “rendkívüli ráfordítások” vagy az “egyéb tényezők”, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).

A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.

A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.

A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.

Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az “egyéb költségek”, “rendkívüli ráfordítások” vagy az “egyéb tényezők”, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését.

| — | A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.
  A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.

A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra.

Mivel ez a kritérium kifejezetten utal a nyújtott támogatás értékére, nem értelmezhető egyértelműen a HTM-ekre. Ugyanakkor ez a Módszertan egyik legfontosabb kritériuma, mivel szorosan kapcsolódik az állami támogatások általános ellenőrzésének két fő szempontjához, azaz ahhoz, hogy a Bizottság által megvizsgált és jóváhagyott állami támogatás behatárolt kell legyen, illetve hogy a versenyre gyakorolt hatását a lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell.

A Bizottság úgy gondolja, hogy az átállási költségek ellentételezése céljából kifizetendő állami támogatás felső határának mindenképpen legalább a HTM-ek alapján kifizetett ár felső határában tükröződnie kellene. A kérdéses HTM-ek által fedezett különböző nem egyértelmű költségnemek fényében, ahogy az fentebb említésre került, a Bizottság kételyeit fejezi ki arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek által rögzített ár esetében létezik hasonló felső határ.

A támogatásnak a piacra újonnan belépő szereplőkre gyakorolt hatásának korlátozását tekintve, ahogy azt fentebb kifejtettük, a Bizottságnak komoly kétségei vannak arra vonatkozóan, hogy HTM-eket lehetséges-e egyáltalán oly módon kialakítani, amely lehetővé tenné azt, hogy új piaci belépők – vagy bármely versenytárs – versenyezzenek a HTM által kedvezményezett erőművekkel, akár egyenlőtlen feltételek mellett. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy a vizsgálat jelenlegi szakaszában a Módszertan szóban forgó kritériuma és a Bizottság ahhoz kapcsolódó állandó gyakorlata ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a HTM-ek természetüknél fogva összeférhetetlenek lehetnek a Módszertannal. Amennyiben a felek mégis a HTM-ek módosítását terveznék annak érdekében, hogy megpróbálják az új belépést akadályozó tényezőket megváltoztatni, a Bizottság úgy gondolja, hogy legalább olyan mechanizmust kellene életbe léptetni, amely által a HTM-ekben részt vevő inkumbens vállalatok akkor sem kerülnének számviteli tekintetben jobb helyzetbe, mint az új belépők, ha az árak az új belépők teljes költsége alá csökkennek.

| — | A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták.

| — | A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban. |
| --- | --- |

—

A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban.

4.   RENDELKEZÉS

A fenti meggondolások fényében a Bizottságnak kételyei vannak a Magyarországon az ország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján hatályban lévő HTM-ek és a közös piac összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

Ezért a Tanács 659/1999/EK rendeletének (25) 4.4 és 6. cikke alapján a Bizottság a kérdéses intézkedésre vonatkozóan megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, és felkéri a magyar hatóságokat, hogy jelen levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket és bocsássák rendelkezésre az intézkedés értékelését segítő valamennyi információt. Észrevételeik vonatkozhatnak mind az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállására, mind annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségére.

A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul küldjék meg az intézkedés kedvezményezettjeinek.

A Bizottság emlékeztetni kívánja a Magyar Köztársaságot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése felfüggesztő hatállyal bír, és arra is fel kívánja hívni a figyelmet, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében minden jogellenes támogatás visszaigényelhető a kedvezményezettektől.

A Bizottság figyelmezteti a Magyar Köztársaságot arra, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levél, illetve érdemi összefoglalásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele által. A Bizottság az EFTA-tagországok közül az EGT-megállapodást aláíró országokban működő érdekelt feleket is értesíti az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzétett közlemény útján, valamint tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságát e levél másolatának megküldésével. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy e közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.»

---

(1)  GU L 27 del 30.1.1997, pag. 20.

1

(2)  Cfr. la sentenza Stardust della Corte di giustizia, causa C-482/99 del 16 maggio 2002.

2

(3)  A táblázatban szereplő adatok a magyar hatóságok által közölt, illetve az interneten elérhető információn alapulnak

3

(4)  2005. évi LXXIX törvény (2005. július 6.)

4

(5)  183/2002. Korm. rendelet az átállási költségek meghatározásának és kezelésének részletes szabályairól.

5

(6)  Például: N 133/2001 Görög átállási költségek, HL C 9, 2003. január 15, 6. o.

6

(7)  Az Elsőfokú BíróságT-55/99 számú, 2000. szeptember 29-i határozata, CETM vs Bizottság, (40) és (52) bekezdés.

7

(8)  A Bíróság 203/82. határozata, 1983. július 14., Bizottság vs Olasz Köztársaság, (4) bekezdés.

8

A Bíróság 173/73. határozata, 1973. július 2., Olasz Köztársaság vs Bizottság, (18) bekezdés.

(9)  Több állami támogatásra vonatkozó iránymutatás is kifejezetten megállapítja, hogy az állami támogatás ösztönző hatással kell járjon, azért, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni. Lásd például a Közösség kutatási és fejlesztési célú állami támogatásokra vonatkozó keretprogramját, HL C 45, 1996.2.17., 5-16.o.

9

(10)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

10

(11)  A Bíróság 2001. március 13-án a C-379/98 ügyben hozott ítélete.

11

(12)  A Bíróság 2002. május 16-án a C-482/99 ügyben hozott ítélete.

12

(13)  Idézet a 2005. július 20-i keltezésű, 2005. július 25-én iktatott levélből.

13

(14)  Az együttes irányelvek szövegét angolul nyújtották be a Bizottságnak, így az abból eredő idézetek angol nyelvről lettek magyarra fordítva.

14

(15)  2001. évi CX. törvény a villamos energiáról.

15

(16)  Például az AES-Tisza Erőmű Kft. 2004. december 21-i keltezésű levele (ii) pontjában. (A levelet a HU 1/2004. számú eljárás keretén belül nyújtották be a Bizottságnak.)

16

(17)  A Bizottság 2001.7.26-án fogadta el. Megtalálható a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának honlapján, a következő címen:

17

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf A tagállamoknak az SG(2001) D/290869 számú küldeményben 2001.8.06-án küldték meg.

(18)  E fogalmat az alábbiakban a Módszertani kritériumok részletezése céljából használjuk. Ez nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a kérdéses érték pontosan egyenlő egy támogatási összeggel.

18

(19)  Lásd elsősorban az NN 49/99 - Spanyolország ügyet, HL C 268., 2001.9.22, 7. o., és az N 133/01 Görögország ügyet, HL C 9., 2003.1.15., 6. o.

19

(20)  Ez az éves érték az elmúlt évekre vonatkozóan tényleges adat, a jövőre vonatkozóan előrejelzés. Az előrejelzést alátámasztó feltevést igazolni kell.

20

(21)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

21

(22)  Lásd elsősorban a Bizottság határozatát az N 161/04 - Portugália - Átállási költségek Portugáliában ügyben.

22

(23)  Magyarország esetében a kérdéses irányelv hatályba lépésének időpontja az EU-hoz való csatlakozás napja.

23

(24)  Magyarországon az EU-hoz való csatlakozás napja után

24

(25)  A Tanács 1999. március 22-i, 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

25

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/23

---

AIUTO DI STATO — FRANCIA

Aiuto di Stato C 32/2005 (ex N 250/2005) — Aiuto alla ristrutturazione a favore dell'azienda ERNAULT

Invito a presentare osservazioni a norma dell'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE

(2005/C 324/06)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Con lettera del 6 settembre 2005, riprodotta nella lingua facente fede a seguito della presente sintesi, la Commissione ha notificato alla Francia la sua decisione di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE in relazione alla misura sopra citata.

La Commissione invita le parti interessate a presentare le loro osservazioni entro un mese dalla data di pubblicazione della presente sintesi e della lettera che fa seguito, al seguente indirizzo:

| Commissione europea |
| --- |
| Direzione generale della concorrenza |
| Protocollo aiuti di Stato |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Commissione europea

Direzione generale della concorrenza

Protocollo aiuti di Stato

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 12 42

Tali osservazioni saranno comunicate alla Francia. Su richiesta scritta e motivata degli autori delle osservazioni la loro identità non sarà rivelata.

TESTO DELLA SINTESI

1   PROCEDURA

Con lettera registrata il 19 maggio 2005 la Francia ha notificato alla Commissione europea la sua intenzione di concedere un aiuto alla ristrutturazione pari a 2 milioni di euro all'azienda ERNAULT.

2   DESCRIZIONE DEL BENEFICIARIO, DEL PIANO DI RISTRUTTURAZIONE E DELL'AIUTO

L'azienda ERNAULT appartiene per il 99,96 % al gruppo CATO, ed è specializzata nella produzione di torni di grande capacità destinati principalmente al settore automobilistico. Poco diversificata sotto il profilo geografico e settoriale, l'azienda ha sofferto del rallentamento dell'attività economica sui suoi mercati tradizionali. Il 20 gennaio 2005 la Commissione ha approvato un aiuto per il salvataggio (1) in suo favore sotto forma di un prestito di 2 milioni di euro accordato dalla Francia per un periodo di 6 mesi.

Il piano di ristrutturazione presentato nella notifica comprende:

| — | riorganizzazione della produzione (riduzione degli effettivi, sistemazione dei locali) |
| --- | --- |

—

riorganizzazione della produzione (riduzione degli effettivi, sistemazione dei locali)

| — | diversificazione dell'offerta (ricerca di clienti sul mercato internazionale, ampliamento della gamma proposta) |
| --- | --- |

—

diversificazione dell'offerta (ricerca di clienti sul mercato internazionale, ampliamento della gamma proposta)

| — | misure di accompagnamento (ricostituzione del capitale di esercizio, formazione) |
| --- | --- |

—

misure di accompagnamento (ricostituzione del capitale di esercizio, formazione)

Il costo stimato per il progetto è di 2,95 milioni di euro.

3   VALUTAZIONE PRELIMINARE

La misura notificata dallo Stato francese costituisce un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato CE. La Commissione ha valutato tale aiuto, a titolo preliminare, alla luce degli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (2). La Commissione ritiene che la società ERNAULT sia effettivamente in difficoltà.

La Commissione dubita, tuttavia, che tale ristrutturazione possa ripristinare la vitalità nel lungo termine della società ERNAULT: anzitutto, il margine di profitto previsto per la fine del processo di ristrutturazione nel 2007 è inferiore al [...] (3) mentre gli oneri finanziari dovrebbero superare il [...] dei proventi di gestione. Inoltre, malgrado una richiesta di ulteriori informazioni, l'indagine di mercato trasmessa alla Commissione rimane sommaria e non permette di verificare la plausibilità delle proiezioni di vendita.

La Commissione dubita altresì che si possano evitare distorsioni della concorrenza. Difatti, sembrerebbe che i mercati interessati siano caratterizzati dalla predominanza di piccole e medie imprese, e in mancanza di informazioni dettagliate sulle loro prospettive di evoluzione è difficile misurare l'impatto dell'aiuto.

Infine, la Commissione dubita che il contributo privato alla ristrutturazione sia adeguato: esso ammonta infatti soltanto al 32 %, mentre la percentuale abitualmente considerata adeguata per le grandi imprese è del 50 %. La Francia non ha fornito informazioni sufficienti a dimostrare che il presente caso giustifica un trattamento particolare.

Pertanto, alla luce delle informazioni di cui dispone e a seguito della valutazione preliminare da essa effettuata, la Commissione ha deciso di avviare il procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE.

TESTO DELLA LETTERA

| «(1) | Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005. |
| --- | --- |

«(1)

Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005.

1.   DESCRIPTION

1.1.   Le bénéficiaire

| (2) | L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:






  — | Ernault, |
| --- | --- | --- |

(2)

L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:

—

Ernault,

| — | Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique, |
| --- | --- |

—

Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique,

| — | Cazeneuve, spécialisée dans le tournage, |
| --- | --- |

—

Cazeneuve, spécialisée dans le tournage,

| — | Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage. |
| --- | --- |

—

Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage.

| (3) | Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés. |
| --- | --- |

(3)

Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés.

| (4) | L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.








  En millions d'euros | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | 18,6 | 15,5 | 10,0 |
| Résultat net | 0,2 | - 0,7 | - 2,8 |
| Capitaux propres | 3,4 | 3,3 | 0,5 |

(4)

L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.

En millions d'euros

2002

2003

2004

Chiffre d'affaires

18,6

15,5

10,0

Résultat net

0,2

- 0,7

- 2,8

Capitaux propres

3,4

3,3

0,5

| (5) | La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault. |
| --- | --- |

(5)

La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault.

| (6) | Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault. |
| --- | --- |

(6)

Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault.

| (7) | Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile. |
| --- | --- |

(7)

Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile.

| (8) | Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004. |
| --- | --- |

(8)

Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004.

| (9) | De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004. |
| --- | --- |

(9)

De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004.

| (10) | Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois. |
| --- | --- |

(10)

Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois.

1.2.   Le marché

| (11) | Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:






  — | le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché); |
| --- | --- | --- |

(11)

Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:

—

le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché); |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %; |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %;

| — | le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %. |
| --- | --- |

—

le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %.

1.3.   La mesure financière

| (12) | L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage. |
| --- | --- |

(12)

L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage.

| (13) | Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie. |
| --- | --- |

(13)

Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie.

1.4.   Le plan de restructuration

| (14) | Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes. |
| --- | --- |

(14)

Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes.

Réduire les coûts

| (15) | Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants. |
| --- | --- |

(15)

Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants.

| (16) | En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés). |
| --- | --- |

(16)

En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés).

| (17) | Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement. |
| --- | --- |

(17)

Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement.

Diversifier l'offre

| (18) | Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises). |
| --- | --- |

(18)

Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises).

| (19) | L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:






  — | développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est); |
| --- | --- | --- |

(19)

L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:

—

développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est);

| — | renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets. |
| --- | --- |

—

renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets.

Accompagner la réorganisation

| (20) | Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information. |
| --- | --- |

(20)

Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information.

| (21) | Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés. |
| --- | --- |

(21)

Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés.

| (22) | La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines. |
| --- | --- |

(22)

La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines.

| (23) | Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.
  Table 1
  Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)






  Réduire les coûts |
| --- | --- |
| Aménagements locaux | [...] |
| Plan social | [...] |
| Diversifier l'offre |
| Réseau export | [...] |
| Campagne de promotion | [...] |
| R&D | [...] |
| Accompagner la réorganisation |
| Informatique | [...] |
| Formation | [...] |
| Reconstitution du Fonds de roulement | [...] |
| Total | 2 950 000 |

(23)

Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.

Table 1

Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)

Réduire les coûts

Aménagements locaux

[...]

Plan social

[...]

Diversifier l'offre

Réseau export

[...]

Campagne de promotion

[...]

R&D

[...]

Accompagner la réorganisation

Informatique

[...]

Formation

[...]

Reconstitution du Fonds de roulement

[...]

Total

2 950 000

2.   APPRÉCIATION

2.1.   Existence d'aide d'État

| (24) | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(24)

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (25) | La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

(25)

La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| (26) | En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE. |
| --- | --- |

(26)

En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

2.2.   Compatibilité de l'aide avec le marché commun

| (27) | L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question. |
| --- | --- |

(27)

L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question.

Eligibilité: entreprise en difficulté

| (28) | Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices. |
| --- | --- |

(28)

Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices.

| (29) | Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même. |
| --- | --- |

(29)

Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même.

| (30) | Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie. |
| --- | --- |

(30)

Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie.

| (31) | La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères. |
| --- | --- |

(31)

La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères.

Retour à la viabilité à long terme

| (32) | D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission. |
| --- | --- |

(32)

D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission.

| (33) | La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:
  Table 2
  Résultats estimés d'Ernault | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires en millions d'euros | 15,5 | 10,0 | [...] | [...] | [...] |
| Marge opérationnelle | –1 % | –20 % | [...] | [...] | [...] |
| Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires | 0 % | 0 % | [...] | [...] | [...] |
| Marge de rentabilité | 0 % | –28 % | [...] | [...] | [...] |
| Rentabilité des capitaux propres | –2 % | –541 % | [...] | [...] | [...] |
| Estimations |

(33)

La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:

Table 2

Résultats estimés d'Ernault

2003

2004

2005

2006

2007

Chiffre d'affaires en millions d'euros

15,5

10,0

[...]

[...]

[...]

Marge opérationnelle

–1 %

–20 %

[...]

[...]

[...]

Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires

0 %

0 %

[...]

[...]

[...]

Marge de rentabilité

0 %

–28 %

[...]

[...]

[...]

Rentabilité des capitaux propres

–2 %

–541 %

[...]

[...]

[...]

Estimations

| (34) | La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes. |
| --- | --- |

(34)

La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes.

| (35) | Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration. |
| --- | --- |

(35)

Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration.

Prévention de toute distorsion excessive de la concurrence

| (36) | Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet. |
| --- | --- |

(36)

Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet.

Limitation de l'aide au minimum: contribution réelle, exempte d'aide

| (37) | La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier. |
| --- | --- |

(37)

La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier.

| (38) | En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée. |
| --- | --- |

(38)

En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée.

Contrôle et rapports annuels

| (39) | Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés. |
| --- | --- |

(39)

Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés.

3.   DÉCISION

| (40) | Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun. |
| --- | --- |

(40)

Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun.

| (41) | La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

(41)

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| (42) | La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.» |
| --- | --- |

(42)

La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.»

---

(1)  Caso N 575/2004 – Aiuto per il salvataggio a favore dell'azienda ERNAULT.

1

(2)  GUCE C 244 dell'1.10.2004, pag. 2.

2

(3)  Segreto d'affari

3

(4)  Cas N 575 /2004 — Aide au sauvetage en faveur de l'entreprise ERNAULT.

4

(5)  JO C 244 du 1.10.2004, p. 2.

5

(6)  DG Enterprise Consultation Paper, Competitive analysis of EU Mechanical Engineering, juillet 2004, http://europa.eu.int/comm/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf

6

(7)  Cf. point 44 des lignes directrices. À noter que même pour une moyenne entreprise la contribution jugée appropriée est 40 %.

7

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/28

---

Autorizzazione degli aiuti di Stato sulla base degli articoli 87 e 88 del trattato CE

Casi contro i quali la Commissione non solleva obiezioni

(2005/C 324/07)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Data della decisione:

Stato membro: Francia (Caen — Basse-Normandie)

Aiuto N: N 172/2004

Denominazione: Aiuto alla R&S per Philips Semiconduttori a Caen (Bassa-Normandia)

Obiettivo: Aiuto R&S (Micro-elettronica)

Stanziamento: Costi ammissibili: 200 milioni EUR

Intensità o importo dell'aiuto: Importo dell'aiuto: 33 milioni EUR intensità massima dell'aiuto: 25 %

Durata: Cinque anni (2004 — 2008)

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Data della decisione:

Stato membro: Francia

Aiuto N: N 215/04

Denominazione: Aiuto singolo per ricerca e sviluppo alla società ATMEL Rousset

Obiettivo: Accelerare lo sviluppo di memorie flash

Base giuridica: Article L-1511-5 du Code Général des Collectivités Territoriales

Stanziamento: 92,88 milioni di EUR

Intensità o importo dell'aiuto: 29,6 %

Durata: Dal 2004 al 2007

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Data di adozione:

Stato membro: Repubblica ceca

Aiuto n.: N 223/2005

Titolo: Aiuti destinati a promuovere l'uso di biocarburanti

Obiettivo: Protezione dell'ambiente

Base giuridica: Zákon č. 353/2003 Sb., Zákon č. 256/2000 Sb., Nařízení vlády č. 86/2001 Sb. Nařízení vlády č.148/2005 Sb

Stanziamento: 2005: 11,6 milioni di EUR

2006: 23,3 milioni di EUR

Durata: Fino al 2006

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Data della decisione:

Stato membro: Regno Unito — Carlisle, regione nordoccidentale dell'Inghilterra

Aiuto n.: N 231/2005

Denominazione: Recupero disastri United Biscuits — McVitie Factory

Obiettivo: Compensare i danni causati dalle inondazioni

Base giuridica: Section 5 of Regional Development Agency Act 1998 — Powers to award grants

Stanziamento: 1 milione di EUR (1,45 milioni di EUR)

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Data di adozione:

Numero dell'aiuto: N 235a/2005

Stato Membro: Polonia

Titolo nella lingua originale: Wspieranie inwestycji początkowych opartych na nowej technologii

Base giuridica nella lingua originale: Ustawa o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej

Obiettivo: Sviluppo regionale [Tutti i settori]

Importo totale dell'aiuto previsto: PLN 200 000 000 [ca. EUR 50 000 000]

Durata:

Intensità d'aiuto massima: 50 %, 40 %, 30 %, 22,5 %

Altre informazioni: Regime di aiuto — Estinzione del debito

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Data della decisione:

Stato membro: Spagna (Catalogna)

Aiuto N: N 446/2004

Denominazione: «Aiuto alla ricerca, sviluppo e innovazione tecnologica in Catalogna». Modifica del regime di aiuti esistente N 143/2003

Obiettivo: Il regime mira a concedere aiuti volti alla realizzazione di progetti di ricerca industriale e di sviluppo precompetitivo che comportano l'aggiudicazione di contratti di subfornitura ad un fornitore di R&S .Almeno uno di detti fornitori di R&S deve essere costituito da un centro di ricerca pubblico o da un centro di ricerca senza scopo lucrativo oppure da un centro di ricerca appartenente alla rete tecnologica denominata CIDEM

Base giuridica: Orden TRI/291/2004, de 6 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de ayudas para la investigación, el desarrollo y la innovación tecnológica, y se abre la convocatoria para el año 2004

Stanziamento: 1,2 milioni di EUR all'anno

Intensità o importo:

| — | A concorrenza del 50 % per i progetti di ricerca industriale. |
| --- | --- |

—

A concorrenza del 50 % per i progetti di ricerca industriale.

| — | A concorrenza del 25 % per le attività di sviluppo precompetitivo. |
| --- | --- |

—

A concorrenza del 25 % per le attività di sviluppo precompetitivo.

| — | Maggiorazione del 10 % per le PMI. |
| --- | --- |

—

Maggiorazione del 10 % per le PMI.

| — | Nessuna maggiorazione regionale. |
| --- | --- |

—

Nessuna maggiorazione regionale.

Durata: 1.1.2004 -31.12.2006

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Data della decisione:

Stato membro: Spagna (Catalogna)

Aiuto N: N 498/2004 e N 502/2004

Denominazione:

| — | Incentivi a progetti di ricerca e sviluppo tecnologico in settori strategici |
| --- | --- |

—

Incentivi a progetti di ricerca e sviluppo tecnologico in settori strategici

| — | Incentivi a progetti comuni di ricerca e sviluppo tecnologico. |
| --- | --- |

—

Incentivi a progetti comuni di ricerca e sviluppo tecnologico.

Obiettivo: N 498/2004: il regime mira a concedere sovvenzioni alle imprese al fine di promuovere lo sviluppo di progetti industriali di ricerca e sviluppo tecnologico nei settori aerospaziale, farmaceutico, prodotti alimentari tecnologicamente avanzati ed energie rinnovabili nonché nei settori che stanno costituendo la propria catena del valore. I progetti ammissibili devono contribuire alla realizzazione di prodotti e procedimenti nuovi o tecnologicamente migliorati a fronte di quelli già esistenti nell'industria catalana.

N 502/2004: il regime è volto a concedere aiuti a progetti comuni di ricerca e sviluppo tecnologico realizzati da gruppi di imprese quali definiti al punto 2.4 della presente decisione. I progetti ammissibili devono accrescere in misura significativa la capacità tecnologica della Catalogna.

Settore: N 498/2004: NACE settori 24 (prodotti chimici e industria farmaceutica); 15 (manifattura di prodotti alimentari e bevande); 31 (fabbricazione di macchine e di apparecchiature elettriche n.c.a.); 35 (produzione di aeromobili e di veicoli spaziali)

N 502/2004: Questo regime non è riservato esclusivamente a settori specifici. Tuttavia, sarà accordata priorità alle imprese operanti nei settori sopra menzionati.

Base giuridica:

| — | Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004

| — | Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004

Stanziamento: N 498/2004: 28 milioni EUR e N 502/2004: 20 milioni di EUR

Intensità o importo dell'aiuto:

| — | Fino al 50 % per progetti di ricerca industriale. |
| --- | --- |

—

Fino al 50 % per progetti di ricerca industriale.

| — | Fino al 25 % per attività di sviluppo precompetitive. |
| --- | --- |

—

Fino al 25 % per attività di sviluppo precompetitive.

| — | La maggiorazione per le PMI è applicabile al regime N 498/2004. |
| --- | --- |

—

La maggiorazione per le PMI è applicabile al regime N 498/2004.

Durata: 17 agosto 2004 — 31 dicembre 2007

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Data della decisione:

Stato membro: Paesi Bassi

Aiuto n.: N 541/04 & N542/04

Denominazione: Sistema di perequazione dei rischi e costituzione di riserve

Obiettivo: Settore delle assicurazioni sanitarie

Base giuridica: Zorgverzekeringswet

Stanziamento:

| — | Sistema di perequazione dei rischi: 15 miliardi di EUR all'anno |
| --- | --- |

—

Sistema di perequazione dei rischi: 15 miliardi di EUR all'anno

| — | Costituzione di riserve: 1,3 miliardi di EUR una tantum |
| --- | --- |

—

Costituzione di riserve: 1,3 miliardi di EUR una tantum

Durata:

| — | Sistema di perequazione dei rischi: durata illimitata |
| --- | --- |

—

Sistema di perequazione dei rischi: durata illimitata

| — | Costituzione di riserve: misura una tantum |
| --- | --- |

—

Costituzione di riserve: misura una tantum

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Data di adozione:

Numero dell'aiuto: N 572/2004

Stato Membro: Francia [Martinica]

Titulo: Aiuto individuale alla formazione — Société martiniquaise des villages de vacances (SMVV)

Base giuridica::

| — | Attuazione del DOCUP Obiettivo 1 Martinica |
| --- | --- |

—

Attuazione del DOCUP Obiettivo 1 Martinica

| — | Concessione di crediti del Fondo sociale europeo |
| --- | --- |

—

Concessione di crediti del Fondo sociale europeo

| — | Applicazione degli articoli 87 ed 88 del Trattato CE agli aiuti alla formazione |
| --- | --- |

—

Applicazione degli articoli 87 ed 88 del Trattato CE agli aiuti alla formazione

Obiettivo: Formazione

Intensità d'aiuto massima: 60 %

Stanziamento: Spesa annuale prevista: EUR 4 385 508

Durata: Data di fine: 31.12.2005

Altre informazioni: Aiuto individuale

Il testo della decisione nella lingua o nelle lingue facenti fede, senza i dati riservati, è disponibile sul sito:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/31

---

Notifica a norma dell'articolo 95, paragrafo 5, del trattato CE

Richiesta di autorizzazione per adottare norme nazionali che derogano alle disposizioni di una misura di armonizzazione comunitaria

(2005/C 324/08)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

| 1. | Il 15 settembre 2005 la Repubblica di Cipro ha notificato alla Commissione un progetto di legge riguardante le norme applicabili alla vendita di alimenti contenenti organismi geneticamente modificati (OGM) o ottenuti dagli stessi. |
| --- | --- |

1.

Il 15 settembre 2005 la Repubblica di Cipro ha notificato alla Commissione un progetto di legge riguardante le norme applicabili alla vendita di alimenti contenenti organismi geneticamente modificati (OGM) o ottenuti dagli stessi.

| 2. | Tale progetto di legge mira a imporre ai supermercati stabiliti nel territorio cipriota l'obbligo di collocare gli alimenti geneticamente modificati, a termini del regolamento (CE) n. 1829/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo agli alimenti e ai mangimi geneticamente modificati (1), in uno spazio specificamente riservato a loro, su scaffali separati dagli alimenti non modificati geneticamente. In caso di mancato rispetto della legge sono previste sanzioni pecuniarie e pene detentive. |
| --- | --- |

2.

Tale progetto di legge mira a imporre ai supermercati stabiliti nel territorio cipriota l'obbligo di collocare gli alimenti geneticamente modificati, a termini del regolamento (CE) n. 1829/2003 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo agli alimenti e ai mangimi geneticamente modificati (1), in uno spazio specificamente riservato a loro, su scaffali separati dagli alimenti non modificati geneticamente. In caso di mancato rispetto della legge sono previste sanzioni pecuniarie e pene detentive.

| 3. | La Repubblica di Cipro ritiene che alla luce della normativa comunitaria relativa all'etichettatura degli alimenti e dei mangimi geneticamente modificati, in particolare il regolamento (CE) n. 1829/2003 e il regolamento (CE) n. 1830/2003 concernente la tracciabilità e l'etichettatura di organismi geneticamente modificati e la tracciabilità di alimenti e mangimi ottenuti da organismi geneticamente modificati, nonché recante modifica della direttiva 2001/18/CE (2), nonché degli articoli 37, 95 e 152, paragrafo 4, lettera b) del trattato CE, che rappresentano la base giuridica dei suddetti regolamenti, occorra notificare alla Commissione il progetto di legge in questione a norma dell'articolo 95, paragrafo 5, del trattato CE. |
| --- | --- |

3.

La Repubblica di Cipro ritiene che alla luce della normativa comunitaria relativa all'etichettatura degli alimenti e dei mangimi geneticamente modificati, in particolare il regolamento (CE) n. 1829/2003 e il regolamento (CE) n. 1830/2003 concernente la tracciabilità e l'etichettatura di organismi geneticamente modificati e la tracciabilità di alimenti e mangimi ottenuti da organismi geneticamente modificati, nonché recante modifica della direttiva 2001/18/CE (2), nonché degli articoli 37, 95 e 152, paragrafo 4, lettera b) del trattato CE, che rappresentano la base giuridica dei suddetti regolamenti, occorra notificare alla Commissione il progetto di legge in questione a norma dell'articolo 95, paragrafo 5, del trattato CE.

| 4. | L'articolo 95, paragrafo 5, del trattato CE stabilisce che qualora, dopo l'adozione da parte del Consiglio o della Commissione di una misura di armonizzazione, uno Stato membro ritenga necessario introdurre disposizioni nazionali fondate su nuove prove scientifiche inerenti alla protezione dell'ambiente o dell'ambiente di lavoro, giustificate da un problema specifico a detto Stato membro insorto dopo l'adozione della misura di armonizzazione, esso notifica alla Commissione le disposizioni previste nonché i motivi della loro introduzione. |
| --- | --- |

4.

L'articolo 95, paragrafo 5, del trattato CE stabilisce che qualora, dopo l'adozione da parte del Consiglio o della Commissione di una misura di armonizzazione, uno Stato membro ritenga necessario introdurre disposizioni nazionali fondate su nuove prove scientifiche inerenti alla protezione dell'ambiente o dell'ambiente di lavoro, giustificate da un problema specifico a detto Stato membro insorto dopo l'adozione della misura di armonizzazione, esso notifica alla Commissione le disposizioni previste nonché i motivi della loro introduzione.

| 5. | A norma dell'articolo 95, paragrafo 6, del trattato CE, la Commissione, entro sei mesi dalla notifica, approva o respinge le disposizioni nazionali in questione, purché queste ultime siano pertinenti rispetto ai criteri di cui all'articolo 95, paragrafo 5, dopo aver verificato se esse costituiscano o no uno strumento di discriminazione arbitraria o una restrizione dissimulata nel commercio tra gli Stati membri e se rappresentino o no un ostacolo al funzionamento del mercato interno. |
| --- | --- |

5.

A norma dell'articolo 95, paragrafo 6, del trattato CE, la Commissione, entro sei mesi dalla notifica, approva o respinge le disposizioni nazionali in questione, purché queste ultime siano pertinenti rispetto ai criteri di cui all'articolo 95, paragrafo 5, dopo aver verificato se esse costituiscano o no uno strumento di discriminazione arbitraria o una restrizione dissimulata nel commercio tra gli Stati membri e se rappresentino o no un ostacolo al funzionamento del mercato interno.

| 6. | Cipro giustifica la propria richiesta con la necessità di tutelare il consumatore dal momento che il fatto di collocare i prodotti contenenti OGM su scaffali separati permetterebbe ai consumatori di riconoscere e distinguere più facilmente i diversi tipi di prodotti e di decidere quali acquistare con piena cognizione di causa. |
| --- | --- |

6.

Cipro giustifica la propria richiesta con la necessità di tutelare il consumatore dal momento che il fatto di collocare i prodotti contenenti OGM su scaffali separati permetterebbe ai consumatori di riconoscere e distinguere più facilmente i diversi tipi di prodotti e di decidere quali acquistare con piena cognizione di causa.

| 7. | È possibile presentare alla Commissione osservazioni in merito alla notifica effettuata dalla Repubblica di Cipro. Le eventuali osservazioni presentate dopo trenta giorni dalla data di pubblicazione del presente avviso non potranno essere prese in considerazione. |
| --- | --- |

7.

È possibile presentare alla Commissione osservazioni in merito alla notifica effettuata dalla Repubblica di Cipro. Le eventuali osservazioni presentate dopo trenta giorni dalla data di pubblicazione del presente avviso non potranno essere prese in considerazione.

| 8. | Ulteriori informazioni sulla richiesta presentata dalla Repubblica di Cipro possono essere ottenute al seguente indirizzo:





  George Perdikis, MP |
| --- | --- |
| The House of Representatives, |
| 1402 Nicosia -CIPRO |
| Tel. (35-72) 240 72 42 |
| Fax (35-72) 251 27 10 |
| E-mail: gperdikes@parliament.cy |

8.

Ulteriori informazioni sulla richiesta presentata dalla Repubblica di Cipro possono essere ottenute al seguente indirizzo:

George Perdikis, MP

The House of Representatives,

1402 Nicosia -CIPRO

Tel. (35-72) 240 72 42

Fax (35-72) 251 27 10

E-mail: gperdikes@parliament.cy

Punto di contatto presso la Commissione:

| Commissione europea |
| --- |
| DG Salute e tutela dei consumatori |
| Céline Valero, Unità A2 — Questioni giuridiche |
| Rue Belliard 232 5/25 |
| B-1040 Bruxelles |
| Tel. (32-2) 299 83 50 |
| Fax (32-2) 295 93 37 |
| E-mail: celine.valero@cec.eu.int |

Commissione europea

DG Salute e tutela dei consumatori

Céline Valero, Unità A2 — Questioni giuridiche

Rue Belliard 232 5/25

B-1040 Bruxelles

Tel. (32-2) 299 83 50

Fax (32-2) 295 93 37

E-mail: celine.valero@cec.eu.int

---

(1)  GU L 268 del 18.10.2003, pag. 1.

(2)  GU L 268 del 18.10.2003, pag. 24.

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/33

---

Procedura d'informazione — Regole tecniche

(2005/C 324/09)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

Direttiva 98/34/CE del Parlamento europeo e del Consiglio del 22 giugno 1998 che prevede una procedura d'informazione nel settore delle norme e delle regolamentazioni tecniche e delle regole relative ai servizi della società dell'informazione (GU L 204 del 21.7.1998, pag. 37; GU L 217 del 5.8.1998, pag. 20).

Notifiche di progetti nazionali di regole tecniche ricevute dalla Commissione.

| Riferimento (1) | Titolo | Scadenza della sospensione di tre mesi (2) |
| --- | --- | --- |
| 2005/0634/HU | Legge ... /2006 di modifica alla legge 27/1998 sulle attività di tecnologia genetica | 15-02-2006 |
| 2005/0637/HU | Decreto FVM .../2006. (...) del ministro delle Politiche agricole e dello Sviluppo rurale sulla coesistenza fra la coltura di piante geneticamente modificate e quella delle piante coltivate in modo tradizionale e con agricoltura biologica | 15-02-2006 |
| 2005/0650/E | Progetto di regio decreto recante modifica del regio decreto n. 2064 del 15 ottobre 2004, mediante il quale si disciplina la prima fase di commercializzazione dei prodotti ittici | 23-02-2006 |
| 2005/0651/E | Interfaccia radioelettrica regolamentata IR-15 relativa ai sistemi di accesso fisso senza filo (LMDS/FWA) nella banda da 27,5 a 29,5 GHz | 24-02-2006 |
| 2005/0652/F | Progetto di decreto relativo ai prodotti composti da un dolciume e dagli elementi non commestibili con esso combinati al momento del consumo | (3) |
| 2005/0653/UK | Regolamento 2006 sui prodotti del tabacco e i prodotti soggetti ad accise (modifica) | 27-02-2006 |
| 2005/0654/NL | Interfacce radio NL | 02-03-2006 |
| 2005/0655/NL | Regolamento di modifica del regolamento sulla domanda e la concessione di licenze per l'uso delle frequenze | 27-02-2006 |
| 2005/0656/NL | Regolamento di modifica del regolamento sull'utilizzo delle frequenze senza licenza | 27-02-2006 |
| 2005/0657/SI | Regolamento ad integrazione del regolamento sulle frequenze radiofoniche che è possibile utilizzare senza l'autorizzazione all'uso | 27-02-2006 |
| 2005/0658/SI | Regolamento relativo agli strumenti di misura per i quali è valida la direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio 2004/22/CE del 31 marzo 2004 | 27-02-2006 |
| 2005/0659/SI | Ordinanza relativa alle normative e alle condizioni tecniche per la progettazione di gallerie stradali nella Repubblica di Slovenia | 27-02-2006 |

Riferimento (1)

Titolo

Scadenza della sospensione di tre mesi (2)

2005/0634/HU

Legge ... /2006 di modifica alla legge 27/1998 sulle attività di tecnologia genetica

15-02-2006

2005/0637/HU

Decreto FVM .../2006. (...) del ministro delle Politiche agricole e dello Sviluppo rurale sulla coesistenza fra la coltura di piante geneticamente modificate e quella delle piante coltivate in modo tradizionale e con agricoltura biologica

15-02-2006

2005/0650/E

Progetto di regio decreto recante modifica del regio decreto n. 2064 del 15 ottobre 2004, mediante il quale si disciplina la prima fase di commercializzazione dei prodotti ittici

23-02-2006

2005/0651/E

Interfaccia radioelettrica regolamentata IR-15 relativa ai sistemi di accesso fisso senza filo (LMDS/FWA) nella banda da 27,5 a 29,5 GHz

24-02-2006

2005/0652/F

Progetto di decreto relativo ai prodotti composti da un dolciume e dagli elementi non commestibili con esso combinati al momento del consumo

(3)

2005/0653/UK

Regolamento 2006 sui prodotti del tabacco e i prodotti soggetti ad accise (modifica)

27-02-2006

2005/0654/NL

Interfacce radio NL

02-03-2006

2005/0655/NL

Regolamento di modifica del regolamento sulla domanda e la concessione di licenze per l'uso delle frequenze

27-02-2006

2005/0656/NL

Regolamento di modifica del regolamento sull'utilizzo delle frequenze senza licenza

27-02-2006

2005/0657/SI

Regolamento ad integrazione del regolamento sulle frequenze radiofoniche che è possibile utilizzare senza l'autorizzazione all'uso

27-02-2006

2005/0658/SI

Regolamento relativo agli strumenti di misura per i quali è valida la direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio 2004/22/CE del 31 marzo 2004

27-02-2006

2005/0659/SI

Ordinanza relativa alle normative e alle condizioni tecniche per la progettazione di gallerie stradali nella Repubblica di Slovenia

27-02-2006

La Commissione richiama l'attenzione sulla sentenza riguardante la «CIA Security», emessa il 30 aprile 1996 nella causa C-194/94 (Racc. 1996, pag. I-2201), secondo la quale la Corte di giustizia ritiene che gli articoli 8 e 9 della direttiva 98/34/CE (all'epoca 83/189/CEE) debbano essere interpretati nel senso che i singoli possono farli valere dinanzi a un giudice nazionale, il quale deve rifiutare l'applicazione di una regola tecnica nazionale che non sia stata notificata conformemente alla direttiva di cui sopra.

Detta sentenza conferma la comunicazione della Commissione del 1o ottobre 1986 (GU C 245 dell'1.10.1986, pag. 4).

L'inadempimento dell'obbligo di notifica comporta pertanto l'inapplicabilità delle regole tecniche in esame, che di consequenza sano inopponibili ai singoli.

Per ulteriori altri informazioni sulla procedura di notifica, rivolgersi a:

| Commissione europea |
| --- |
| DG Imprese e industria, Unità C3 |
| B–1049 Bruxelles |
| e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Commissione europea

DG Imprese e industria, Unità C3

B–1049 Bruxelles

e-mail: Dir83-189-Central@cec.eu.int

oppure visitare il sito internet: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Per eventuali informazioni su tali notifiche, rivolgersi ai servizi nazionali, il cui elenco è riportato di seguito:

ELENCO DEI DIPARTIMENTI NAZIONALI RESPONSABILI DELL'APPLICAZIONE DELLA DIRETTIVA 98/34/CE

BELGIO

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| Boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Sig.ra Pascaline Descamps |
| Tel. (32) 2 206 46 89 |
| Fax (32) 2 206 57 46 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| E-mail generico: belnotif@mineco.fgov.be |
| Sito Web: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

Boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Sig.ra Pascaline Descamps

Tel. (32) 2 206 46 89

Fax (32) 2 206 57 46

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

E-mail generico: belnotif@mineco.fgov.be

Sito Web: http://www.mineco.fgov.be

REPUBBLICA CECA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| PO BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Sig. Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tel. (420) 224 907 123 |
| Fax (420) 224 914 990 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| E-mail generico: eu9834@unmz.cz |
| Sito Web: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

PO BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Sig. Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tel. (420) 224 907 123

Fax (420) 224 914 990

E-mail: chloupek@unmz.cz

E-mail generico: eu9834@unmz.cz

Sito Web: http://www.unmz.cz

DANIMARCA

| Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 Copenhagen Ø (oppure DK-2100 Copenhagen OE) |
| Tel. (45) 35 46 66 89 (linea diretta) |
| Fax (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: Sig.ra Birgitte Spühler Hansen — bsh@ebst.dk |
| Cassetta delle lettere per messaggi relativi a notifiche — noti@ebst.dk |
| Sito Web: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 Copenhagen Ø (oppure DK-2100 Copenhagen OE)

Tel. (45) 35 46 66 89 (linea diretta)

Fax (45) 35 46 62 03

E-mail: Sig.ra Birgitte Spühler Hansen — bsh@ebst.dk

Cassetta delle lettere per messaggi relativi a notifiche — noti@ebst.dk

Sito Web: http://www.ebst.dk/Notifikationer

GERMANIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Sig.ra Christina Jäckel |
| Tel. (49) 30 2014 6353 |
| Fax. (49) 30 2014 5379 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Sito Web: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat XA2

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Sig.ra Christina Jäckel

Tel. (49) 30 2014 6353

Fax. (49) 30 2014 5379

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Sito Web: http://www.bmwa.bund.de

ESTONIA

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Mr Karl Stern |
| Tel. (37-2) 6 256 405 |
| Fax (37-2) 6 313 660 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| E-mail generico: el.teavitamine@mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Mr Karl Stern

Tel. (37-2) 6 256 405

Fax (37-2) 6 313 660

E-mail: karl.stern@mkm.ee

E-mail generico: el.teavitamine@mkm.ee

GRECIA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Athens |
| Tel. (30) 210 696 98 63 |
| Fax (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Athens

Tel. (30) 210 696 98 63

Fax (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Athens |
| Tel. (30) 210 212 03 01 |
| Fax (30) 210 228 62 19 |
| E-mail: 83189in@elot.gr |
| Sito Web: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Athens

Tel. (30) 210 212 03 01

Fax (30) 210 228 62 19

E-mail: 83189in@elot.gr

Sito Web: http://www.elot.gr

SPAGNA

| Ministerio de Asuntos Exteriores |
| --- |
| Secretaría de Estado de Asuntos Europeos |
| Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias |
| Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218 |
| E-28006 Madrid |
| Sig. Angel Silván Torregrosa |
| Tel. (34-91) 379 83 32 |
| Sig.ra Esther Pérez Peláez |
| Consigliere tecnico |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel. (34-91) 379 84 64 |
| Fax (34-91) 379 84 01 |
| E-mail: d83-189@ue.mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores

Secretaría de Estado de Asuntos Europeos

Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias

Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218

E-28006 Madrid

Sig. Angel Silván Torregrosa

Tel. (34-91) 379 83 32

Sig.ra Esther Pérez Peláez

Consigliere tecnico

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel. (34-91) 379 84 64

Fax (34-91) 379 84 01

E-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCIA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Sig.ra Suzanne Piau |
| Tel. (33) 1 53 44 97 04 |
| Fax (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Sig.ra Françoise Ouvrard |
| Tel. (33) 1 53 44 97 05 |
| Fax (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Sig.ra Suzanne Piau

Tel. (33) 1 53 44 97 04

Fax (33) 1 53 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Sig.ra Françoise Ouvrard

Tel. (33) 1 53 44 97 05

Fax (33) 1 53 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

IRLANDA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Sig. Tony Losty |
| Tel. (35-3) 1 807 38 80 |
| Fax (35-3) 1 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Sito Web: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Sig. Tony Losty

Tel. (35-3) 1 807 38 80

Fax (35-3) 1 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Sito Web: http://www.nsai.ie/

ITALIA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Sig. Vincenzo Correggia |
| Tel. (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@minindustria.it |
| Sig. Enrico Castiglioni |
| Tel. (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax (39) 06 47 88 77 48 |
| E-mail: enrico.castiglioni@minindustria.it |
| E-mail generico: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Sito Web: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Dipartimento per le imprese

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Roma

Sig. Vincenzo Correggia

Tel. (39) 06 47 05 22 05

Fax (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@minindustria.it

Sig. Enrico Castiglioni

Tel. (39) 06 47 05 26 69

Fax (39) 06 47 88 77 48

E-mail: enrico.castiglioni@minindustria.it

E-mail generico: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Sito Web: http://www.minindustria.it

CIPRO

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel. (35-7) 22 409313 oppure (357) 22 375053 |
| Fax (35-7) 22 754103 |
| Sig. Antonis Ioannou |
| Tel. (35-7) 22 409409 |
| Fax (35-7) 22 754103 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Sig.ra Thea Andreou |
| Tel. (35-7) 22 409 404 |
| Fax (35-7) 22 754 103 |
| E-mail: tandreou@cys.mcit.gov.cy |
| E-mail generico: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Sito Web: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel. (35-7) 22 409313 oppure (357) 22 375053

Fax (35-7) 22 754103

Sig. Antonis Ioannou

Tel. (35-7) 22 409409

Fax (35-7) 22 754103

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Sig.ra Thea Andreou

Tel. (35-7) 22 409 404

Fax (35-7) 22 754 103

E-mail: tandreou@cys.mcit.gov.cy

E-mail generico: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Sito Web: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTONIA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brivibas Street |
| LV-1519 Riga |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brivibas Street

LV-1519 Riga

| Reinis Berzins |
| --- |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel. (371) 70 13 2 30 |
| Fax (371) 72 80 882 |

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel. (371) 70 13 2 30

Fax (371) 72 80 882

| Zanda Liekna |
| --- |
| Solvit Coordination Centre |
| Tel. (371) 70 13 236 |
| Fax (371) 72 80 88 2 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| General e-mail: notification@em.gov.lv |

Zanda Liekna

Solvit Coordination Centre

Tel. (371) 70 13 236

Fax (371) 72 80 88 2

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

General e-mail: notification@em.gov.lv

LITUANIA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Sig.ra Daiva Lesickiene |
| Tel. (370) 5 270 93 47 |
| Fax (370) 5 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Sito Web: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Sig.ra Daiva Lesickiene

Tel. (370) 5 270 93 47

Fax (370) 5 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Sito Web: http://www.lsd.lt

LUSSEMBURGO

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve |
| B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Sig. J.P. Hoffmann |
| Tel. (35-2) 46 97 46 1 |
| Fax (35-2) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Sito Web: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve

B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Sig. J.P. Hoffmann

Tel. (35-2) 46 97 46 1

Fax (35-2) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Sito Web: http://www.see.lu

UNGHERIA

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15 |
| H-1055 |
| Sig. Zsolt Fazekas |
| E-mail: fazekaszs@gkm.hu |
| Tel. (36-1) 374 2873 |
| Fax (36-1) 473 1622 |
| E-mail: notification@gkm.hu |
| Sito Web: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Budapest

Honvéd u. 13-15

H-1055

Sig. Zsolt Fazekas

E-mail: fazekaszs@gkm.hu

Tel. (36-1) 374 2873

Fax (36-1) 473 1622

E-mail: notification@gkm.hu

Sito Web: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel. (35-6) 2124 2420 |
| Fax (35-6) 2124 2406 |
| Sig.ra Lorna Cachia |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| E-mail generico: notification@msa.org.mt |
| Sito Web: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel. (35-6) 2124 2420

Fax (35-6) 2124 2406

Sig.ra Lorna Cachia

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

E-mail generico: notification@msa.org.mt

Sito Web: http://www.msa.org.mt

PAESI BASSI

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Sig. Ebel van der Heide |
| Tel. (31) 50 5 23 21 34 |
| Sig.ra Hennie Boekema |
| Tel. (31) 50 5 23 21 35 |
| Sig.ra Tineke Elzer |
| Tel. (31) 50 5 23 21 33 |
| Fax (31) 50 5 23 21 59 |
| E-mail generico: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Sig. Ebel van der Heide

Tel. (31) 50 5 23 21 34

Sig.ra Hennie Boekema

Tel. (31) 50 5 23 21 35

Sig.ra Tineke Elzer

Tel. (31) 50 5 23 21 33

Fax (31) 50 5 23 21 59

E-mail generico:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Sig.ra Brigitte Wikgolm |
| Tel. (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax (43-1) 715 96 51 oppure (43-1) 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Sito Web: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Sig.ra Brigitte Wikgolm

Tel. (43-1) 711 00 58 96

Fax (43-1) 715 96 51 oppure (43-1) 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Sito Web: http://www.bmwa.gv.at

POLONIA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Sig.ra Barbara Nieciak |
| Tel. (48) 22 693 54 07 |
| Fax (48) 22 693 40 28 |
| E-mail: barnie@mg.gov.pl |
| Sig.ra Agata Gągor |
| Tel. (48) 22 693 56 90 |
| E-mail generico: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Sig.ra Barbara Nieciak

Tel. (48) 22 693 54 07

Fax (48) 22 693 40 28

E-mail: barnie@mg.gov.pl

Sig.ra Agata Gągor

Tel. (48) 22 693 56 90

E-mail generico: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTOGALLO

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Sig.ra Cândida Pires |
| Tel. (351-21) 294 82 36 oppure 81 00 |
| Fax (351-21) 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| E-mail generico: not9834@mail.ipq.pt |
| Sito Web: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Sig.ra Cândida Pires

Tel. (351-21) 294 82 36 oppure 81 00

Fax (351-21) 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

E-mail generico: not9834@mail.ipq.pt

Sito Web: http://www.ipq.pt

SLOVENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel. (386-1) 478 30 41 |
| Fax (386-1) 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |
| Sig.ra Vesna Stražišar |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SI-1000 Ljubljana

Tel. (386-1) 478 30 41

Fax (386-1) 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

Sig.ra Vesna Stražišar

SLOVACCHIA

| Sig.ra Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel. (42-1) 2 5249 3521 |
| Fax (42-1) 2 5249 1050 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Sig.ra Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel. (42-1) 2 5249 3521

Fax (42-1) 2 5249 1050

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FINLANDIA

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Visitor address: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00170 Helsinki |
| e |
| Ratakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Indirizzo postale: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Sig. Tuomas Mikkola |
| Tel. (35-8) 9 57 86 32 65 |
| Fax (35-8) 9 1606 46 22 |
| E-mail: tuomas.mikkola@ktm.fi |
| Sig.ra Katri Amper |
| E-mail generico: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Sito Web: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Visitor address:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00170 Helsinki

e

Ratakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Indirizzo postale:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Sig. Tuomas Mikkola

Tel. (35-8) 9 57 86 32 65

Fax (35-8) 9 1606 46 22

E-mail: tuomas.mikkola@ktm.fi

Sig.ra Katri Amper

E-mail generico: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Sito Web: http://www.ktm.fi

SVEZIA

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S–113 86 Stockholm |
| Sig.ra Kerstin Carlsson |
| Tel. (46) 86 90 48 82 oppure (46) 86 90 48 00 |
| Fax (46) 86 90 48 40 oppure (46) 83 06 75 9 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| E-mail generico: 9834@kommers.se |
| Sito Web: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S–113 86 Stockholm

Sig.ra Kerstin Carlsson

Tel. (46) 86 90 48 82 oppure (46) 86 90 48 00

Fax (46) 86 90 48 40 oppure (46) 83 06 75 9

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

E-mail generico: 9834@kommers.se

Sito Web: http://www.kommers.se

REGNO UNITO

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Sig. Philip Plumb |
| Tel. (44) 2072151488 |
| Fax (44) 2072151529 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| E-mail generico: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Sito Web: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Sig. Philip Plumb

Tel. (44) 2072151488

Fax (44) 2072151529

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

E-mail generico: 9834@dti.gsi.gov.uk

Sito Web: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Sig.ra Adinda Batsleer |
| Tel. (32-2) 286 18 61 |
| Fax (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Sig.ra Tuija Ristiluoma |
| Tel. (32-2) 286 18 71 |
| Fax (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| E-mail generico: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Sito Web: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Sig.ra Adinda Batsleer

Tel. (32-2) 286 18 61

Fax (32-2) 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Sig.ra Tuija Ristiluoma

Tel. (32-2) 286 18 71

Fax (32-2) 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

E-mail generico: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Sito Web: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Sig.ra. Kathleen Byrne |
| Tel. (32-2) 286 17 49 |
| Fax (32-2) 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| E-mail generico: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Sito Web: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Sig.ra. Kathleen Byrne

Tel. (32-2) 286 17 49

Fax (32-2) 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

E-mail generico: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Sito Web: http://www.efta.int

TURCHIA

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari n. 36 |
| 06510 |
| Emek — Ankara |
| Sig. Mehmet Comert |
| Tel. (90) 312 212 58 98 |
| Fax (90) 312 212 87 68 |
| E-mail: dtsabbil@dtm.gov.tr |
| Sito Web: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari n. 36

06510

Emek — Ankara

Sig. Mehmet Comert

Tel. (90) 312 212 58 98

Fax (90) 312 212 87 68

E-mail: dtsabbil@dtm.gov.tr

Sito Web: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Anno, numero di registrazione, Stato membro autore.

(2)  Periodo nel corso del quale il progetto non può essere adottato.

(3)  Senza scadenza, in quanto la Commissione ha accettato la motivazione di urgenza invocata dallo Stato membro autore del progetto.

(4)  Senza scadenza, in quanto si tratta di specificazioni tecniche o di altri requisiti o di regole relative ai servizi connessi con misure di carattere fiscale o finanziario, ai sensi dell'articolo 1, punto 11, secondo comma, terzo trattino, della direttiva 98/34/CE.

(5)  Procedura di informazione chiusa.

---

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/39

---

Notifica preventiva di una concentrazione

(Caso n. COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV)

Caso ammissibile alla procedura semplificata

(2005/C 324/10)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

| 1. | In data 12/12/2005 è pervenuta alla Commissione la notifica di un progetto di concentrazione in conformità all'articolo 4 del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio (1). Con tale operazione le imprese Santander Consumer Finance, S.A. («SCF», Spagna) appartenente al Gruppo Santander e Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. («SAG GEST», Portogallo) controllata da SGC-SGPS, S.A. acquisiscono ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera b), del regolamento del Consiglio il controllo in comune di Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. («Multirent», Portogallo), SAG International Finance Company Limited («SAG IFC», Ireland) e dell'intera attività di HBF Auto-Renting, S.A. («HBF business», Spagna) mediante acquisto di quote o azioni in una società di nuova costituzione che si configura come impresa comune. |
| --- | --- |

1.

In data 12/12/2005 è pervenuta alla Commissione la notifica di un progetto di concentrazione in conformità all'articolo 4 del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio (1). Con tale operazione le imprese Santander Consumer Finance, S.A. («SCF», Spagna) appartenente al Gruppo Santander e Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. («SAG GEST», Portogallo) controllata da SGC-SGPS, S.A. acquisiscono ai sensi dell'articolo 3, paragrafo 1, lettera b), del regolamento del Consiglio il controllo in comune di Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. («Multirent», Portogallo), SAG International Finance Company Limited («SAG IFC», Ireland) e dell'intera attività di HBF Auto-Renting, S.A. («HBF business», Spagna) mediante acquisto di quote o azioni in una società di nuova costituzione che si configura come impresa comune.

| 2. | Le attività svolte dalle imprese interessate sono le seguenti:






  — | SCF: servizi finanziari, soprattutto in Spagna, |
| --- | --- | --- |

2.

Le attività svolte dalle imprese interessate sono le seguenti:

—

SCF: servizi finanziari, soprattutto in Spagna,

| — | SAG GEST: distribuzione di auto e servizi finanziari in Portogallo, |
| --- | --- |

—

SAG GEST: distribuzione di auto e servizi finanziari in Portogallo,

| — | Multirent: servizi di leasing e di gestione delle flotte aziendali in Portogallo, |
| --- | --- |

—

Multirent: servizi di leasing e di gestione delle flotte aziendali in Portogallo,

| — | SAG IFC: acquisizione di crediti originate da Multirent, |
| --- | --- |

—

SAG IFC: acquisizione di crediti originate da Multirent,

| — | HBF business: servizio di leasing e di gestione delle flotti aziendali in Spagna. |
| --- | --- |

—

HBF business: servizio di leasing e di gestione delle flotti aziendali in Spagna.

| 3. | A seguito di un esame preliminare la Commissione ritiene che la transazione notificata possa rientrare nel campo d'applicazione del regolamento (CE) n. 139/2004. Tuttavia si riserva la decisione finale al riguardo. Si rileva che, ai sensi della comunicazione della Commissione concernente una procedura semplificata per l'esame di determinate concentrazioni a norma del regolamento (CE) n. 139/2004 (2) del Consiglio, il presente caso potrebbe soddisfare le condizioni per l'applicazione della procedura di cui alla comunicazione stessa. |
| --- | --- |

3.

A seguito di un esame preliminare la Commissione ritiene che la transazione notificata possa rientrare nel campo d'applicazione del regolamento (CE) n. 139/2004. Tuttavia si riserva la decisione finale al riguardo. Si rileva che, ai sensi della comunicazione della Commissione concernente una procedura semplificata per l'esame di determinate concentrazioni a norma del regolamento (CE) n. 139/2004 (2) del Consiglio, il presente caso potrebbe soddisfare le condizioni per l'applicazione della procedura di cui alla comunicazione stessa.

| 4. | La Commissione invita i terzi interessati a presentare le loro eventuali osservazioni sulla concentrazione proposta.
  Le osservazioni debbono pervenire alla Commissione non oltre dieci giorni dalla data di pubblicazione della presente comunicazione. Le osservazioni possono essere trasmesse alla Commissione per fax [fax n. (32-2) 296 43 01 o 296 72 44] o per posta, indicando il riferimento COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV, al seguente indirizzo:





  Commissione europea |
| --- | --- |
| Direzione generale Concorrenza |
| Protocollo Concentrazioni |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

La Commissione invita i terzi interessati a presentare le loro eventuali osservazioni sulla concentrazione proposta.

Le osservazioni debbono pervenire alla Commissione non oltre dieci giorni dalla data di pubblicazione della presente comunicazione. Le osservazioni possono essere trasmesse alla Commissione per fax [fax n. (32-2) 296 43 01 o 296 72 44] o per posta, indicando il riferimento COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV, al seguente indirizzo:

Commissione europea

Direzione generale Concorrenza

Protocollo Concentrazioni

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  GU L 24 del 29.1.2004, pag. 1.

(2)  GU C 56 del 5.3.2005, pag. 32.

---

III Informazioni

Commissione

| 21.12.2005 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 324/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 324/40

---

IL PROGRAMMA DAPHNE II (2004-2008)

per prevenire e combattere la violenza contro i bambini, i giovani e le donne e per proteggere le vittime e i gruppi a rischio

Invito a presentare proposte per progetti specifici cofinanziati — 2006

(Annulla e sostituisce 2005/C 320/09)

(2005/C 324/11)

È stato lanciato un invito a presentare proposte relativo al programma Daphne II. Le priorità, il testo integrale dell'invito, i moduli per la domanda e gli orientamenti possono essere consultati sul sito Web dedicato a Daphne:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/funding/daphne/funding_daphne_en.htm

Per fornire assistenza ai candidati per la preparazione delle loro proposte, è stato creato un helpdesk. Può essere contattato per e-mail al seguente indirizzo:
  daphne-helpdesk@transtec.be

Il modulo di domanda debitamente compilato e i suoi quattro allegati (in 4 copie cartacee + una copia elettronica su floppy disk o CD-ROM) devono essere inviati alla Commissione entro il 10 febbraio 2006 al seguente indirizzo:

| Commissione europea |
| --- |
| Direzione generale Giustizia, Libertà e Sicurezza (Unità C.4) |
| Ufficio LX 46 02/155 |
| B-1049 Bruxelles |

Commissione europea

Direzione generale Giustizia, Libertà e Sicurezza (Unità C.4)

Ufficio LX 46 02/155

B-1049 Bruxelles

La busta deve portare la dicitura «CANDIDATURA NEL QUADRO DEL PROGRAMMA DAPHNE II»

---