----

----

I Informacije

Računsko sodišče — Letni poročili za proračunsko leto 2004

----

RAČUNSKO SODIŠČE

V skladu z določbami člena 248 (1) in (4) Pogodbe ES, členov 143 in 181(2) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, ter členoma 116 in 135(2) Finančne uredbe z dne 27. marca 2003 v zvezi z 9. Evropskim razvojnim skladomje Računsko sodišče Evropskih skupnosti na zasedanju 28. septembra 2005 sprejelo svoji

LETNI POROČILI

za proračunsko leto 2004

Poročili sta bili skupaj z odgovori institucij na ugotovitve Sodišča poslani organoma, odgovornima za podeljevanje razrešnice in drugim institucijam.

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

(2005/C 301/01)

KAZALO

----

(1)  Priloge k Letnemu poročilu o izvrševanju proračuna so nahajajo na koncu te publikacije.

----

SPLOŠNI UVOD

----

(1)UL C 107, 30.4.2004.

(2)  COM(2005) 252 konč., 15.6.2005.

----

POGLAVJE 1

Izjava o zanesljivosti in podporne informacije

KAZALO

Izjava o zanesljivosti

Zanesljivost računovodskih izkazov

Zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij

Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti

Uvod

Zanesljivost računovodskih izkazov

Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna (prihodki in odhodki)

Konsolidirani računovodski izkazi

Akcijski načrt za posodobitev računovodskega sistema

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z izkazi

Pristop Sodišča k pripravi izjave o zanesljivosti

Rezultati revizije DAS za leto 2004

Sistem notranjih kontrol v Komisiji

Obseg revizije

Ravnateljske predstavitve Komisije

Napredek pri krepitvi sistema notranjih kontrol

Na poti k okviru notranje kontrole Skupnosti

IZJAVA RAČUNSKEGA SODIŠČA O ZANESLJIVOSTI

I.

Sodišče je v skladu z določbami člena 248 Pogodbe pregledalo „Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna in konsolidirane računovodske izkaze“ Evropskih skupnosti za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2004 (1). Revizijo je opravilo v skladu s svojimi revizijskimi usmeritvami in standardi, ki temeljijo na splošno sprejetih mednarodnih revizijskih standardih, prilagojenih kontekstu Skupnosti. Sodišče je z revizijo pridobilo razumno podlago za spodaj podano mnenje. Pri prihodkih je bil obseg revizijskega dela Sodišča omejen. Prvič zato, ker lastna sredstva iz naslova DDV in BNI temeljijo na makroekonomskih statistikah, kjer Sodišče ne more neposredno revidirati z njimi povezanih podatkov, drugič pa, ker revizije tradicionalnih lastnih sredstev ne morejo zajeti tistega dela uvoza, ki ni bil predmet carinskega nadzora.

Zanesljivost računovodskih izkazov

II.

Po mnenju Sodišča so bila „Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna in konsolidirani računovodski izkazi“ Evropskih skupnosti sestavljeni v skladu z določbami Finančne uredbe z dne 25. junija 2002 in računovodskimi načeli, pravili in metodami, določenimi v prilogah h konsolidiranim računovodskim izkazom (2). Razen učinkov ugotovitve v odstavku III odražajo resnično sliko prihodkov in odhodkov Skupnosti za zadevno proračunsko leto in njunega finančnega stanja ob koncu leta.

III.

Če učinkoviti postopki notranje kontrole za različne prihodke in predplačila niso vzpostavljeni, Sodišče ne more biti prepričano, da so bile transakcije v zvezi s postavko „razni dolžniki“ pravilno in v celoti evidentirane.

IV.

Ne da bi bilo zaradi tega vprašljivo mnenje iz odstavka II, želi Sodišče opozoriti na naslednje:

(a)

Računovodski sistem, uporabljen za pripravo računovodskih izkazov za leto 2004, tako kot v preteklosti ni bil zasnovan tako, da bi bilo zagotovljeno evidentiranje vseh sredstev in obveznosti.

(b)

Komisija je po uvedbi akcijskega načrta za posodobitev računovodskega sistema Evropskih skupnosti dosegla velik napredek pri uvajanju računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka do leta 2005. Vendar prilagoditve in potrditve, ki so nujne za zagotavljanje izvajanja novega računovodskega okvira v celoti, zamujajo.

Zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcij

V.

Sodišče na podlagi izsledkov svojih revizij meni, da so transakcije, povezane s konsolidiranimi letnimi računovodskimi izkazi Evropskih skupnosti, na področjih, kjer se izvajajo nadzorni in kontrolni sistemi, ki omogočajo ustrezno obvladovanje tveganj, tj. pri prihodkih, obveznostih, upravnih odhodkih in predpristopni strategiji, kot celota zakonite in pravilne. Poleg tega je revizija odhodkov skupne kmetijske politike (SKP), ki jo je opravilo Sodišče, pokazala, da je pravilno izvajan integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) učinkovit sistem za omejevanje tveganja nepravilnih odhodkov.

VI.

Ne da bi bilo zato vprašljivo mnenje iz odstavka V, Sodišče poudarja, da na področju predpristopne strategije v državah kandidatkah pri vseh programih in instrumentih še vedno obstajajo različno velika tveganja na ravni izvajalskih organizacij.

VII.

Potrebna so večja prizadevanja za učinkovito izvajanje nadzornih in kontrolnih sistemov in odpravljanje pomanjkljivosti, da bi se izboljšalo obvladovanje spremljajočih tveganj na naslednjih področjih, kjer napake še vedno pomembno vplivajo na plačila:

(a)

Pri odhodkih SKP je Sodišče vedno znova našlo dokaze, da je pri odhodkih, ki niso predmet IAKS ali pri katerih IAKS ni bil ustrezno izvajan, tveganje večje, ker sistemi kontrol niso tako učinkoviti. Pri subvencijah SKP, ki jih ne pokriva IAKS, pregledi po izvršenih plačilih ne zagotavljajo razumnega zagotovila glede skladnosti odhodkov z zakonodajo Skupnosti. Sodišče je sklenilo, da napake še vedno pomembno vplivajo na odhodke SKP kot celoto.

(b)

Pri strukturnih ukrepih je Sodišče znova odkrilo pomanjkljivosti pri upravljavskih in kontrolnih sistemih, ki jih je v različnem obsegu treba izboljšati, da bi bili povsem skladni z uredbenimi zahtevami, ki veljajo za učinkovito izvajanje tekočih upravnih pregledov in/ali neodvisnih pregledov vzorcev za dejavnosti iz programskega obdobja 2000–2006. Pri obeh programskih obdobjih (1994–1999 in 2000–2006) so bile pri odhodkih, navedenih v izjavah, na podlagi katerih Komisija izvrši plačila, odkrite številne napake v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo.

(c)

Pri notranjih politikah revizijske ugotovitve Sodišča o nadzornih in kontrolnih sistemih in z njimi povezanih transakcijah, kljub napredku na nekaterih področjih, ne nudijo zadostnega zagotovila glede zakonitosti in pravilnosti plačil. Obstaja verjetnost, da tveganje napak ne bo odpravljeno, če pravni okvir ne bo spremenjen tako, da bodo sistemi za povrnitev stroškov poenostavljeni, postopki in navodila, ki urejajo različne programe, pa natančneje pojasnjeni.

(d)

Pri zunanjih ukrepih se vpliv izboljšanja Komisijinih nadzornih in kontrolnih sistemov še ni pokazal na ravni izvajalskih organizacij, kjer je bilo na ravni plačil odkritih relativno veliko pogostih napak in napak s finančnim učinkom, povezanih s pomanjkanjem celovitega pristopa k nadziranju, kontroliranju in revidiranju teh organizacij.

VIII.

Sodišče opaža napredek, ki ga je Komisija dosegla pri izvajanju reforme svojega sistema notranjih kontrol, in pozitiven vpliv te reforme na zakonitost in pravilnost notranjega upravljanja odhodkov v Komisiji. Vendar je pri operativni učinkovitosti še vedno potreben dodaten napredek.

28. september 2005

Hubert WEBER

Predsednik

----

(1)  „Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna in konsolidirani računovodski izkazi“ sestavljajo Zvezek I letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2004.

(2)  Glej Prilogo 1, Zvezek 1 letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2004.

(3)  Glej Resolucijo Evropskega parlamenta (EP 353.338, odstavek 35) in priporočilo Sveta (6850/05 BUDGET 5, stran 8) glede razrešnice za leto 2003.

(4)  Računovodski izkazi zajemajo „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“ – ki zajemajo prihodke in odhodke za dano leto – ter „konsolidirane računovodske izkaze“ – ki zajemajo bilanco stanja, v kateri sta navedeni aktiva in pasiva ob koncu leta.

(5)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

(6)  Glej odstavek 1.18 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(7)  Odstavka 1.10–1.11.

(8)  Odstavek 1.11.

(9)  Pristopna pogodba, Priloga II, poglavje 15, točka 1(e) (UL L 236, 23.9.2003).

(10)  Člen 29 Finančne uredbe (UL L 248, 16.9.2002).

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 1259/1999 z dne 17. maja 1999 (UL L 160, 26.6.1999, str. 113) in Uredba Komisije (ES) št. 963/2001 z dne 17. maja 2001 (UL L 136, 18.5.2001, str. 4).

(12)  Glej odstavek 1.23 ter odstavke 1.10(e) in 1.14–1.15 letnih poročil Sodišča za leti 2002 in 2003.

(13)  Zajeti so v znesek pri raznih dolžnikih, naveden v odstavku 1.17.

(14)  Skupaj z 19,6 milijona EUR obresti.

(15)  Rezervacija za pokojnine je zajeta pod „Rezervacije za tveganja in stroške“.

(16)  Sporočilo Komisije – Posodobitev računovodskega sistema Evropskih skupnosti (COM(2002) 755 konč., 17.12.2002).

(17)  Glej tudi Resolucijo Evropskega parlamenta o razrešnici za proračunsko leto 2001, odstavek 23 (UL L 148, 16.6.2003).

(18)  Vendar je bilo od začetka pričakovano, da bo popolna integracija vseh lokalnih računovodskih sistemov trajala več kot dve leti, ki sta bili na voljo, odkar je Komisija sprejela načrt.

(19)  Ukrep 16 (računovodski okvir) Akcijskega načrta (COM(2002) 426 konč., 24.7.2002).

(20)  Ukrep 17 (osnovni finančni informacijski sistemi) Akcijskega načrta (COM(2002) 426 konč., 24.7.2002).

(21)  Preizkusi podatkov bodo izvedeni na poznejši stopnji te revizije.

(22)  1. Skupinsko računovodstvo, 2. Računovodski izkazi, 3. Stroški in obveznosti, 4. Prihodki in terjatve, 5. Predfinanciranje, 6. Neopredmetena osnovna sredstva, 7. Opredmetena osnovna sredstva, 8. Najemnine, 9. Zaloge, 10. Rezervacije, pogojna sredstva in obveznosti, 11. Finančna sredstva in obveznosti, 12. Pravice za zaposlene, 13. Menjava v tuje valute, 14. Poslovni izid leta, temeljne napake in spremembe računovodskih metod, 15. Razkritja, povezana s tretjimi stranmi.

(23)  Mednarodni računovodski standardi za javni sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), ki jih izdaja Mednarodna zveza računovodij (International Federation of Accountants, IFAC), če teh ni, pa Mednarodni računovodski standardi (International Accounting Standards, IAS)/Mednarodni standardi za poročanje o finančnem položaju (International Financial Reporting Standards, IFRS), ki jih izdaja Uprava za mednarodne računovodske standarde (International Accounting Standards Board (IASB)).

(24)  Člen 133(2) Finančne uredbe določa, da lahko v določenih primerih veljavna računovodska pravila odstopajo od mednarodno sprejetih standardov za javni sektor, če to opravičuje posebna narava dejavnosti Skupnosti.

(25)  Glej člen 129 Finančne uredbe z dne 25. junija 2002.

(26)  Pri predfinanciranju in operacijah, ki niso povezane z menjavo, ki jih IPSAS še ne zajema, se je skušalo upoštevati duha IPSAS.

(27)  Sodišče se je na tej stopnji preverjanja osredotočilo na priznavanje in obračunavanje predfinanciranja kot takšnega. Povezani vidiki, kot so ocena netekočega predfinanciranja (aktuarska metoda), ustvarjene obresti in menjava v tuje valute bodo zajeti na poznejši stopnji. Poleg tega je v času revizije še vedno potekala razprava o načrtovanih računovodskih popravkih, namenjenih usklajevanju vsebine, s katero je mišljeno predfinanciranje (npr. popravki z rezervacijami).

(28)  V skladu s členom 61(1)(e) Finančne uredbe je računovodja odgovoren za „določitev in potrjevanje računovodskih sistemov in po potrebi potrjevanje sistemov, ki jih določi odredbodajalec za pripravo ali utemeljevanje računovodskih informacij“. Člen 57 podrobnih pravil za izvajanje, ki se na to nanaša, določa, da „kadar sistemi za finančno poslovodenje, ki jih vzpostavi odredbodajalec, zagotavljajo podatke za računovodstvo institucije ali se uporabljajo za utemeljitev podatkov v tem računovodstvu, mora računovodja dati svoje soglasje k uvedbi ali spremembi takih sistemov.“

(29)  Generalni direktorati za informatiko, izobraževanje in kulturo, humanitarno pomoč, Evropski urad za sodelovanje EuropeAid in Evropski urad za izbiro osebja.

(30)  Generalni direktorat za zunanje zadeve, Urad za administracijo in izplačevanje osebnih pravic ter Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti.

(31)  Generalni direktorati za kmetijstvo in razvoj podeželja, za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za regionalno politiko, za raziskave ter za tisk in komunikacije.

(32)  Na primer na sedežu Združenih narodov ali v Franciji, Španiji, na Švedskem in v Združenem kraljestvu.

(33)  Glej odstavek 1.8 Letnega poročila Sodišča za leto 2002 in odstavek 1.25 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(34)  Kmetijstvo, strukturni ukrepi, notranje politike, zunanji ukrepi, upravne službe in predpristopna strategija.

(35)  Pri odhodkih Finančna uredba razlikuje med naslednjimi primeri (člen 53): Komisija izvršuje proračun centralizirano (upravni odhodki in notranje politike); upravljanje transakcij je deljeno z nacionalnimi organi držav članic (Jamstveni oddelek EKUJS in strukturni skladi); Komisija prenese izvrševanje nekaterih vidikov svojih dejavnosti na države upravičenke, potem ko je opravila predhodno preverjanje (predpristopna strategija) in Komisija lahko nekatere dejavnosti upravlja tudi skupaj z mednarodnimi organizacijami (glej Letno poročilo Sodišča za leto 2003, odstavek 1.57).

(36)  Drugi revizorji so vsaka javna ali zasebna oseba, ki je bila pozvana, da pripravi revizijsko oceno dejavnosti, ki se delno ali v celoti financirajo iz proračuna Skupnosti, vendar njena obveznost ne izvira iz predpisov Skupnosti.

(37)  Pri nekaterih institucijah (Sodišče Evropskih skupnosti in Odbor regij) Sodišče ni moglo upoštevati letnih poročil o dejavnostih, saj do zaključka revizije Sodišča še niso bila pripravljena (glej odstavek 9.13).

(38)Vpliv teh glavnih pridržkov na izjavo generalnega direktorja:

A: razumno zagotovilo, da sistemi notranjih kontrol zagotavljajo zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z izkazi, brez pridržkov ali z nepomembnimi pridržki.

B: razumno zagotovilo, da sistemi notranjih kontrol zagotavljajo zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z izkazi, s pridržki (< 2 % napak ali pomanjkljivosti sistemov, katerih finančni učinek je < 10 % zadevnega proračuna).

C: ni zagotovila (napake > 2 % ali pomanjkljivosti sistemov s finančnim učinkom > 10 % zadevnega proračuna).

(39)Vsebina izjav:

A: jasna in nedvoumna.

B: vsebuje netočnosti.

C: vsebuje netočnosti, ki so pomembne ali premalo utemeljene (na primer: zanemarjanje težav pri deljenem upravljanju, pokrivanje preteklega proračunskega leta, ni količinske opredelitve, neuporabni podatki).

(40)Pomembnost za revizijske zaključke Sodišča:

A: dovolj dokazil za zaključke Sodišča.

B: dovolj dokazil za zaključke Sodišča po popravkih.

C: nezadostna dokazila za zaključke Sodišča (npr. zaradi neustreznih ali pomanjkljivih podatkov).

(41)Razvoj:

+ izboljšanje

= nespremenjeno

– nazadovanje

(42)  Potem ko je Evropski parlament januarja 2000 Komisijo zaprosil, da racionalizira svojo upravo, je Komisija 5. aprila 2000 predložila Belo knjigo z naslovom „Reforma Komisije“ (COM(2000) 200).

(43)  Glej INTOSAI – Revizijski standardi, poglavje 1, točka 1.0.6(d): „Razvijanje ustreznih sistemov informiranja (...) in poročanja (...) bo omogočilo in poenostavilo postopke za obvezno javno predlaganje računov. Vodstvo je odgovorno za pravilnost in zadostnost oblike in vsebine računovodskih izkazov in drugih informacij.“ Sodišče meni, da so kazalniki zajeti v obseg ustreznega informiranja.

(44)  Ta postopek, ki ga je Evropski parlament predlagal v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2003 (glej odstavka 65 in 66), bi prav tako omogočil odzivanje na zahteve organov za razrešnico.

(45)  Letni poročili Računskega sodišča za proračunsko leto 2002, odstavki 1.68.–1.74, in za proračunsko leto 2003, odstavki 1.85–1.87.

(46)  Sodišče je oblikovalo svoje elemente spremljanja za izvrševanje ukrepov, predvidenih v Beli knjigi o reformi ali v akcijskih načrtih sinteznih poročil, izvrševanje standardov notranjega kontroliranja, nadaljnje ukrepanje glede pridržkov in ugotovitev v zvezi z izjavo o zanesljivosti, nadaljnje ukrepanje glede pridržkov generalnih direktorjev, oceno izvrševanja ključnih kontrol itn.

(47)  Sporočilo Komisije, Sinteza za 2004 (COM(2005) 256, 15.6.2005).

(48)  Nov horizontalni akcijski načrt zajema 12 ukrepov povezanih z naslednjimi področji: vprašanja vodenja, upravljanje na podlagi dejavnosti, finančno upravljanje ter poročanje in kadri.

(49)  Obvestilo generalnim direktorjem in vodjem služb – Okrožnica o poročilih o letnih dejavnostih za leto 2004 (SEC(2004) 1562, 3.12.2004).

(50)  Sporočilo Komisije: „Pregled izvajanja upravljanja na podlagi dejavnosti za leto 2002 v Komisiji, skupaj s pojasnilom metodologije za pripravo letnih poročil o dejavnostih“ (COM(2003) 28, 21.1.2003).

(51)  Generalni direktorji morajo navesti svoja merila za določitev praga pomembnosti, da se lahko ugotovi dejanski obseg pridržkov. Poleg pomembnosti, ki temelji na vrsti ali kontekstu, smernice določajo prag kot funkcijo proračuna za zadevno dejavnost, tj. 2 % vrednosti zadevne dejavnosti (COM(2003) 28, 21.1.2003). Kot je navedeno že v Letnem poročilu za proračunsko leto 2003 (odstavka 1.64–1.65), Sodišče meni, da ta pojem pomembnosti sam po sebi ni dovolj za opredelitev pomanjkljivosti sistemov. Generalni direktorji lahko odstopajo od teh meril, če menijo, da je to potrebno glede na okoliščine, ali če je pomanjkljivost pomembna sama po sebi. V takih primerih je treba izbiro novega praga ali drugega merila za pomembnost utemeljiti v letnem poročilu o dejavnostih.

(52)  Mnenje št. 2/2004 Računskega sodišča o modelu „enotne revizije“ (in predlog za okvir notranje kontrole Skupnosti).

(53)  Na primer kadar pridržki bistveno vplivajo na proračun generalnega direktorata.

(54)  Npr. generalni direktorati za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za podjetništvo in industrijo, za ribištvo in pomorske zadeve, za pravosodje, svobodo in varnost, za zunanje odnose, Eurostat in Urad za administracijo in izplačilo individualnih pravic.

(55)  Sprememba števila pridržkov med letoma 2003 in 2004 (–17) pomeni, da je bilo oblikovanih 6 novih pridržkov in umaknjenih 23 pridržkov za proračunsko leto 2003.

(56)  Člen 13 sinteznega poročila za leto 2001.

(57)  Ukrepi 5.4.5 „Pregled standardov notranjega kontroliranja“, 3.3.2 „Sporočanje“, 5.4.1 „Notranje kontrole v delegacijah“, 3.3.2 „Ocena obvladovanja tveganj“, 5.4.6 „Nadaljnje ukrepanje v službah“, 5.3.3A „Deljeno upravljanje“, 5.3.3B „Revizija v deljenem upravljanju“, 5.3.4 „Sofinanciranje“, 5.3.2A „Izterjava“, 5.3.7 „Računovodski okvir“, 3.3.2–3.3.3 „Koordinacija revizijske skupnosti Komisije in Odbora za spremljanje napredka revizije: revizijski pregled“ in 3.3.3 „Revizijska metodologija“ v Sintezi za leto 2002. Ukrepa 2 „Ovrednotenje procesa dekoncentracije“ in 7 „Interoperabilnost“ iz Sinteze za leto 2001. Ukrepa 11 in 74 „Razvoj podatkovne baze pravnih oseb in podatkovne baze pogodb“ iz Bele knjige.

(58)  Ukrep 4.4 „Metodologija za pripravo letnih poročil o dejavnostih“ iz Sinteze za leto 2002; ukrepi 87 „Pregled napredka, ki so ga dosegle službe Komisije v procesu spremembe“, 93 „Boljša koordinacija sodelovanja med uradom OLAF in drugimi službami“ in 94 „Neprepustnost zakonodaje in upravljanja pogodb za goljufije“ iz Bele knjige.

(59)  Notranje kontrole v delegacijah (ukrep 5.4.1 iz Sinteze za leto 2002); deljeno upravljanje in revizija v deljenem upravljanju (ukrepa 5.3.3A in 5.3.3B Sinteze za leto 2002); sofinanciranje (ukrep 5.3.4 Sinteze za leto 2002), interoperabilnost (ukrep 7 Sinteze za leto 2001), metodologija za letna poročila o dejavnostih (ukrep 4.4 Sinteze za leto 2002).

(60)  Ovrednotenje procesa dekoncentracije (ukrep 2 Sinteze za leto 2001), ocena obvladovanja tveganj (ukrep 3.3.2 Sinteze za leto 2002), nekateri vidiki, povezani z zanesljivostjo poslovnih knjig (izterjave, računovodski okvir in razvoj podatkovne baze pravnih oseb in podatkovne baze pogodb (ukrepa 5.3.2A in 5.3.7 iz Sinteze za leto 2002, ukrepa 11 in 74 Bele knjige).

(61)  Letno poročilo o notranji reviziji za leto 2003, v skladu s členom 86(3) Finančne uredbe, poročilo „Dokončanje ukrepa 87“ in poročilo o generalnih direkcijah RELEX.

(62)  Sporočilo Komisije „Dokončanje reforme: poročilo o napredku in ukrepi, ki jih je treba izvesti v letu 2004“ (COM(2004) 93, 10.2.2004).

(63)  Mnenje št. 2/2004 Računskega sodišča o modelu „enotne revizije“ (in predlog za okvir notranje kontrole Skupnosti), odstavek V.

(64)  Standardi št. 11 „analiza in obvladovanje tveganj“, 12 „ustrezne upravljavske informacije“, 14 „poročanje o neprimernem ravnanju“, 17 „nadzor“, 18 „dokumentiranje izjem“, 20 „dokumentiranje in odpravljanje pomanjkljivosti notranje kontrole“, 21 „revizijska poročila“ in 22 „oddelek za notranjo revizijo“.

(65)  Generalni direktorati za gospodarske in finančne zadeve, za kmetijstvo in razvoj podeželja, za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za ribištvo in pomorske zadeve, za regionalno politiko, za raziskave, za informacijsko družbo in medije, za širitev, za proračun, za kadrovske zadeve in upravo, za zdravje in varstvo potrošnikov, za humanitarno pomoč, Urad za sodelovanje EuropeAid in Eurostat.

(66)  Število temeljnih zahtev se je zmanjšalo s 74 na 71. Štiri zahteve, ohranjene v letu 2004, so bile v primerjavi z letom 2003 okrepljene.

(67)  Npr. generalni direktorati za konkurenco, za razvoj, za informatiko, za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, za podjetništvo in industrijo, za tisk in sporočanje, za regionalno politiko, za zunanje odnose, za zdravje in varstvo potrošnikov, za obdavčenje in carinsko unijo, Urad Evropskih skupnosti za izbiro osebja, Eurostat, Urad svetovalcev za evropske politike, Skupni raziskovalni center, Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju, Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu, Evropski urad za boj proti goljufijam, Urad za administracijo in izplačevanje osebnih pravic ter pravna služba.

(68)  Npr. generalni direktorati za proračun, za izobraževanje in kulturo, za gospodarske in finančne zadeve, za širitev, za ribištvo in pomorske zadeve, za informacijsko družbo in medije, za prevajanje, za energijo in transport, za tolmačenje, za pravosodje, svobodo in varnost, za raziskave, Evropski urad za sodelovanje EuropeAid, Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti.

(69)  Sporočilo Komisije, Strateški cilji 2005–2009, Evropa 2010: Partnerstvo za evropsko obnovo, blaginjo, solidarnost in varnost (COM (2005) 12, 26.1.2005).

(70)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu računskemu sodišču o časovnem načrtu za integriran okvir notranje kontrole (COM(2005) 252/4, 15.6.2005).

----

POGLAVJE 2

Upravljanje proračuna

KAZALO

Uvod

Ugotovitve

Več informacij v poročilu Komisije, kljub pomanjkljivi analizi

Večji proračun za večjo Unijo

Stopnja porabe za plačila se je povišala na 95 %

Manjši presežek

Tekoči programi porabe sredstev so dosegli pričakovano stopnjo porabe

Povečanje neporavnanih proračunskih obveznosti zaradi širitve

Neporavnane proračunske obveznosti ne predstavljajo pravnih obveznosti v celoti

Zaradi pravila leta n + 2 je bilo doslej sproščenih malo proračunskih sredstev

Neustrezno načrtovanje proračuna v času trajanja programov porabe

Zaključki in priporočila

----

(1)  Primer diferenciranih sredstev.

(2)  Glej odstavek 2.21 in Prilogo I za nadaljnje osnovne informacije o proračunu.

(3)  Ta dokument je letos zopet na voljo le na spletni strani Komisije – http://europa.eu.int/comm/budget/infos/publications_en.htm – čeprav člen 29 Finančne uredbe zahteva njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije.

(4)  Odstavek 2.4.

(5)  V skladu s členom 128 Finančne uredbe se to poročilo pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču.

(6)  Sprejel ga je Evropski parlament dne 18. decembra 2003 (UL L 54, 23.2.2004).

(7)  Sprememba proračuna št. 1/2004 z dne 9. marca 2004 (UL L 128, 29.4.2004, str. 1).

(8)  Uporaba „instrumenta prilagodljivosti“ omogoča financiranje jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni bilo možno financirati v mejah razpoložljivih zneskov. Instrument prilagodljivosti praviloma ne bi smel pokrivati enakih potreb dve leti zapored.

(9)  Brez spremembe proračuna št. 1/2004 za širitev, vendar s spremembami proračuna od številke 2 do 10/2004.

(10)  Glej odstavek 2.10 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(11)  Presežek ni rezerva, ki se jo lahko kopiči in nato v prihodnjih letih uporabi za financiranje odhodkov. Neporabljeni prihodki, ki jih predstavlja presežek, se izravnajo z lastnimi viri, ki bodo zbrani naslednje leto. Neporabljena odobrena sredstva za plačila, ki so posledica premajhne porabe, se večinoma razveljavijo in „izgubijo“.

(12)  Končni proračun za EU-15, ki ga je sprejel Evropski parlament 18. decembra 2003 (UL L 53, 23.2.2004).

(13)  Usklajena proračunska sredstva po upoštevanju sprememb proračuna (skupaj s sredstvi za širitev) in prenosov ter vključno s prenesenimi sredstvi iz leta 2003, sredstev, ki izhajajo iz prispevkov tretjih strani, ter drugimi prihodki za določen namen in sredstvi, ki so bila zopet dana na voljo.

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2004.

(14)  Vključuje razveljavitev neporabljenih prenesenih sredstev v znesku 276 milijonov EUR (2 074 milijonov EUR v letu 2003).

(15)  Preneseni znesek vključuje 1 263 milijonov EUR v zvezi z namenskimi sredstvi, ki jih zagotovi tretja stran, za katera se običajna pravila za razveljavitev prenosov ne uporabljajo (1 044 milijonov EUR leta 2003).

(16)  Popravek za prejete, vendar nenačrtovane namenske prihodke.

(17)  Razni elementi, ki se nanašajo predvsem na ponovno uporabljena prenesena sredstva in prispevke EFTA.

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2004.

(18)  Glej odstavek 2.26 Letnega poročila Sodišča za leto 2002 in odstavka 2.31 ter 2.47 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(19)  Glej odstavek 2.14 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(20)  Odobritve za plačila, ki pokrivajo namenske prihodke, so zaradi svoje drugačne narave podvržene posebnim pravilom. Glej odstavek 2.37 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(21)  Št. 10/2004 (UL L 80, 29.3.2005, str. 1).

(22)  Glej odstavek 2.12 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(23)  Odstavek 2.48 Letnega poročila Sodišča za leto 2003: „Neporavnane obveznosti za obdobje 2000–2006 so 2,3-krat večje od tekočih letnih plačil [...] in so v skladu z napovedjo Komisije.“

(24)  Diagram 7, Sporočilo Komisije: Razvoj izvrševanja proračuna strukturnih skladov, zlasti neporavnanih obveznosti (COM(2002) 528 konč., 20.9.2002). Za Kohezijski sklad ni bil izveden podoben postopek, čeprav saldo neporavnanih proračunskih obveznosti znaša 9,7 milijarde EUR.

(25)  Člen 76(3): „Odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, se lahko razporedi na več let v letne obroke samo, kadar tako določa temeljni akt ...“.

(26)  Glej zunajbilančne obveznosti v letnih računovodskih izkazih: postavka 6 zunajbilančne pasive.

(27)  „Do zamud pri zagonu programov za obdobje 2000–2006 je prišlo v glavnem zaradi upravnih in finančnih omejitev, povezanih z dokončanjem programov za obdobje 1994–1999.“ Stran 4, COM(2002) 528 konč.

(28)  Glej, na primer, odgovor Komisije na odstavek 2.48 Letnega poročila Sodišča za leto 2003: „Uporaba pravila leta N + 2 bi morala v naslednjih nekaj letih uravnotežiti stopnjo neporavnanih obveznosti ...“

(29)  4 % proračunskih sredstev, dodeljenih vsaki državi članici, je bilo razporejenih v rezervo za razdelitev najboljšim programom v treh obrokih, med letoma 2004 in 2006.

(30)  Na primer, ko je v skladu s pravilom leta n + 2 prišlo na Nizozemskem do razveljavitve dodeljenih proračunskih sredstev programa v višini 167 milijonov EUR, je bilo istemu programu iz rezerve na podlagi doseženih rezultatov dodeljenih 76 milijonov.

(31)  Odstavek 2.35: „... obstaja nevarnost, da države članice zahtevajo povračilo izdatkov, ki so neupravičeni, da se izognejo preklicu obveznosti.“

(32)  Razen ob koncu zadnjega leta določenega programskega obdobja.

(33)  Glej odstavek 2.12 in tabelo 2.3 Letnega poročila Sodišča za leto 2003.

(34)  Glej odgovor Komisije na odstavek 2.32 Letnga poročila za leto 2003.

----

POGLAVJE 3

Prihodki

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Tradicionalna lastna sredstva

Uvod

Ovrednotenje nadzornih in kontrolnih sistemov

Nadzorni in kontrolni sistemi Komisije

Nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah

Revizijske ugotovitve o transakcijah v proračunskem letu

Ugotovljeni zneski, ki Komisiji še niso dani na razpolago (računi B)

Proizvodne dajatve na sladkor

Lastna sredstva iz DDV/BND

Uvod

Ovrednotenje nadzornih in kontrolnih sistemov

Nadzorni in kontrolni sistemi Komisije

Nadzorni in kontrolni sistemi v državah članicah

Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev

Zaključki in priporočila

----

(1)  Vsebuje presežek iz prejšnjega proračunskega leta in razne prihodke.

(2)  Sklep Sveta št. 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 253, 7.10.2000, str. 42); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2028/2004 (UL L 352, 27.11.2004, str. 1).

(3)  V Estoniji, Grčiji, Franciji, Italiji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Poljskem, v Sloveniji, na Slovaškem, Finskem in v Združenem kraljestvu.

(4)  Člen 18 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000.

(5)  Svetovalni odbor za lastna sredstva, ustanovljen na podlagi člena 20 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, sestoji iz predstavnikov držav članic in Komisije ter zagotavlja povezavo med Komisijo in državami članicami pri zadevah v zvezi z lastnimi sredstvi. Preučuje vprašanja, ki zadevajo izvajanje sistema lastnih sredstev in ocenjevanje lastnih sredstev.

(6)  Zadnje je dokument COM(2003) 345 konč.: Četrto poročilo Komisije o delovanju ureditev za preglede za tradicionalna lastna sredstva (2000–2002).

(7)  Člena 4(13), 4(14) in 37 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

(8)  V Estoniji, Grčiji, Latviji, Litvi, na Poljskem, v Sloveniji, na Slovaškem in Finskem.

(9)  Treba je opozoriti, da se večine blaga ne carini na meji, temveč po tranzitu na blagovnih izpostavah v notranjosti države.

(10)  Glej Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru: „Preprosto okolje brez uporabe papirja pri carinskih in s trgovino povezanih zadevah“ (COM(2003) 452 končn., 24.7.2003).

(11)  Glej Letno poročilo za leto 2003, odstavek 3.9.

(12)  V Nemčiji, Estoniji, Španiji, Franciji, Latviji, Litvi, na Madžarskem, Nizozemskem, Poljskem, Slovaškem, Finskem, v Združenem kraljestvu.

(13)  Uradni obrazec, ki se uporablja za pisno carinsko deklaracijo blaga v okviru običajnega postopka za njegov vnos v carinski postopek ali njegov ponovni izvoz v skladu s členom 182(3) zakonika, je enotna upravna listina (Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1)).

(14)  Sporočilo Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru: „Preprosto okolje brez uporabe papirja pri carinskih in s trgovino povezanih zadevah“.

(15)  Posebno poročilo št. 13/98 o uporabi tehnik analize tveganja pri carinskem nadzoru in carinjenju blaga.

(16)  Uredba Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 648/2005 z dne 13. aprila 2005 o spremembah Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 117, 4.5.2005, str. 13).

(17)  Navedeni so bruto zneski pred odbitki, kot sledi:

(18)  Glede izvora teh vknjižb glej Posebno poročilo Sodišča št. 4/98 o uvozu z nižjo stopnjo dajatev ter prodaji novozelandskih mlečnih izdelkov in švicarskega sira. Končne razveljavitve so bile rezultat sodnega postopka in so bile v odpisih iz prejšnjih let že upoštevane. Izterjani znesek (11,6 milijona GBP) je bil Komisiji dan na razpolago na običajen način.

(19)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2028/2004 z dne 16. novembra 2004 o spremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000 o izvajanju Sklepa 94/728/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 352, 27.11.2004, str. 1).

(20)  Poleg tega je sedem držav članic, ki imajo na svojih računih B le majhne zneske (skupaj manj kot 0,1 % skupnega salda računov B), menilo, da so izterljivi celotni zneski.

(21)  Glej Letno poročilo za leto 2003, odstavek 3.40.

(22)  Uredba Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

(23)  Sklep Sveta 2000/597/ES, Euratom, člen 2(3).

(24)  Uredba Komisije (ES) št. 314/2002 z dne 20. februarja 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje sistema kvot v sektorju sladkorja (UL L 50, 21.2.2002, str. 40).

(25)  COMEXT je naziv Eurostatove referenčne podatkovne baze, ki vsebuje zunanjetrgovinske statistične podatke.

(26)  Odstavek 61.

(27)  Odstavek 5.19.

(28)  Evropski sistem računov 1995 (Priloga A k Uredbi Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (UL L 310, 30.11.1996, str. 1) se uporablja za sestavljanje nacionalnih računov za namene Skupnosti, vključno za namene lastnih virov sredstev iz BND (Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) (UL L 181, 19.7.2003, str. 1)).

(29)  Poročilo o prihodkih iz DDV je dokument, ki ga sestavijo države članice in vsebuje podatke, s pomočjo katerih se določa osnova za DDV. Osnova za DDV predstavlja podlago za izračun lastnih sredstev iz DDV in je potrebna za kontrolo, ki jo izvaja Komisija (člena 7 in 11 Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončni enotni ureditvi zbiranja lastnih sredstev, pridobljenih iz davka na dodano vrednost (UL L 155, 7.6.1989, str. 9)).

(30)  Deset od 28 jih zadeva nadaljnjo razčlenitev obstoječih pridržkov.

(31)  Pridržki so pomembno orodje Komisije, s katerim zagotavlja, da se lahko popravki v poročilih držav članic o DDV izvedejo tudi po preteku roka 4 let, ki je omenjen v zakonodaji Skupnosti.

(32)  Povprečno na dve leti.

(33)  Nemčija, Italija, Nizozemska, Finska in Švedska.

(34)  Glej člena 3 in 4 Uredbe Sveta(EGS, Euratom) št. 1553/89.

(35)  Na primer pridržek glede „popravka za mala podjetja“ za Nemčijo, ki je veljal od leta 1991 do leta 2001 in ki je bil leta 1995 predmet inšpekcijskega pregleda ter posledično podaljšan in leta 2004 odpravljen (z izjemo pridržka za leto 2000), ter pridržek glede „avtomobilskega nadomestila“ za Avstrijo, izražen leta 1 999 v zvezi s poročili o prihodkih iz DDV za obdobje 1995–2001.

(36)  V Italiji metode, ki so bile uporabljene za pridobitev obvezne razčlenitve končne potrošnje gospodinjstev in odhodkov za bruto investicije v osnovna sredstva (gross fixed capital formation), niso bile povsem zanesljive.

(37)  Dokument temelji na skupnem vzorcu, po katerem državni statistični uradi Eurostatu vsako leto sporočajo vrednosti BND.

(38)  Glej zapisnik 2. sestanka odbora za BND s 25.–26. marca 2004, na katerem je odbor sprejel predlagano strukturo vprašalnika in poročila o kakovosti za leto 2004.

(39)  Opisi statističnih metod za BND za 10 novih držav članic bodo predvidoma pripravljeni leta 2006.

(40)  GIAQ je standardni vprašalnik, ki ga uporablja Eurostat za nadzor opisov statističnih metod za BND; GIAQ vsebuje 277 vprašanj, ki obsegajo široko tematsko področje.

(41)  Eurostat na osnovi že obstoječih študij ocenjuje, da znaša 1–2 % BND.

(42)  Belgija, Danska, Francija, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo.

(43)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003, zlasti členi 2, 3 in 5.

(44)  Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Madžarska, Poljska in Združeno kraljestvo.

(45)  Ta element se v celoti izvaja v Združenem kraljestvu.

(46)  Ta element se v celoti izvaja v Nemčiji, na Poljskem in v Združenem kraljestvu.

(47)  Izvaja se le v Franciji in v Združenem kraljestvu.

(48)  Glej Letno poročilo za leto 2002, odstavek 3.38.

----

POGLAVJE 4

Skupna kmetijska politika

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg revizije

Nadzorni in kontrolni sistemi

IAKS

Pregledi po izvršenih plačilih v skladu z Uredbo (EGS) št. 4045/89 – zaostanki in nezadostni podatki o rezultatih opravljenih pregledov

Fizični pregledi subvencioniranih izvozov kmetijskih proizvodov – vrednost pregledanih transakcij in neznanih nepravilnosti

Potrditev obračunov

Vzorec transakcij, ki ga je pregledalo Sodišče

Letno poročilo generalnega direktorja za kmetijstvo o dejavnostih za leto 2004

Nekaj izboljšav v primerjavi s prejšnjim letom

Standardi notranjega kontroliranja – nekateri standardi se ne izvajajo v celoti

Ocena Sodišča o področjih porabe SKP

Programi pomoči na površino

Programi premij za živali

Subvencije, izplačane na podlagi proizvedenih količin

Razvoj podeželja

Drugi odhodki

Zaključek in priporočila

Splošni zaključek

Pregledi po izvršenih plačilih

Potrditev obračunov

Letno poročilo generalnega direktorja za kmetijstvo o dejavnostih

Priporočila

Nove države članice: prehod

Akreditacija plačilnih agencij EKUJS v novih državah članicah

SAPARD – zadovoljiv nadzor, vendar nekatere pomanjkljivosti pri oceni zahtevkov

Nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih ugotovitev

Skupna ureditev trga za banane

Predfinanciranje izvoznih nadomestil

Krompirjev in žitni škrob

Glavne ugotovitve v posebnih poročilih

Gozdarski ukrepi v okviru politike razvoja podeželja

Kmetijska okoljska podpora

----

(1)  Komisija lahko na tej stopnji zavrne odhodek na podlagi ugotovitev certifikacijskih organov (glej odstavek 4.3(f)).

(2)  Drugo: pomoč za proizvodnjo, predelavo ali porabo, ki se plačuje proizvajalcem, organizacijam proizvajalcev ali predelovalcem, in administrativni odhodki.

(3)  Intervencije: javno in zasebno skladiščenje, ukrepi za umik sadja in zelenjave, obvezna in prostovoljna destilacija.

(4)  Nemčija (Turingija, Posarje), Grčija, Španija (Castilla y Leon) in Združeno kraljestvo (Škotska).

(5)  V letu 2003 so odhodki v zvezi z IAKS v Grčiji znašali 868 milijonov EUR (ta znesek ne vključuje odhodkov za tobak, bombaž, oljčno olje, ki jih IAKS pokriva posredno).

(6)Pomoč na površino: v enem pregledanem poročilu lokalni inšpektor trdi, da je z merilnim trakom izmeril 85 parcel v enem dnevu, ne da bi poročal o kakršnih koli odstopanjih. Druga lokalna skupina dveh inšpektorjev poroča, da je izmerila 223 parcel z GPS v enem dnevu ne da odkrila kakršna koli odstopanja. V letu za vložitev zahtevkov 2003 je skupina dveh inšpektorjev poročala, da je preverila območje 653 parcel, ne da bi odkrila kakršna koli odstopanja. Glede na izkušnje pri meritvah površin in odstopanjih se zdijo ti rezultati malo verjetni.

Premije za ovce: Inšpekcijski pregledi so razkrili pomembne razlike v čredi 470 ovac, za katero se je trdilo, da se število ni spreminjalo od leta 2002 do 2004. Razlike so bile pokrite s prijavo izgub (70, 192 in 239 živali je bilo izgubljenih v letih 2002, 2003 oziroma 2004) zaradi naravnih okoliščin (bolezni in volkovi). Izgube so podpirala potrdila lokalne veterinarske postaje. Vendar pa kmet ni imel dokazila, s katerim bi upravičil, kako je znova povečal število živali v čredi.

(7)  Uredba Sveta (EGS) št. 4045/89 z dne 21. decembra 1989 (UL L 388, 30.12.1989, str. 18).

(8)  Letno poročilo 2003, odstavek 4.15(b).

(9)  Letno poročilo 2003, odstavek 4.15(a).

(10)  Uredba Sveta (EGS) št. 386/90 (UL L 42, 16.2.1990, str. 6).

(11)  Sodišče je kot del svojih cikličnih pregledov različnih vidikov nalog plačilnih agencij pregledalo tudi preiskavo Komisije, ki se je začela leta 2002, o tem, kako plačilne agencije prenašajo določene funkcije na druge organe. Poročila Komisije kažejo dve skupni pomanjkljivosti: plačilne agencije niso izvajale ustreznega nadzora nad pooblaščenimi organi in niso podrobno opredelile vloge pooblaščenih organov. Komisija je odkrila predvsem zelo razširjene pomanjkljivosti pri upravljanju organov, ki jih je pooblastila AGEA (Italija): pomanjkljivosti so se nadaljevale tudi v letih 2003 in 2004.

(12)  Število primerov v vrednosti nad 4 000 EUR, o katerih se poroča v skladu z Uredbo (EGS) št. 595/91.

Vir:„Povzetek letnih poročil držav članic za leto 2003“ in „Povzetek letnih poročil držav članic za leto 2002“, Komisija, GD AGRI D03.

(13)  Ločeni obračuni, izvzeti iz odločbe o finančni potrditvi z dne 13. maja 2005.

(14)  Sodišče je pregledalo poročila in potrdila teh 25 plačilnih agencij, med katerimi je bil izbran vzorec transakcij za preizkus.

Opomba: Menjalni tečaji za države članice, ki niso v območju EUR: Češka: 30,031; Danska: 7,4502; Estonija: 15,6466; Madžarska: 247,25; Latvija: 0,6960; Litva: 3,4528; Poljska: 4,0876; Slovaška: 38,75; Slovenija: 239,7; Švedska: 9,1687; Združeno kraljestvo: 0,6867.

Vir: Zbirno poročilo Komisije o finančni potrditvi obračunov Jamstvenega oddelka EKUJS za 2004.

(15)  Člen 3 Uredbe (ES) št. 1663/95.

(16)  Rok 30. april ni bil upoštevan zaradi težav s prevajanjem.

(17)  Glavni razlogi, zaradi katerih ti obračuni niso bili potrjeni, so bili: certifikacijski organ ni ovrednotil finančnega vpliva vseh odkritih napak (Bayern-Umwelt, (DE) AGEA, (IT)); neustrezna revizija s strani certifikacijskih organov za Luksemburg, omejitev obsega revizije v Madridu (ES) in neizvajanje pregledov na kraju samem s strani SDE (FR).

(18)  Certifikacijski organi so odkrili pomembno napako (več kot 1 % prijavljenih odhodkov), ki vpliva na celoten obračun ali določena področja, v 7 plačilnih agencijah (Navarra, Baden-Wurttemberg, Bayern-Umwelt, IFADAP, Regija Wallonne, ONIVINS in SDE). Komisija je prišla do enakih zaključkov za tri druge plačilne agencije (La Rioja, ODEADOM in ONIFLHOR). Poleg tega namerava Komisija izvršiti korekcije na podlagi finančnih napak, odkritih v še v štirih drugih plačilnih agencijah (Andaluzija, Kanarski otoki, Forestry Commission in SERAD).

(19)  Odločbe Komisije 2004/136/ES (UL L 40, 12.2.2004, str. 31), 2004/457/ES (UL L 156, 30.4.2004, str. 47) in 2004/561/ES (UL L 250, 24.7.2004, str. 21).

(20)  Zneski iz teh odločb o skladnosti so bili odšteti od odhodkov za leto 2004.

(21)  Pavšalne korekcije se uporabljajo, kot sledi: 2 %, kadar so glavne kontrole zadovoljive, sekundarne kontrole pa so delno ali v celoti neučinkovite; 5 %, kadar so glavne kontrole opravljene, vendar ne tolikokrat, tako pogosto ali tako strogo, kot je določeno v predpisih, tveganje izgube za Sklad pa je visoko; 10 %, kadar ena ali več glavnih kontrol ne deluje in tako ni mogoče določiti upravičenosti ali zakonitosti zahtevka, rezultat pa je visoko tveganje izgube za Sklad.

(22)  Leta 1999 je Komisija prvič sprejela odločbe o skladnosti po revidiranem postopku za potrditev obračunov, ki je bil uveden leta 1996.

(23)  Letno poročilo o dejavnostih 2004, oddelek 3.2.1.1.

(24)  Letno poročilo o dejavnostih 2004, odstavek 4.2.2.

(25)  Kritični vidik preverjanja zakonitosti in pravilnosti transakcij je obstoj in natančnost podatkov, ki jih prijavijo upravičenci, od katerih je mnoge mogoče preveriti le s fizičnim inšpekcijskim pregledom na ravni končnega upravičenca. Takšno kritje bi pomenilo močnejšo in preglednejšo verigo odgovornosti za porabo SKP. Komisija bi tako dobila večje zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij. Glej Mnenje Sodišča št. 2/2004 o modelu enotne revizije, odstavki 21, 41 in 42 in št. 1/2005 o financiranju SKP, odstavek 24.

(26)  Glej Mnenje št. 2/2004 o modelu enotne revizije, odstavka 57 in 58.

(27)  Za ocenjevanje stopnje nepravilnosti bi bilo treba jasno opredeliti primerno metodo vzorčenja (Mnenje št. 2/2004 o modelu enotne revizije, odstavek 48) ter preverjati zakonitost in pravilnost odhodkov na ravni upravičenca (Mnenje št. 1/2005 o financiranju SKP, odstavek 24).

(28)  Cilj odločb o skladnosti je izključiti odhodke iz financiranja Skupnosti, če Komisija ugotovi, da niso bili izvedeni skladno s predpisi Skupnosti (Uredba Sveta (ES) št. 1258/1999, člen 7(4). Te odločbe so (v večini primerov) pavšalne korekcije zaradi nedelovanja glavnih elementov v sistemih kontrol.

(29)  ICS 11 (analiza tveganj), ICS 12 (upravljavske informacije), ICS 14 (poročanje o neprimernem ravnanju), ICS 17 (nadzor), ICS 18 (evidentiranje izjem), ICS 20 (pomanjkljivosti notranjih kontrol), ICS 21 (revizijska poročila) in ICS 22 (oddelek za notranjo revizijo).

(30)  ICS 11 (analiza tveganja) – akcijski načrt za obravnavanje tveganj v letu 2004 ni bil pripravljen.

ICS 12 (upravljavske informacije) – poročanje o „kvalitativnih vidikih“, kot je izvajanje letnega organizacijskega načrta, še ni zadovoljivo.

ICS 17 (nadzor) – učinkovit nadzor finančnih dejavnosti, ki ga izvajajo odredbodajalci, je dvomljiv in ni dokazov o postopkih naknadne kontrole).

ICS 18 (evidentiranje izjem) – udeležene enote niso izpolnile zahtev v zvezi z evidentiranjem.

(31)  Odstotek izraženih površin, za katere je kmet, pri katerem se opravlja inšpekcijski pregled, vložil zahtevek.

(32)  Odstotek pregledanih zahtevkov.

(33)  Odstotek površin, ki jih ni bilo najti v pregledanih zahtevkih.

(34)  Geografski informacijski sistem povezuje določanje parcel, registre in fotografije iz zraka, kar omogoča administrativne preglede števila in lokacije oljk.

(35)  Hitri pregledi so v glavnem pregledi dokumentacije.

(36)  Portugalska ne izvaja hitrih pregledov.

Vir: Letna poročila grških, španskih, italijanskih in portugalskih agencij za oljčno olje za leti 2002–2003.

(37)  Skupni odhodki za razvoj podeželja, vključno z usmerjevalnim oddelkom EKUJS, so znašali 8 805 milijonov EUR.

(38)  Dvanajst zadevnih plačilnih agencij je: regiji Katalonija in Madrid (Španija), Agea (Italija), Bayern Umwelt in Posarje (Nemčija), Ministere de l'Agriculture (Luksemburg), INGA in IFADAP (Portugalska), OPEKEPE (Grčija), Valonska regija (Belgija), CNASEA in SDE (Francija).

(39)UL L 67, 14.3.1991, str. 11.

(40)  Letno poročilo 2003, odstavka 4.15 in 4.16.

(41)  Prag pomembnosti je bil določen v višini 1 % odhodkov, ki jih je prijavila plačilna agencija. Certifikacijski organi so uporabili statistično vzorčenje za pregled 26 000 transakcij na ravni plačilnih agencij.

(42)  Mnenje št. 1/2005 o financiranju SKP, odstavek 24.

(43)  Češka, Litva, ARR (Poljska), Slovenija in Slovaška.

(44)  Estonija, Malta.

(45)  V zvezi s prilogo k Uredbi Komisije (ES) št. 1663/95 z dne 7. julija 1995, Smernice za merila za akreditacijo kot plačilna agencija in Smernica Komisije št. 1 (dokument VI/5168/96 rev. 1).

(46)  Vključno predplačila, vrednostni papirji in dolžniki.

(47)  Točka 4 priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1663/95 dovoljuje, da se naloga izdaje odobritev in/ali tehnične storitve (npr. inšpekcijski pregled na kmetijskem posestvu) pod posebnimi pogoji poverijo drugim organom.

Vir: Akreditacijska poročila, ki so jih pooblaščeni organi poslali Sodišču.

(48)  Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 87), ki se izvaja z Uredbo Komisije (ES) št. 2222/2000 (UL L 253, 7.10.2000, str. 5).

(49)  Češka republika, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Slovenija, Slovaška, Bolgarija in Romunija.

(50)  Na primer v eni od držav upravičenk SAPARD je zaradi pomanjkanja osebja in nepričakovano velikega števila prejetih vlog ob izteku roka ostalo nerešenih 50 % vlog.

(51)  Letno poročilo 2003, odstavek 8.47.

(52)  Letno poročilo 2003, odstavek 8.33.

(53)  V skladu z večletnim sporazumom o financiranju (oddelek B, člen 4.2.e) se stroški za vse storitve, dobave in dela, ki presegajo vnaprej določen znesek, za katere upravičenec ni pridobil ponudbe od vsaj treh dobaviteljev, štejejo za neupravičene.

(54)  V ugotovitvah je bilo poudarjeno, da ni bilo treh veljavnih ponudb, da so bile ponudbe od manj kot treh dobaviteljev; da je bila brez utemeljitve sprejeta ponudba, ki ni bila najcenejša.

(55)  Letno poročilo 2003, odstavek 8.43.

(56)  Posebno poročilo št. 7/2002.

(57)  Priporočilo Sveta z dne 7. marca 2003 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvrševanje proračuna – SN 1376/03, Priloga 7.

(58)  SEC(2002) 1378 konč., str. 12.

(59)  COM(2005) 50 konč.

(60)UL L 47, 25.2.1993, str. 1.

(61)  Uredba Sveta (EGS) št. 404/93, člen 16(1).

(62)  Dokument Sveta 14 217/04 z dne 4. novembra 2004, tabela 2. Glede na posebno poročilo Sodišča št. 7/2002 je leta 2000 znašala 11 200 EUR/ha.

(63)  COM(2004) 247 konč., str. 13.

(64)  Sklep Evropskega parlamenta o podelitvi razrešnice 2002, oddelek III, točka 149.

(65)  Uredbi Komisije (ES) št. 444/2003 (UL L 67, 12.3.2003, str. 3) in (ES) št. 2010/2003 (OJ L 297, 15.11.2003, str. 13) o horizontalnih ukrepih in sektorske uredbe Komisije (ES) št. 456/2003 (govedina) (UL L 69, 13.3.2003, str. 18), (ES) št. 500/2003 (žita) (UL L 74, 20.3.2003, str. 19) in (ES) št. 740/2003 (predelano blago) (UL L 106, 29.4.2003, str. 12).

(66)  Sodišče je revidiralo sisteme v 3 državah članicah, ki predstavljajo 70 % odhodkov (Nemčija, Francija in Nizozemska).

(67)  Priporočilo Sveta z dne 5. marca 2002 o razrešnici Komisiji za izvrševanje proračuna za leto 2000 – SN 1651/02.

(68)  Sklep Evropskega parlamenta o podelitvi razrešnice za leto 2000, odstavek 59 resolucije (UL L 158, 17.6.2002, str. 16).

(69)  Ocena politike Skupnosti za škrob in škrobne izdelke (2002), LMC International, Oxford.

(70)  Posebno poročilo št. 9/2004.

(71)  Posebno poročilo št. 3/2005.

PRILOGA 1

Razvoj ključnih ugotovitev – Kmetijstvo

PRILOGA 2

Elementi spremljanja IAKS

Vir: Pregled sistemov IAKS v plačilnih agencijah s strani Računskega sodišča.

----

POGLAVJE 5

Strukturni ukrepi

KAZALO

Uvod

Financiranje strukturnih ukrepov in njihovi cilji

Upravljavski in kontrolni sistemi za strukturne ukrepe: glavne uredbe in postopki

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Cilj in obseg revizije

Revizija upravljavskih in kontrolnih sistemov

Izvajanje standardov notranjega kontroliranja: napredek, čeprav so potrebna dodatna prizadevanja

Izvajanje operativnih programov: v tem obdobju je treba izboljšati sisteme, da bo dosežena skladnost z uredbami

Zapiranje programov iz programskega obdobja 1994–1999: zamude in pomanjkljivosti sistemov pri doseganju skladnosti z uredbami

Rezultati preizkusov podatkov pri projektih

Delo drugih revizorjev

Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev: boljše informacije, vendar neustrezni pridržki

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev iz prejšnjih izjav o zanesljivosti: potrebni so nadaljnji ukrepi Komisije

Zaključki in priporočila

Zaključki

Priporočila

Izvajanje instrumenta strukturnih politik v predpristopnem obdobju: Komisija je opredelila pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev v Posebnem poročilu št. 3/2002 o pobudi Skupnosti na področju zaposlovanja – Integra

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ugotovitev v Posebnem poročilu št. 4/2002 o lokalnih ukrepih na področju zaposlovanja

----

(1)  To so lahko nacionalni ali regionalni programi, sestavljeni iz vrste ukrepov, v okviru katerih lahko morebitni upravičenci zaprosijo za sredstva.

(2)  V EU15: Grčija, Španija, Irska (do 31.12.2003) in Portugalska. Od 1. maja 2004 še: Ciper, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška.

(3)  V letu 2004: Bolgarija in Romunija. Za nove države članice so bili prejšnji projekti ISPA preneseni v kohezijski sklad.

(4)  V Bolgariji in Romuniji.

(5)  Brez ISPA.

(6)  Brez ISPA.

(7)  2 787 milijonov EUR (v tekočih cenah) od tega zneska, ki so sredstva ISPA, dodeljena osmim novim državam članicam v obdobju 2002–2003, se zdaj v skladu s pristopno pogodbo upravlja v okviru kohezijskega sklada.

(8)  Plačilni sistem za kohezijski sklad in ISPA temelji na enkratnem predplačilu, vmesnih plačilih, ki ustrezajo dejanskim odhodkom, in končnem plačilu.

(9)  To zadeva štiri generalne direktorate Komisije: Generalni direktorat za regionalno politiko (GD REGIO) za ESRR, kohezijski sklad in ISPA; Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti (GD EMPL) za ESS; Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja (GD AGRI) za usmerjevalni oddelek EKUJS in Generalni direktorat za ribištvo in pomorske zadeve (GD FISH) za FIUR. GD REGIO ima usklajevalno vlogo pri zadevah, ki se nanašajo na vse sklade, kot je razvoj upravljavskih pobud ali izdajanje tehničnih navodil za države članice.

(10)  Finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 356, 31.12.1977, str. 1).

(11)  Uredba Sveta (EGS) št. 2081/93 z dne 20. julija 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2052/88 o nalogah strukturnih skladov in njihovi učinkovitosti ter o medsebojnem usklajevanju njihovih dejavnosti in usklajevanju z dejavnostmi Evropske investicijske banke in drugih obstoječih finančnih instrumentov (UL L 193, 31.7.1993, str. 5); Uredba Sveta (EGS) št. 2082/93 z dne 20. julija 1993 o spremembi Uredbe (EGS) št. 4253/88 o določitvi pravil za izvajanje Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede medsebojnega usklajevanja različnih strukturnih skladov in usklajevanja z dejavnostmi Evropske investicijske banke in drugih obstoječih finančnih instrumentov (UL L 193, 31.7.1993, str. 20).

(12)  Uredba Komisije (ES) št. 2064/97 z dne 15. oktobra 1997 o določitvi podrobne ureditve za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 4253/88 o finančni kontroli dejavnosti, ki jih sofinancirajo strukturni skladi, s strani držav članic (UL L 290, 23.10.1997, str. 1). Sisteme za kohezijske sklade ureja Uredba Sveta (EGS) št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi kohezijskega sklada (UL L 130, 25.5.1994, str. 1).

(13)  Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija o splošnih določbah o Strukturnih skladih (UL L 161, 26.6.1999, str. 1).

(14)  Uredba Komisije (ES) št. 438/2001 z dne 2. marca 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 glede sistemov upravljanja in nadzora pomoči, dodeljene v okviru Strukturnih skladov (UL L 63, 3.3.2001, str. 21). Sisteme za ISPA ureja Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 z dne 21. junija 1999 o vzpostavitvi instrumenta strukturne politike v predpristopnem obdobju (UL L 161, 26.6.1999, str. 73).

(15)  Uredba Komisije (ES) št. 448/2001 z dne 2. marca 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 glede postopkov izvajanja finančnih popravkov pri pomoči iz strukturnih skladov (UL L 64, 6.3.2001, str. 13).

(16)  Uredba (ES) št. 1260/1999 od držav članic izrecno zahteva, da imenujejo upravljavske in plačilne organe. Upravljavski organ je javni ali zasebni organ na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki ga država članica imenuje za upravljanje programa (največkrat oddelek v nacionalnem ministrstvu ali regionalni ali lokalni organ oblasti). Plačilna agencija je nacionalni, regionalni ali lokalni organ ali telo, ki ga država članica imenuje za pripravo in pošiljanje zahtevkov za plačila ter prejemanje plačil Komisije (na primer oddelek zunaj upravljavskega organa v nacionalnem, regionalnem ali lokalnem organu oblasti).

(17)  Zahtevke lahko vložijo zasebniki ali združenja, zasebne ali javne družbe ali pa lokalni, regionalni ali nacionalni organi.

(18)  Kot je finančna služba ali oddelek za notranjo revizijo v nacionalnem, regionalnem ali lokalnem organu oblasti.

(19)  Standard 11 „analiza in obvladovanje tveganj“, standard 12 „upravljavske informacije“, standard 14 „poročanje o neprimernem ravnanju“, standard 17 „nadzor“, standard 18 „poročanje o izjemah“, standard 20 „dokumentiranje in popravljanje pomanjkljivosti notranjih kontrol“, standard 21 „revizijska poročila“ in standard 22 „enota za notranjo revizijo“.

(20)  2000–2006: Švedska (Södra Skogslän) ESS Cilj 1 1999SE161DO002; Italija (Apulija) usmerjevalni oddelek EKUJS Cilj 1 1999IT161PO009.

(21)  1994–1999: Združeno kraljestvo (Zahodna Škotska) ESRR Cilj 2 97UK16004.

(22)  1994–1999: Španija (Asturija) ESRR Cilj 1 94ES16002.

(23)  2000–2006: Belgija ESS Cilj 3 1999BE053DO002.

(24)  2000–2006: Švedska (Södra Skogslän) ESS Cilj 1 1999SE161DO002.

(25)  2000–2006: Združeno kraljestvo (Severovzhodna Anglija) ESRR Cilj 2 2000GB162DO004.

(26)  1994–1999: Španija (Valencia) usmerjevalni oddelek EKUJS Cilj 1 94ES06019.

(27)  1994–1999: Finska ESS ADAPT 956001FI8.

(28)  Španija ESS 940112ES1.

(29)  2000–2006: Združeno kraljestvo (Severovzhodna Anglija) ESRR Cilj 2 2000GB162DO004; Grčija ESRR Interreg IIIA 2000CB16OPC013.

(30)  1994–1999: Združeno kraljestvo (Zahodna Škotska) ESRR Cilj 2 97UK16004;

2000–2006: Nemčija (Saška) ESRR Cilj 1 1999DE161PO006; Italija (Apulija) usmerjevalni oddelek EKUJS Cilj 1 1999IT161PO009.

(31)  2000–2006: Italija (Sicilija) ESS Cilj 1 1999IT161PO011; Belgija ESS Cilj 3 1999BE053DO002.

(32)  1994–1999: Španija (Valencia) usmerjevalni oddelek EKUJS Cilj 1 94ES06019; Združeno kraljestvo (Zahodna Škotska) ESRR Cilj 2 97UK16004; Španija (Asturija) ESRR Cilj 1 94ES16002; Italija (Industria e Servizi) ESRR Cilj 1 94IT16030;

2000–2006: Grčija ESRR Interreg IIIA 2000CB16OPC013; Italija (Apulija) usmerjevalni oddelek EKUJS Cilj 1 1999IT161PO009; Francija (Réunion) ESRR Cilj 1 1999FR161DO001.

(33)  1994–1999: Finska ESS 956001FI8 (ADAPT 1995–1999).

(34)  2000–2006: Portugalska (Norte) ESRR Cilj 1 1999PT161PO017; Belgija ESS Cilj 3 1999BE053DO002.

(35)  1994–1999: Španija ESS 940112ES1.

(36)  2000–2006: Italija (Sicilija) ESS Cilj 1 1999IT161PO011; Švedska (Södra Skogslän) ESS Cilj 1 1999SE161DO002.

(37)  2000–2006: Grčija ESRR Interreg IIIA 2000CB16OPC013.

(38)  2000–2006: Francija (Réunion) ESRR Cilj 1 1999FR161DO001.

(39)  2000–2006: Nemčija (Saška) ESRR Cilj 1 1999DE161PO006.

(40)  3 za ESRR, 10 za ESS, 5 za FIUR, 5 za jamstveni oddelek EKUJS.

(41)  Avstrija ESS 955501AT5; Italija ESS 940016I1; Španija ESS 940127ES1; Španija ESS 940112ES1; Združeno kraljestvo ESS 98001UK4; Združeno kraljestvo ESS 979203UK8; Nizozemska ESS 972005NL2; Nizozemska (Zuid-Limburg) ESRR Cilj 2 1997–1999 970713006; Francija (Lorena) ESRR Cilj 2 1997–1999 970313012.

(42)  Računsko sodišče – Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavki 5.29 do 5.39 in 5.67.

(43)  GD FISH: Španija 94ES14101; Italija 94IT14101; Združeno kraljestvo Cilj 1 94EU16002, 94UK16003; Francija Cilj 5a 94FR14105. GD REGIO: Portugalska 94PT161PO007; Posebni program za mir in spravo 1995EU161PC005; Luksemburg 97L162DO001. GD EMPL: Združeno kraljestvo 972103UK2, 979203UK8; Francija 949701F8, 942601F1; Nizozemska 972005NL2; Portugalska 942000P1.

(44)  Če isti program financira več skladov, se posamezni deli programa zaprejo ločeno za vsak sklad. Zato navedene številke niso skladne s skupnim številom programov, navedenih v odstavku 5.4.

(45)  Cilji strukturnih ukrepov so bili za programsko obdobje od leta 2000 do 2006 razvrščeni na novo.

Vir: Tabelo je pripravilo Računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija.

(46)  Cilji strukturnih ukrepov so bili za programsko obdobje od leta 2000 do 2006 razvrščeni na novo.

Vir: Tabelo je pripravilo Računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija.

(47)  Cilji strukturnih ukrepov so bili za programsko obdobje od leta 2000 do 2006 razvrščeni na novo.

Vir: Tabelo je pripravilo Računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovila Komisija.

(48)  Cilji strukturnih ukrepov so bili za programsko obdobje 2000–2006 razvrščeni na novo.

Vir: Tabelo je pripravilo Računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je predložila Komisija.

(49)  Pri revizijah, ki jih je opravil GD FISH v zvezi s Finsko (95FI14105, 95FI16002), Švedsko (96SE14115) in Združenim kraljestvom (94UK16002, 94UK16005, 95UK16005); GD REGIO: Francija (Zgornja Normandija) 97FR16010 EPD Cilj 2 1997–1999, Španija (Andaluzija) 1994ES161PO001 1994–1999, Nizozemska (Flevoland) 940 713 001 EPD Cilj 1 1994–1999 in Združeno kraljestvo (Greater Manchester) 97UK16008 EPD Cilj 2 1997–1999.

(50)  Belgija ESS 943010B3.

(51)  Prijava neupravičenih postavk pri odhodkih:

Prijava stroškov, ki niso povezani z zadevnimi programi ali projekti:

Prijava odhodkov, ki so nastali zunaj obdobja za upravičenost:

Prijava izterljivega davka na dodano vrednost:

Prijava odhodkov, čeprav končni upravičenci niso izplačali sredstev za projekte:

Neupoštevanje morebitnega ustvarjanja dohodkov ali drugih prihodkov:

(52)  Dvakratno prijavljanje odhodkov:

(53)  Neupoštevanje pravil, ki veljajo za programe državne pomoči:

(54)  Neupoštevanje pravil Skupnosti o dodeljevanju javnih naročil:

(55)  Neustrezna dokazila pri predlagateljih projektov:

(56)  Uporaba neustrezno upravičene in nepravične metode za dodelitev režijskih stroškov med projekti:

(57)  Poročilo je objavljeno na spletnih straneh vrhovnih revizijskih institucij sodelujočih držav članic.

(58)  Danska, Nemčija, Španija, Italija, Nizozemska, Portugalska, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo.

(59)  V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 438/2001 z dne 2. marca 2001.

(60)  Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavek 5.62.

(61)  ESRR: Nemčija (Bavarska) Cilj 5b 1994–1999 (DAS 1998), Italija (Piemont) EPD 1994–1996 (DAS 2000), OP Algarve (DAS 2001); Grčija OP konkurenčnost 2000–2006 (DAS 2001); usmerjevalni oddelek EKUJS: Italija (Sardinija) 94IT16002 (DAS 2000).

(62)  Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavki 5.14 do 5.27, 5.47 do 5.56 in 5.67 do 5.69.

(63)  Mnenje št. 2/2005.

PRILOGA 1

Strukturni ukrepi

Upravljavski in kontrolni sistemi

PRILOGA 2

Nadaljnje ukrepanje na podlagi ključnih ugotovitev v zadnjih izjavah o zanesljivosti

----

POGLAVJE 6

Notranje politike, vključno z raziskavami

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Cilji in obseg revizije

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

Analize tveganja

Izvajanje standardov notranjega kontroliranja Komisije

Ocena izbranih področij dejavnosti

Analiza naknadnih finančnih revizij na področju notranjih politik, ki jih je opravila Komisija

Rezultati preizkušanja transakcij na področju notranjih politik

Pregled letnih poročil o dejavnostih in izjav generalnih direktorjev

Nadaljnje ukrepanje na podlagi prejšnjih ugotovitev v okviru izjave o zanesljivosti

Zaključki in priporočila

Nadaljnje ukrepanje na podlagi Posebnega poročila št. 11/2003 „LIFE“

----

(1)  Poglavitna izjema je Evropski sklad za begunce, za katerega se upravljanje deli z državami članicami; glej Letno poročilo za leto 2003, odstavek 6.15.

(2)  Ker na področju notranjih politik glavne programe, ki jih financira EU, neposredno upravlja Komisija, nacionalni revizijski organi na splošno ne pokrivajo tega področja.

(3)  Šesti okvirni program podpira neposredne in posredne ukrepe raziskav in tehnološkega razvoja, ki se ukvarjajo s ciljnimi znanstvenimi področji ter spodbujajo razvoj in koordinacijo nacionalnih politik na področju raziskav v Evropski uniji. Šesti okvirni program skupaj upravlja pet generalnih direktoratov Komisije (generalni direktorati za raziskave, za informacijsko družbo in sredstva javnega obveščanja, za energetiko in transport, za podjetništvo in industrijo ter za ribištvo in pomorske zadeve). V letu 2004, po širitvi Evropske unije na 25 članic, se je skupni proračun za šesti okvirni program, ki pokriva obdobje od leta 2002 do leta 2006, s 17 500 povečal na 19 235 milijonov EUR. Urejata ga Sklep Evropskega parlamenta in Sveta št. 1513/2002/ES ter Sklep Sveta 2002/668/Euratom (UL L 232, 29.8.2002, str. 34).

(4)  Programi, ki jih izvaja generalni direktorat za pravico, svobodo in varnost, so povezani s proračunskim naslovom 18 (področje svobode, varnosti in pravice). Odobritve za prevzem obveznosti so leta 2004 znašale 511 milijonov EUR.

(5)  Generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov je odgovoren za izvajanje ukrepov Skupnosti na področju javnega zdravja in varstva potrošnikov, pa tudi ukrepov za varnost živil, veterinarskih ukrepov in ukrepov za zdravstveno varstvo rastlin.

(6)  Generalni direktorat za raziskave (GD RTD), generalni direktorat za informacijsko družbo in sredstva javnega obveščanja (GD INFSO), generalni direktorat za energetiko in transport (GD TREN), generalni direktorat za zdravje in varstvo potrošnikov (GD SANCO), generalni direktorat za podjetništvo in industrijo (GD ENTR), generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti (GD EMPL), generalni direktorat za izobraževanje in kulturo (GD EAC), Skupno raziskovalno središče, generalni direktorat za pravico, svobodo in varnost (GD JLS), generalni direktorat za okolje (GD ENV), generalni direktorat za konkurenco (GD COMP), generalni direktorat za notranji trg in storitve (GD MARKT).

(7)  Standard notranjega kontroliranja 11 „analiza in obvladovanje tveganja“, standard notranjega kontroliranja 12 „zadovoljive upravljavske informacije“, standard notranjega kontroliranja 14 „poročanje o neprimernem ravnanju“, standard notranjega kontroliranja 17 „nadzor“, standard notranjega kontroliranja 18 „dokumentiranje izjem“, standard notranjega kontroliranja 20 „dokumentiranje in odpravljanje pomanjkljivosti notranje kontrole“, standard notranjega kontroliranja 21 „revizijska poročila“, standard notranjega kontroliranja 22 „oddelek za notranjo revizijo“.

(8)  Glej Letno poročilo 2003, odstavek 6.5, prva alinea.

(9)  Glej priporočila Sodišča v njegovem Posebnem poročilu št. 1/2004 o upravljanju posrednih ukrepov raziskav in tehnološkega razvoja v okviru petega okvirnega programa, odstavek 135.

(10)  Za šesti okvirni program: vzorec 14 plačil, izbran tako, da zagotavlja pokrivanje podprogramov in storitev. Za Evropski sklad za begunce: vzorec plačil za 8 držav članic, preverjanje v 3 državah članicah za vmesna plačila razširjeno na končnega upravičenca. Za javno zdravje in varstvo potrošnikov: vzorec 20 plačil na ravni Komisije, v petih primerih preverjanje razširjeno na raven končnega upravičenca.

(11)  Glej priporočila Sodišča v njegovem Posebnem poročilu št. 1/2004 o upravljanju posrednih ukrepov raziskav in tehnološkega razvoja v okviru petega okvirnega programa, odstavki 124 do 126.

(12)  Glej Letno poročilo za leto 2003, odstavek 6.9 in Posebno poročilo št. 1/2004, odstavki 82–85.

(13)  Glej Letno poročilo za leto 2003, odstavek 6.9.

(14)  Člen 14 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2321/2002 z dne 16. decembra 2002 o pravilih za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri izvajanju šestega okvirnega programa Evropske skupnosti (2002–2006) ter za razširjanje rezultatov raziskav v okviru le-tega. Strošek potrditve v celoti povrne zadevni sklad Skupnosti.

(15)  Za šesti okvirni program je bilo izdanih približno 10 revizijskih potrdil. Neupravičeni stroški so povezani z 2 primeroma, ki sta bila predmet revizije Sodišča. Poleg tega so v enem od teh primerov revizorji spregledali dejstvo, da je bilo predplačilo naloženo v vzajemne sklade in da s tem povezane obresti niso bile prijavljene. Zneski niso bili visoki, vendar to odraža pomanjkljivost procesa potrjevanja.

(16)  Člen 18 Odločbe Sveta 2000/596/ES z dne 28. septembra 2000 o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce in člen 5 Odločbe Komisije 2002/307/ES z dne 18. decembra 2001 o podrobnih pravilih za izvajanje Odločbe Sveta 2000/596/ES glede sistemov upravljanja in nadzora ter postopkov za izvajanje finančnih popravkov v okviru aktivnosti, ki jih sofinancira Evropski sklad za begunce.

(17)  Glej Letno poročilo za leto 2003, odstavek 6.16.

(18)  Prenešene naloge so vključevale: podpisovanje pogodb, izterjavo sredstev, plačila brez predhodne odobritve nacionalnega organa, kar je v nasprotju s členom 57 Finančne uredbe: Naloge, ki se lahko pogodbeno prenesejo na zunanje zasebne subjekte ali organe, razen če ne opravljajo javnih storitev, so strokovne naloge ter upravne, pripravljalne ali pomožne naloge, ki ne zahtevajo niti izvajanja javne oblasti niti uporabe pooblastil za odločanje po prostem preudarku.

(19)  Glej Letno poročilo za leto 2003, odstavki 6.12–6.26.

(20)  Sedanji program javnega zdravja s skupnim proračunom 312 milijonov EUR za obdobje med letoma 2003 in 2008 je zamenjal osem različnih akcijskih programov, ki so se izvajali pred letom 2003. Cilj projektov je izboljšati obveščanje glede vprašanj javnega zdravja in okrepiti sposobnost odzivanja na nevarnosti za javno zdravje ali obravnavati determinante zdravja.

(21)  Okvirni sklep o financiranju ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki za leta od 2004 do 2007 določa proračun 72 milijonov EUR.

(22)  Ta ukrep je uporabljen v šestem okvirnem programu za raziskave in za program LIFE. Na področju raziskav in tehnološkega razvoja je potrdilo običajno potrebno le pri zahtevkih za končno plačilo iz šestega okvirnega programa pri vsakem obroku iz pogodb. Leta 2004 je bilo v okviru šestega okvirnega programa izvedenih zelo malo končnih plačil.

(23)  Izključene izterjave 95,5 milijona EUR za veterinarske ukrepe v letu 2003.

(24)  Glej Letno poročilo za leto 2003, odstavek 6.43.

(25)  Definicije, uporabljene v tabeli:

(26)  Vsebuje raziskovalne ukrepe, ukrepe zbiranja podatkov (GD FISH je z revizijami teh ukrepov začel leta 2004) in ribiške nadzorne ukrepe.

(27)  Število revizij vključuje 2 reviziji projekta „Idea“ (identifikacija živali) na Nizozemskem in v Španiji iz proračunske postavke B1-3 6 0.

(28)  Zneski so v času poročanja okvirni.

(29)  Znesek ustreza neporavnanim zneskom iz nezaključenih pogodb.

(30)  O zneskih, ki so bili izterjani leta 2004 kot rezultat revizij, izvedenih leta 2003, se bo poročalo leta 2005, ko bodo izdana končna revizijska poročila.

(31)  Vključuje le področji javnega zdravja in varstva potrošnikov. Vrednost revidiranih pogodb je znesek denarne podpore s strani EU. Izterljivi zneski so delež EU pri neupravičenih stroških.

(32)  GD TREN: Ta znesek se ujema s podatkom pred uporabo stopnje sofinanciranja. Izterljiv znesek po uporabi stopnje sofinanciranja je 0,82 milijona EUR.

(33)  GD TREN: Ta znesek se ujema s podatkom pred uporabo stopnje sofinanciranja. Izterljiv znesek po uporabi stopnje sofinanciranja je 7,1 milijona EUR.

Vir: Evropska Komisija.

(34)  17 revizij, ki jih je leta 2003 zaključil GD ENTR (in ki zajemajo 20 pogodb iz petega okvirnega programa), je bilo leta 2004 prenesenih na GD INFSO, ki jih je tudi zaključil. Število revizij, ki jih je leta 2003 zaključil GD ENTR (skupaj s številom revidiranih pogodb) je bilo ustrezno spremenjeno.

Opomba: Skupno število pogodbenikov pri petem okvirnem programu (ES in Euratom) je 23 375. Zato je cilj Komisije pri petem okvirnem programu 2 337 zaključenih revizij.

Vendar je treba število 23 375 prilagoditi, saj vsebuje podvojitve izvajalcev.

Vsebuje znatno število manj pomembnih izvajalcev, tj. izvajalcev s prispevkom, ki znaša manj kot 20 000 EUR.

Vir: Komisija.

(35)  Podobne ugotovitve so bile navedene že v Letnem poročilu Računskega sodišča za leto 2002, odstavek 6.52 o GD RTD, in leta 2003 o revizijah GD EAC (glej odstavek 6.33).

(36)  Ta zamuda vključuje kontradiktorno obdobje z izvajalcem. Sklep o izvajanju je osnova za začetek popravnih ukrepov; rezultati revizije se v namen izvajanja razdelijo izvedbenim enotam.

Vir: Analiza Računskega sodišča.

(37)  Analiza je zajela vzorec 58 poročil, pripravljenih v letih 2003 in 2004, vključno z 90 projekti. Ustrezne projektne pogodbe so bile podpisane med letoma 1994 in 2003 (večina med letoma 1998 in 2001).

(38)  Opaženo že v Letnem poročilu za leto 2003, odstavek 6.33, glede revizij, ki jih je izvedel GD EAC. Podobno ta pomanjkljivost obstaja tudi pri revizijah, ki jih v GD za raziskave izvajajo zunanja revizijska podjetja.

(39)  Splošni vzorec 67 plačil, naključno izbranih na področju notranjih politik, in posebni vzorci, ki skupaj predstavljajo 40 dodatnih plačil: za šesti okvirni program (4 plačila), za področje pravice, svobode in varnosti (16 plačil, vključno z 8 plačili za Evropski sklad za begunce), za javno zdravje in varstvo potrošnikov (20 plačil).

(40)  Ugotovitve, ki so izhajale iz splošnega vzorca 67 plačil, so vsebovale: zapoznela plačila Komisije (15 primerov), zapoznela plačila koordinatorja projekta drugim udeležencem (5), napake, ki jih kontrole Komisije niso zaznale (10), neobstoj ocene obresti za plačila iz vnaprejšnjega financiranja (9), vprašanja v zvezi s postopkom za dodeljevanje nepovratnih sredstev (5), vprašanja v zvezi s pogodbo ali odločitvijo Komisije (4) ...

(41)  Glej Letno poročilo za leto 2003, odstavka 6.20 in 6.22.

(42)  Pri splošnem vzorcu 67 plačil so zamude za 15 zapoznelih plačil trajale: manj kot mesec dni (6 primerov), več kot mesec dni (3), več kot 2 meseca (2), več kot 3 mesece (2), več kot 5 mesecev (2).

(43)  Člen 5(4) Finančne uredbe in člen 4(3) podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe.

(44)  To je potrdila tudi analiza nadzornih in kontrolnih sistemov za šesti okvirni program.

(45)  Glej Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2003, odstavka 6.23 in 6.26.

(46)  Odobrena proračunska sredstva so namenjena za posebne namene. Glej člene 21–26 Finančne uredbe.

(47)  26 primerov pri GD za energetiko in transport v znesku 10 milijonov EUR.

(48)  Stroški v višini 270 000 EUR.

(49)  Člen 3 Odločbe Sveta 2000/596/ES.

(50)  GD RTD, GD INFSO, Skupno raziskovalno središče, GD TREN, GD ENTR, GD JLS, GD EAC, GD ENV, GD SANCO, GD COMP, GD MARKT.

(51)  GD RTD, GD INFSO, GD SANCO.

(52)  GD RTD, GD INFSO, Skupno raziskovalno središče, GD JLS, GD ENTR, GD TREN.

(53)  Komisija za nekatere dele programov Socrates, Leonardo in Mladina prenese izvajanje na nacionalne agencije v državah članicah. Ta postopek se imenuje „posredno centralizirano upravljanje“.

(54)  „Letno poročilo o dejavnostih za leto 2004“ generalnega direktorata za izobraževanje in kulturo, str. 37. Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo je v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2003 izrazil pridržek, v katerem je navedel, da ne more izpolniti zahteve iz člena 35 podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe, da se izvedejo predhodni pregledi sistemov notranjega kontroliranja nacionalnih agencij na področju posrednega centraliziranega upravljanja. V letnem poročilu o dejavnostih za leto 2004 se ta pridržek ni ohranil. V akcijskem načrtu za popravljanje tega pridržka je bila za obdobje 2004–2006 predvidena revizija vseh nacionalnih agencij. V letu 2004 jih je bila revidirana približno tretjina.

(55)  V 8 od 11 revidiranih transakcij so bile odkrite napake.

(56)  Glej tudi Mnenje št. 3/2005 o osnutku uredbe Komisije (ES) o spremembi podrobnih pravil za izvajanje Finančne uredbe, odstavek 13. Glej tudi Letno poročilo za leto 2003, odstavek 6.59.

(57)  Sedanja faza programa LIFE III je bila podaljšana za dve leti, do 31. decembra 2006: Uredba Evropskega Parlamenta in Sveta (ES) št. 1682/2004 z dne 15. septembra 2004 o spremembi Uredbe (ES) št. 1655/2000 o finančnem instrumentu za okolje (LIFE).

(58)  Še posebej na primer člen 1(2)(b) določa, da „Komisija določi smernice, [ki] navajajo prednostna področja in cilje demonstracijskih projektov“.

PRILOGA 1

Notranje politike (vključno z raziskavami) – Ocena prej ugotovljenih ključnih vidikov

PRILOGA 2

Nadzorni in kontrolni sistemi

Področje: Notranje politike (vključno z raziskavami)

Sistem: Šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, Evropski sklad za begunce ter zdravje in varstvo potrošnikov (SANCO)

----

(1)  B za varstvo potrošnikov; C za javno zdravje.

----

POGLAVJE 7

Zunanji ukrepi

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg in vrsta revizije

Nadzorni in kontrolni sistemi

Izvajanje standardov notranjega kontroliranja

Generalni direktorat za humanitarno pomoč ECHO

Urad za sodelovanje EuropeAid na centralni ravni

Nadzorni in kontrolni sistemi na ravni delegacij

Revizija transakcij

Revizija transakcij, izvedena na ravni delegacij

Revizija transakcij, izvedena na ravni izvajalskih organizacij

Analiza letnih poročil o dejavnostih in izjav odredbodajalcev na podlagi prenosa

Zaključki

Priporočila

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih ugotovitvah

Posebno poročilo št. 3/2001 o upravljanju mednarodnih sporazumov o ribolovu s strani Komisije

Namen sporazumov

Razmerje med stroški in koristmi

Glavne ugotovitve v posebnih poročilih

Posebno poročilo št. 10/2004 o dekoncentraciji upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije

Posebno poročilo št. 4/2005 o upravljanju gospodarskega sodelovanja z Azijo s strani Komisije

----

(1)  Glej ločeno poročilo o Evropskih razvojnih skladih.

(2)  To so programi, financirani po proračunskih vrsticah, namenjenih določenim temam (npr. pomoč v hrani, sofinanciranje nevladnih organizacij).

(3)  Podpiranje reforme finančnega upravljanja – nov okvir za odredbodajalce (SEC(2000) 2203).

(4)  Večina elementov deluje, vendar je treba nekatere bistvene še izboljšati.

(5)  Enota za notranjo revizijo se je ukvarjala predvsem z analizo sistemov, ni pa jih še preizkusila.

(6)  Ne glede na to se je število revizij v primerjavi z letom 2003 povečalo.

(7)  Pri zunanjih revizijah, ki jih sproži Komisija, sta obseg pooblastil in sodelovanje pri imenovanju revizorjev zadovoljiva, izboljšave pa so potrebne pri revizijah, ki jih sprožijo izvajalske organizacije.

(8)  Azija; Evropa, Kavkaz in Osrednja Azija; Sredozemlje in Bližnji vzhod; Latinska Amerika.

(9)  Sintezno poročilo o dejavnostih generalnih direktoratov in služb za leto 2003 (COM(2004) 418 končn., 9.6.2004).

(10)  Priporočilo Sveta z dne 5. marca 2002 o podelitvi razrešnice Komisiji za izvajanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2000 (SN 1651/02).

(11)  Sporočilo Komisije o integriranem okviru za partnerske sporazume o ribolovu, sklenjene s tretjimi državami (COM(2002) 637 končn., 23.12.2002).

(12)  Ohranitev evropske navzočnosti v oddaljenih vodah in zaščita interesov evropskega ribolovnega sektorja.

(13)  Krepitev zmogljivosti držav v razvoju za izkoriščanje njihovih morskih virov, povečanje lokalne dodane vrednosti in doseganje najbolj poštene cene za pravice do dostopa tujih flot do njihovih izključnih con.

(14)  Z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 9. oktobra 2003 je bilo sprejeto poročilo odbora za ribolov o sporočilu Komisije.

(15)  Svet Evropske unije, zabeležka, ki jo je Coreper posredoval Svetu, št. 11485/04 z dne 15. julija 2004, in jo je Svet odobril 19. julija 2004 na svojem 2599. zasedanju.

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 2369/2002 z dne 20. decembra 2002 o spremembi Uredbe (ES) št. 2792/1999 o podrobnih pravilih in ureditvah v zvezi s strukturno pomočjo Skupnosti v ribiškem sektorju (UL L 358, 31.12.2002, str. 49).

(17)  Študija, v kateri so opredeljeni kazalniki in merila za ocenjevanje dvostranskih sporazumov o ribolovu (Oceanski razvoj, december 2003).

(18)  Sporočilo Komisije o reformi skupne ribiške politike (Načrt) (COM(2002) 181 končn., 28.5.2002).

(19)  Poročilo Komisije Svetu – Ukrepi, ki jih je sprejela Komisija kot odgovor na pripombe, ki so spremljale Priporočilo Sveta – Poročilo o nadaljnjem ukrepanju za proračunsko leto 2000 (COM(2002) 772, 23.12.2002).

(20)  Predlog uredbe Sveta o sklenitvi Protokola o spremembi Četrtega protokola o pogojih v zvezi z ribolovom, opredeljenih v Sporazumu o ribištvu med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (COM(2003) 609, 16.10.2003).

(21)  Uredba Sveta (ES) št. 1245/2004 z dne 28. junija 2004 o sklenitvi Protokola o spremembi Četrtega protokola o pogojih v zvezi z ribolovom, opredeljenih v Sporazumu o ribištvu med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani ter vlado Danske in lokalno vlado Grenlandije na drugi strani (UL L 237, 8.7.2004, str. 1).

----

POGLAVJE 8

Predpristopna strategija

KAZALO

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Obseg revizije programa Phare in programa za Turčijo

Ovrednotenje nadzornih in kontrolnih sistemov

Generalni direktorat za širitev

Potreba po izboljšani projektni zasnovi

Proračunske obveznosti za Bolgarijo in Romunijo

Sistem zaključnih revizij

Ugotovitve v zvezi z delovanjem nadzornih in kontrolnih sistemov na ravni delegacij ES

Delovanje upravljavskih in kontrolnih sistemov v novih državah članicah in državah kandidatkah

Delovanje sistemov za kontroliranje sporazumov o nacionalnem sofinanciranju

Nove zahteve za poročanje uvedene, vendar ...

... končne izjave prihajajo prepozno

Potreba po boljšem pregledu

Pravila glede upravičenosti pri vzporednem financiranju

Preslabo preverjanje vzporednega sofinanciranja na nacionalni ravni

Zaključki o nadzornih in kontrolnih sistemih

Preizkusi podatkov v zvezi s transakcijami – izplačila na ravni izvajanja

Letno poročilo o dejavnostih in izjava generalnega direktorja za širitev

Zaključki in priporočila

Zaključki v zvezi z revizijo Sodišča glede programa Phare in programa za Turčijo

Priporočila: potrebne so nadaljnje izboljšave

Splošni zaključek o predpristopni strategiji

----

(1)  Češka, Estonija, Latvija, Litva, Madžarska, Poljska, Slovenija, Slovaška, Bolgarija in Romunija.

(2)  Poljska, Madžarska in prestrukturiranje v vzhodnoevropskih državah, Uredba Sveta (EGS) št. 3906/89 (UL L 375, 23.12.1989, str. 11).

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 2500/2001 z dne 17. decembra o predpristopni finančni pomoči za Turčijo (UL L 342, 27.12.2001, str. 1, popravljeno v UL L 285, 23.10.2002, str. 26).

(4)  80 % vseh izplačil Phare/za Turčijo v letu 2004 je zadevalo programe z decentraliziranim izvajanjem, 8 % s centraliziranim izvajanjem, 7 % jih je bilo izvedenih s skupnim upravljanjem (predvsem razgradnje jedrskih elektrarn prek Evropske banke za obnovo in razvoj), preostalih 5 % pa upravlja delegacija ES v Turčiji (preneseno upravljanje) za dokončanje nekdanjih programov sodelovanja s Turčijo (predvsem program MEDA).

(5)  Decentralizirani sistem izvajanja.

(6)  Razširjen decentralizirani sistem izvajanja, v katerem je opuščena predhodna kontrola Komisije nad javnimi razpisi in oddajanjem naročil.

(7)  Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja, Uredba Sveta (ES) št. 1268/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 87).

(8)  Instrument strukturnih politik v pred-pristopnem obdobju, Uredba Sveta (ES) št. 1267/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 73).

(9)  Nacionalni skladi so bili ustanovljeni v vseh državah kandidatkah za usmerjanje pretoka vseh treh predpristopnih instrumentov, tako prejemkov od Komisije kot razdelitev sredstev izvajalskim agencijam.

(10)  V 10 od 16 revidiranih projektov Phare so bili projektni predlogi spremenjeni.

(11)  Sporočilo Komisije COM(2002) 624, 13.11.2002.

(12)  Člen 164 Finančne uredbe.

(13)  Generalni direktor za širitev je napovedal popravne ukrepe, med drugim tudi ponovno ocenjevanje dodeljevanja sredstev za obdobje 2004–2006, in sicer na podlagi ocenjevanja sistema za upravljanje, ki je predvideno za leto 2005.

(14)Skupno sofinanciranje (joint co-financing) pomeni, da se vsak del projekta sofinancira sočasno, partnerji pa hkrati izvršijo izplačila. Druga oblika je vzporedno sofinanciranje (parallel co-financing), ki pomeni, da partnerji financirajo različne dele projekta, po možnosti v različnih obdobjih, povezana izplačila pa so izvedena ločeno.

(15)  12 osnutkov revizijskih poročil, predloženih v letu 2004, v primerjavi z 49 v letu 2003. V letu 2004 je bilo sproženih 32 novih revizij, v primerjavi s 34 v letu 2003.

(16)  Za Poljsko je bil razširjen decentralizirani sistem izvajanja odobren marca 2005.

(17)  Češka (2), Poljska (3), Slovenija (2), Bolgarija (1) in Romunija (2).

(18)  Člen 13, odstavek 1, Splošnih pogojev finančnih memorandumov.

(19)  Uredba Sveta (ES) št. 1488/96 (UL L 189, 30.7.1996, str. 1).

(20)  Skupaj je bilo revidiranih 60 plačil: Češka (7), Poljska (6), Bolgarija (23), Romunija (17) in Turčija (7).

----

POGLAVJE 9

Upravni odhodki

KAZALO

Upravni odhodki institucij in organov skupnosti

Uvod

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Uvod

Nadzorni in kontrolni sistemi

Ugotovitve v zvezi s transakcijami

Letna poročila o dejavnostih in izjave odredbodajalcev na podlagi prenosa

Posebne ugotovitve

Parlament

Svet

Komisija

Sodišče Evropskih skupnosti

Računsko sodišče

Ekonomsko-socialni odbor

Odbor regij

Evropski varuh človekovih pravic in evropski varuh osebnih podatkov

Splošni zaključki in priporočila

Glavne ugotovitve v posebnih poročilih

Posebno poročilo o št. 1/2005 o upravljanju Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF)

Posebno poročilo št. 5/2005 v zvezi z odhodki za tolmačenje, ki jih imajo Evropski parlament, Komisija in Svet

Agencije in drugi decentralizirani organi

Evropske šole

----

(1)  Svet ni oblikoval nobenih standardov notranjega kontroliranja, Sodišče Evropskih skupnosti več standardov ni izvajalo, v drugih institucijah pa skladnost s sprejetimi standardi notranjega kontroliranja še ni v celoti dosežena.

(2)  Parlament do februarja 2005 in Odbor regij do avgusta 2004.

(3)  Sodišče Evropskih skupnosti, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij in Svet.

(4)  Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.

(5)  Svet in Evropski ekonomsko-socialni odbor.

(6)  Svet, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.

(7)  Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Sodišče Evropskih skupnosti in Svet.

(8)  Sodišče Evropskih skupnosti in Odbor regij.

(9)  Za večino upravnih odhodkov so odgovorni naslednji oddelki Komisije: Generalni direktorat „Zaposleni in uprava“, Generalni direktorat za prevajanje, Generalni direktorat za tolmačenje, Generalni direktorat „Tisk in sporočanje“, Generalni direktorat za zunanje odnose, Urad za infrastrukturo in logistiko v Luxembourgu, Urad za infrastrukturo in logistiko v Bruslju, Urad za upravljanje in izplačevanje osebnih pravic, Evropski urad za izbiro osebja, Urad za publikacije.

(10)  Ta način ni neobičajen, če se upošteva, na primer, da najemnina za stavbo GEOS v četrtem pododstavku odstavka 5.1 določa: „Dolgovani zneski zaradi indeksiranja bodo najemodajalcu nakazani v 45 dneh od datuma prejema zahteve za indeksiranje s strani najemnika“.

(11)  Letno poročilo za proračunsko leto 2003, odstavek 9.68.

(12)  Poročila so v pripravi za objavo v Uradnem listu.

(13)  Proračun Evropske železniške agencije in Evropske agencije za varnost omrežij in informacij je v letu 2004 neposredno upravljala Komisija. Zato specifično letno poročilo ne bo objavljeno.

(14)  Vključuje programe PHARE.

(15)  Skupno število delovnih mest, ki so bila na voljo za lokalno osebje, je znašalo 309 v letu 2004 (321 v letu 2003).

(16)  V letu 2004 je ta organ imel začasen sedež v Bruslju celo leto ali del leta.

(17)  V letu 2004 je bila Komisija odgovorna za upravljanje proračuna tega organa. Posebno poročilo o izvrševanju tega proračuna ni bilo pripravljeno.

(18)  Skupni prihodki in odhodki, kot je predvideno v proračunu vsake evropske šole in urada, vključno z vsemi spremembami prvotno sprejetega proračuna.

(19)Vir: Evropske šole.

(20)Vir: Letno poročilo generalnega sekretarja svetu guvernerjev evropskih šol za leto 2005.

Opomba: Seštevki se zaradi zaokroževanja ne ujemajo.

----

POGLAVJE 10

Finančni instrumenti in bančne dejavnosti

KAZALO

Uvod

Kako Komisija nadzoruje svoje kapitalske deleže

Pregled sredstev, ki jih finančne ustanove hranijo za Komisijo

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji

----

(1)  Na primer Evropska banka za obnovo in razvoj (EBOR).

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 2728/94 predvideva, da mora Jamstveni sklad doseči ustrezno raven (ciljni znesek) za morebitna plačila, ki je od leta 1999 dalje določena na 9 % zajamčenega zneska. Sklad se financira z začasnimi plačili iz proračuna, ki so izvedena ob začetku proračunskega leta. Ob koncu proračunskega leta lahko sredstva sklada presežejo ciljni znesek. V tem primeru se uporabijo vračila.

(3)  Skupaj z nastalimi zamudnimi obrestmi, ki do 31. decembra niso bile plačane.

(4)  Po odbitku pristojbin EIB, ki do 31. decembra niso bile plačane.

(5)  Po širitvi je bil z Uredbo Sveta (ES) št. 2273/2004 z dne 22. decembra 2004 ciljni znesek sklada zmanjšan za 338,8 milijonov EUR, ki so bili preneseni v proračun Skupnosti z datumom valute 10. januar 2005.

Vir: Komisija.

(6)  Vpoklicanih je bilo 20 % (120 milijonov EUR, ki so bili v konsolidirani bilanci stanja Skupnosti na dan 31. decembra 2004 ovrednoteni na 176 milijonov EUR) od udeležbe v vrednosti 600 milijonov EUR (30 % odobrenega kapitala v skupni vrednosti 2 000 milijonov EUR).

(7)  Vpoklicanih je bilo 26,25 % (157,5 milijona EUR: plačanih je bilo 138,9 milijona EUR, preostalih 18,6 milijona EUR pa je namenjenih za plačilo v obdobju 2005–2009) od udeležbe v skupni vrednosti 600 milijonov EUR (3 % odobrenega kapitala v skupni vrednosti 20 000 milijonov EUR).

(8)  Poleg teh deležev ima Skupnost z 282 milijoni EUR (vpoklicani znesek do 31. decembra 2004, ki je bil v konsolidirani bilanci stanja Skupnosti na dan 31. decembra 2004 ovrednoten na 192,7 milijona EUR) od udeležbe v skupni vrednosti 520 milijonov EUR (90 % kapitala v skupni vrednosti 575 milijonov EUR) tudi delež v „Skupnem podjetju Galileo“. Ob tem konsolidirana bilanca stanja Skupnosti vsebuje tudi druga finančna osnovna sredstva v skupni vrednosti 1 810,9 milijona EUR, ki niso bila vključena v revizijo nadzora.

(9)  Glede udeležbe EU v Evropskem investicijskem skladu se uporablja tristranski sporazum, podpisan med Sodiščem, Komisijo in Evropskim investicijskim skladom. Sporazum je bil podaljšan za dvoletno obdobje, ki se izteče 25. decembra 2005. Lahko se ga tiho podaljša za dodatno dveletno obdobje.

(10)  Predsednika sveta direktorjev EIF za leto 2004 je imenovala Komisija. Ker se je upokojil, ni imel v hierarhiji Komisije nobene funkcije.

(11)  Na primer letno poročilo ali poročilo revizijskega odbora.

(12)  Sporazum o ustanovitvi Evropske banke za obnovo in razvoj, podpisan 29. maja 1990 v Parizu (temeljni dokumenti EBOR, april 1991).

(13)  Član uprave EBOR, ki ga imenuje Komisija, ima sedež v Londonu.

(14)  Med Komisijo in finančnimi ustanovami so bili sklenjeni dogovori, v katerih so podrobno določena pravila glede pooblastil (na primer postopki, obveznosti poročanja ter financiranje iz splošnega proračuna).

(15)  Tekoči računi, vezani depoziti in gotovinske naložbe.

(16)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 (UL L 293, 12.11.1994, str. 1), spremenjena z Uredbo št. 1149/1999 (UL L 139, 2.6.1999, str. 1), nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 2273/2004 (UL L 396, 31.12.2004, str. 28).

(17)  Predvsem EIB, vendar tudi zunanje posojanje Euratom in posojila tretjim državam v okviru makro-finančne pomoči EU (MFA).

(18)  Revizorsko delo, ki ga opravlja Sodišče, temelji na posebnem tristranskem sporazumu, ki so ga januarja 1996 podpisali Sodišče, EIB in Komisija.

(19)  Ciljni znesek je določen na 9 % neporavnanega zneska zajamčenih posojil.

(20)  Protokol, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti.

(21)  V „finančnem poročilu o ESPJ v likvidaciji na dan 31. decembra 2004“ (stran 19) je zunanji revizor ugotovil, da: „...računovodski izkazi...zanesljivo odražajo... redstva in finančno stanje ESPJ v.l. na dan 31. decembra 2004 ter rezultat proračunskega leta, ki se je končalo s tem datumom“.

----

----

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, KI SO FINANCIRANE IZ ŠESTEGA, SEDMEGA, OSMEGA IN DEVETEGA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

(2005/C 301/02)

KAZALO

----

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, KI SO FINANCIRANE IZ ŠESTEGA, SEDMEGA, OSMEGA IN DEVETEGA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

KAZALO

Uvod

Poglavje I – Izvajanje šestega, sedmega, osmega in devetega ERS

Pozno posredovanje poročila o finančnem poslovodenju

Potreba po dodatnih pojasnilih v zvezi s ključnimi vprašanji

Potreba po boljšem navajanju predvidenih ukrepov

Potreba po izboljšanju komunikacije glede finančnega poslovodenja

Zaključki

Poglavje II – Izjava o zanesljivosti računovodskih izkazov Evropskih razvojnih skladov, ki jo je podalo Računsko sodišče

Izjava o zanesljivosti računovodskih izkazov šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada za proračunsko leto 2004, ki jo je podalo Računsko sodišče

Podatki v podporo izjavi o zanesljivosti

Zanesljivost računovodskih izkazov

Zakonitost in pravilnost transakcij

Spremembe v delovanju nadzornih in kontrolnih sistemov

Poglavje III – Ukrepanje na podlagi predhodnih ugotovitev

Infrastrukturna dela, ki jih financira ERS

Položaj organa, ki sprejme sklep o razrešitvi

Nadaljnje ukrepanje Komisije

Zaključek

Poglavje IV – Glavne ugotovitve iz posebnih poročil, ki jih je Sodišče objavilo po zadnjem postopku podelitve razrešnice

Posebno poročilo št. 10/2004 o prenosu (dekoncentraciji) upravljanja zunanje pomoči ES na delegacije Komisije

Posebno poročilo št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP: Upravljanje reforme javnih financ s strani Komisije

POGLAVJE II – IZJAVA O ZANESLJIVOSTI GLEDE RAČUNOVODSKIH IZKAZOV EVROPSKIH RAZVOJNIH SKLADOV, KI JO JE PODALO RAČUNSKO SODIŠČE

Izjava o zanesljivosti glede računovodskih izkazov šestega, sedmega, osmega in devetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2004, ki jo je podalo Računsko sodišče

I.

Evropsko računsko sodišče (Sodišče) je pregledalo računovodske izkaze za šesti, sedmi, osmi in deveti ERS ter z njimi povezane transakcije za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2004. Ti računovodski izkazi vključujejo izkaze stanja, poročila o finančnem izvajanju ter izkaze stanja in podatke, ki jih je zagotovila Evropska investicijska banka (EIB) (16). V skladu s finančnimi uredbami mora Sodišče Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti glede računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti s tem povezanih transakcij v zvezi z delom sredstev ERS, za katerega finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (17). Sodišče je opravilo revizijo v skladu s svojimi revizijskimi politikami in standardi. Ti temeljijo na splošno sprejetih mednarodnih revizijskih standardih, ki so bili prilagojeni kontekstu ERS. Sodišče je s tem pridobilo razumno podlago za spodaj navedena mnenja.

II.   Zanesljivost računovodskih izkazovRazen za posledice težav glede:
(a)

nepopolnih sredstev, ker Komisija ni v zadostnem obsegu raziskala, kateri del neizplačanih predujmov je predviden za povračilo s strani dolžnikov ERS (glej odstavek 14);

(b)

nepopolnih določb o dvomljivih dolgih, ki ne odražajo resnične ravni slabih dolgov (glej odstavek 15);

(c)

nezanesljive bilance sredstev Stabex, ki je bila razkrita v poročilu, združenim z izkazi stanja (832 milijonov EUR) (glej odstavek 16);
Sodišče meni, da poročila o finančnem izvajanju za proračunsko leto 2004 in izkazi stanja na dan 31. decembra 2004 odražajo zanesljivo in resnično sliko prihodkov in odhodkov v zvezi s šestim, sedmim, osmim in devetim Evropskim razvojnim skladom za zadevno proračunsko leto ter njihovega finančnega stanja ob koncu leta.

III.   Zakonitost in pravilnost z njimi povezanih transakcijAnaliza nadzornih in kontrolnih sistemovSodišče je pregledalo izvajanje standardov notranje kontrole Komisije in preizkusilo učinkovitost nadzornih in kontrolnih sistemov. Kljub doseženemu napredku je treba zagotoviti nadaljnje izboljšave na naslednjih področjih:
(a)

obvladovanje tveganj (glej odstavke 20–22);

(b)

kontrolni okvir (glej odstavke 23–33);

(c)

odgovornost za notranje kontroliranje delegacij (glej odstavke 34–35);

(d)

Poročilo o dejavnostih generalnega direktorja EuropeAid (glej odstavek 36).
Revizija transakcijSodišče je preverilo številne transakcije na podlagi dokumentacije, razpoložljive na sedežih osrednjih služb Komisije in delegacij, ter tudi preglede na kraju samem in sicer na ravni izvajalskih subjektov v državah AKP, ki so upravičene do sredstev. S pregledom naj bi se preverilo upoštevanje uredb in potrdilo resničnost del, dobave in storitev. Glede odhodkov iz proračunske podpore je bil pregled ustavljen na stopnji, kjer se je pomoč izplačala v proračune držav upravičenk. Sodišče je ugotovilo, da pogostost in finančni učinek napak, ki so bile odkrite med revizijo, nista bistvena (glej odstavke 37–41).Zaključki glede zakonitosti in pravilnosti transakcijSodišče meni, da so prihodki, dodeljena sredstva ERS, ter obveznosti in plačila v proračunskem letu kot celota zakoniti in pravilni.

28. september 2005

Hubert WEBER

Predsednik

----

(1)  Konvencija I iz Yaoundéja je bila sklenjena leta 1964. Zadnji sporazum (iz Cotonouja) je bil sklenjen 23. junija 2000 in obnovljen v Luxembourgu 25. junija 2005.

(2)  Glej člene 96, 103 in 112 Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti ERS (UL L 83, 1.4.2003, str. 1). Sodišče je v svojem mnenju št. 12/2002 o predlogu za to uredbo (UL C 12, 17.1.2003) opozorilo, da ti členi Evropskemu parlamentu zmanjšujejo moč podajanja razrešnice.

(3)  V skladu z devetim ERS je začetna dodelitev sredstev znašala 13 800 milijonov EUR, pri čemer je EIB odgovorna za 2 200 milijonov EUR.

(4)  Sodišče kljub temu ohranja skupno odgovornost za revizijo ERS. Glede operacij, ki jih upravlja EIB, Sodišče to nalogo opravlja, kot to predvideva tristranski sporazum med EIB, Komisijo in Sodiščem (člen 112 zgoraj omenjene uredbe).

(5)  Programljiva pomoč se določa skladno z nacionalnimi in regionalnimi usmeritvenimi programi (NIP in RIP) ter projekti in programi, ki se financirajo znotraj držav AKP.

(6)  Za šesti, sedmi in osmi ERS te posle še naprej opravlja EIB, zanje pa je odgovorna Komisija.

(7)  Za zneske, ki so nižji od 8 milijonov EUR, privolitev Odbora načeloma ni potrebna.

(8)  Na splošno so pooblastila nacionalnega odredbodajalca dodeljena ministrstvom za finance držav AKP.

(9)  To poglavje povzema rezultate omejenega pregleda poročila o finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2004, ki ga je opravilo Sodišče.

(10)  Začetna dodelitev sredstev 6., 7., 8. in 9. ERS, obresti, različni viri sredstev in prenosi iz prejšnjih ERS.

(11)  V odstotkih virov sredstev.

(12)  Zaradi doslednosti z izkazi stanja in s poročilom o finančnem izvajanju, ki ga pripravi Komisija, v te podatke niso vključeni posli, ki jih sedaj neodvisno upravlja EIB (ob koncu leta 2003: 2 245 milijonov EUR sredstev, 366 milijonov EUR finančnih obveznosti, 140 milijonov EUR posameznih pravnih obveznosti in 4 milijone EUR plačil).

Vir: Računsko sodišče, na podlagi izkazov stanja ERS na dan 31. decembra 2004.

(13)  Zaradi doslednosti z izkazi stanja in s poročilom o finančnem izvajanju, ki ga pripravi Komisija, v te podatke niso vključeni posli, ki jih sedaj neodvisno upravlja EIB (ob koncu 2003: 366 milijonov EUR finančnih obveznosti, 140 milijonov EUR posameznih pravnih obveznosti in 4 milijone EUR plačil).

Vir: Računsko sodišče.

(14)  Odgovor Komisije na letno poročilo o Evropskih razvojnih skladih za proračunsko leto 2003.

(15)  IPSAS, mednarodni računovodski standardi v javnem sektorju (International Public Sector Accounting Standards).

(16)  V skladu s členi 96(1), 100, 101 in 125(2) Finančne uredbe, ki se uporablja za deveti ERS, kar se v praksi najprej nanaša na bilance stanja in pripadajoče izkaze, ki jih je pripravil računovodja, in nato na finančna poročila o poslovodnem odločanju, vključno s tabelami, ki jih je pripravil glavni odredbodajalec po posvetovanju z računovodjem. Ti izkazi stanja so izčrpno in strnjeno predstavljeni za vsakega od štirih ERS. Izkazi stanja in podatki, ki jih je zagotovila EIB, niso zajeti v to izjavo (glej opombo 13).

(17)  V skladu s členom 103(3) zgoraj omenjene finančne uredbe; v povezavi s členom 1 iste uredbe to pomeni, da izjava ne zajema sredstev tistega dela devetega ERS, ki ga upravlja in za katerega je odgovorna EIB.

(18)  Komisija je v okviru službenih potovanj v štirih državah preverila neporavnane predujme in svoje delo zaključila tako, da je izdala 115 nalogov za izterjavo v skupni vrednosti 10 milijonov EUR.

(19)  Predujmi, izplačani za projekte, katerih uporabo bi morali upravičenci utemeljiti najpozneje v 18 mesecih po začetku projekta ali pogodbe. Znesek, ki ga je treba preveriti, je ob koncu leta 2003 znašal 400 milijonov EUR.

(20)  Podobno kot v letu 2003 je generalni direktor za proračun v svoji izjavi za ERS 2004 izrazil pridržek v zvezi z nezadostno predstavitvijo sredstev in obveznosti ter finančnega stanja ERS (glej tudi odstavek 1.9 poglavja 1, Splošni proračun).

(21)  Vključno z nalogi za izterjavo v vrednosti 2,6 milijona EUR, ki so starejši od 2 let in pri katerih ima Komisija očitne težave pri izterjavi 1,5 milijona EUR.

(22)  Računovodski izkazi za leto 2004, Poročilo o finančnem izvajanju (različica z dne 22. avgusta 2005), tabela 4.2.5.

(23)  Odgovorne za šest držav (Burkina Faso, Gvineja, Nigerija, Gvajana, Trinidad in Tobago, Surinam).

(24)  GD za zunanje odnose je odgovoren za kadre in materialne vire delegacij, GD za razvoj za programiranje pomoči (z drugimi besedami za določitev zneska, ki ga je treba razdeliti med države AKP), EuropeAid in ECHO (humanitarna pomoč) za izvajanje pomoči, GD proračun pa opravlja funkcijo računovodje in blagajnika ERS.

(25)  Delegacija je prenesena, ko od urada EuropeAid prejme prenos pooblastil za izvajanje posameznih finančnih obveznosti in plačil. Osem delegacij je bilo prenesenih v letu 2002, sedem v letu 2003, 24 v letu 2004 in pet v letu 2005.

(26)  V številnih državah prihaja do težav pri dialogu in sodelovanju z organi lokalnih skupnosti, deloma tudi zaradi njihovih slabih zmogljivosti.

(27)  Preostalo tveganje je tveganje, da cilji vodstva po opravljenih kontrolah ne bodo doseženi. Vodstvo z upoštevanjem morebitnega finančnega vpliva tveganja in stroška nadaljnjega zmanjševanja tveganja (standard notranjega kontroliranja št. 11) oceni, ali je raven tveganja sprejemljiva.

(28)  Ti standardni pregledi vključujejo uvedbo in preverjanje transakcij v zvezi z operativnimi in finančnimi vidiki (člen 24(1) Finančne uredbe z dne 27. marca 2003, ki se uporablja za deveti ERS).

(29)  Obračun predujmov je postopek, pri katerem se predplačilo, ki se vnaprej izplača vodstvu projekta, obračuna in naredi dokončno proti dokazilom o dejanskih odhodkih.

(30)  Sredstva, ki pokrivajo upravljanje ERS s strani Komisije (Notranji sporazum, člen 1(2)(a)(iii) (UL L 317, 15.12.2000, str. 355)).

(31)  Sklep št. 2/2002 Sveta ministrov AKP-ES (UL L 320, 23.11.2002, str. 1), točka 9 Priloge: „Revizijo in [...] vedno zaključi Komisija, ki deluje za in v imenu države AKP [...]“.

(32)  Junija 2005 je bilo dokončanih 33 revizij od 35, predvidenih v revizijskem načrtu za leto 2004.

(33)  Uganda, Malavi, Gana, Zimbabve, Madagaskar in Zambija.

(34)  Kenija, Papua Nova Gvineja, Salomonovi otoki, Senegal, Mali in Mavretanija.

(35)  Burkina Faso, Gvineja, Nigerija, Gvajana, Trinidad in Tobago, Surinam.

Vir: Računsko sodišče.

(36)UL L 181, 31.7.2003.

(37)  Sklep št. 3/90 Sveta ministrov AKP-EGS z dne 29. marca 1990, s katerim so bile sprejete splošne uredbe, splošni pogoji in postopkovna pravila o poravnavi in arbitraži pogodb o delu, dobavi in storitvah, ki se financirajo iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), in njihova uporaba.

(38)  Dokument Sveta št. 14530/03, odobren dne 17. novembra 2003 (zapisnik št. 14882/03, 10.2.2004).

(39)  Člen 5 Sklepa št. 2/2002 Sveta ministrov AKP-ES z dne 7. oktobra 2002 v zvezi z izvajanjem členov 28, 29 in 30 Priloge IV sporazuma iz Cotonouja.

----

----

PRILOGE K LETNEMU POROČILU O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

PRILOGA I

Finančne informacije

VSEBINA

UVODNE OPOMBE

Viri finančnih podatkov

Denarna enota

Kratice in znaki

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

7.   Izvrševanje proračuna

DIAGRAMI

UVODNE OPOMBE

VIRI FINANČNIH PODATKOV

V tej prilogi so uporabljeni finančni podatki iz zaključnega računa Evropskih skupnosti (1) in drugih računovodskih evidenc, ki jih je zagotovila Komisija. Geografska porazdelitev je v skladu s kodami držav v sistemu računovodskih informacij Komisije (Sincom 2). Komisija poudarja, da so vsi podatki, ki so jih navedle države članice – tako pri prihodkih kot odhodkih – rezultat izračunov povprečnih vrednosti, ki ne odražajo v celoti vseh koristi, ki jih posameznim državam članicam prinaša članstvo v Uniji. Zaradi tega jih je treba razlagati z določeno mero previdnosti.

DENARNA ENOTA

Vsi finančni podatki so predstavljeni v milijonih EUR. Skupne vsote so zaokrožene glede na vsako natančno vrednost in zaradi tega niso vedno enake vsotam zaokroženih zneskov.

KRATICE IN ZNAKI

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

1.   ZGODOVINA PRORAČUNA

Proračun zajema odhodke Evropske skupnosti in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). Prav tako zajema upravne stroške za sodelovanje na področju „pravosodja in notranjih zadev“ ter skupne zunanje in varnostne politike, ter vse druge odhodke, za katere Svet EU meni, da jih je treba pri izvajanju teh politik financirati iz proračuna.

2.   PRAVNA PODLAGA

Proračun določajo finančne določbe Rimske pogodbe (2) (3) (členi 268 do 280 Pogodbe ES in členi 171 do 183 Pogodbe Euratom) ter Finančne uredbe (4).

3.   PRORAČUNSKA NAČELA, DOLOČENA V POGODBAH IN FINANČNI UREDBI

Vsi prihodki in odhodki Skupnosti so navedeni v enotnem proračunu (načelo enotnosti in točnosti). Proračun se odobri le za eno proračunsko leto (načelo enoletnosti). Prihodki proračuna morajo biti enaki odhodkom proračuna (načelo ravnotežja). Proračun se pripravi in izvršuje v EUR, prav tako se v EUR pripravijo računovodski izkazi (načelo obračunske enote). Prihodki se brez razlikovanja uporabljajo za pokrivanje vseh odhodkov in se v proračunu in posledično v računovodskih izkazih, tako kot odhodki, izkazujejo v celoti brez neto izravnave (načelo univerzalnosti). Proračunska sredstva so namenjena za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja pa se naprej delijo na člene in postavke (načelo specifikacije). Proračunska sredstva se porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, se pravi v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti (načelo dobrega finančnega poslovodenja). Proračun se pripravi in izvršuje v skladu z načelom preglednosti, prav tako se v skladu z načelom preglednosti pripravijo računovodski izkazi (načelo preglednosti). Vendar pa je pri teh splošnih načelih tudi nekaj izjem.

4.   VSEBINA IN SESTAVA PRORAČUNA

Proračun je sestavljen iz „Povzetka izkaza prihodkov in odhodkov“ in oddelkov, razdeljenih na „Izkaze prihodkov in odhodkov“ za vsako posamezno institucijo. Proračun ima osem oddelkov: (I) Parlament; (II) Svet EU; (III) Komisija, (IV) Sodišče Evropskih skupnosti; (V) Računsko sodišče; (VI) Ekonomsko-socialni odbor; (VII) Odbor regij; (VIII) Varuh človekovih pravic in Evropski varuh osebnih podatkov.

V vsakem oddelku so prihodki in odhodki razvrščeni po proračunskih rubrikah (naslovi, poglavja, členi in, kjer je ustrezno, postavke) v skladu z njihovo vrsto ali namenom.

5.   FINANCIRANJE PRORAČUNA (PRORAČUNSKI PRIHODKI)

Proračun se financira predvsem iz lastnih sredstev Skupnosti: kmetijskih dajatev, proizvodnih dajatev na sladkor in izoglukozo; lastnih sredstev iz naslova DDV in BND (5).

Razen lastnih sredstev so še drugi obrobni viri prihodkov (glej diagram I).

6.   VRSTE ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV

V proračunu sta za pokrivanje predvidenih odhodkov določeni naslednji vrsti odobrenih sredstev:

Zaradi tega je treba za vsako proračunsko leto določiti naslednja dva skupna zneska:

Prihodki, zbrani v proračunu, so namenjeni pokritju skupnih odobrenih sredstev za plačila. Odobritev plačil ni treba pokriti s prihodki.

Naslednji poenostavljen prikaz (z izmišljenimi zneski) kaže vpliv obeh vrst sredstev v vsakem proračunskem letu.

7.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

7.1   Odgovornost za izvrševanje

Komisija, ki je odgovorna za izvrševanje proračuna, ga izvršuje v skladu s Finančno uredbo in v mejah dodeljenih proračunskih sredstev; prav tako pa na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje tistih delov proračuna, ki se nanašajo nanje (7). Finančna uredba določa postopke za izvrševanje proračuna in zlasti odgovornosti odredbodajalcev, računovodij, vodij blagajne predplačil in notranjih revizorjev v institucijah. Na dveh glavnih posebnih področjih (EKUJS – jamstveni oddelek in strukturni skladi) je upravljanje s sredstvi Skupnosti deljeno z državami članicami.

7.2   Izvrševanje prihodkov

Ocenjeni prihodki se vnesejo v proračun ob upoštevanju sprememb, ki izhajajo iz sprememb proračuna.

Izvrševanje proračunskih prihodkov pomeni, da je treba ugotoviti, do kakšnih prihodkov sta upravičeni Skupnosti, in jih pobrati (lastna sredstva in drugi prihodki). To urejajo nekatere posebne določbe (8). Dejanski prihodki proračunskega leta so opredeljeni kot skupna vsota zneskov, pobranih glede na pravice, določene za tekoče proračunsko leto in neizterjanih zneskov iz naslova pravic za prejšnja proračunska leta.

7.3   Izvrševanje odhodkov

Ocenjeni odhodki se vnesejo v proračun.

Proračunsko izvrševanje odhodkov, se pravi priprava in poraba proračunskih sredstev, poteka po naslednjem postopku:

7.4   Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta

Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna se sestavijo po zaključku vsakega proračunskega leta. V njih se opredeli saldo leta, ki se nato s spremembo proračuna vnese v proračun za naslednje proračunsko leto.

8.   PRIPRAVA LETNIH RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

Izkazi za dano proračunsko leto se najpozneje do 1. oktobra naslednjega proračunskega leta pošljejo Parlamentu, Svetu EU in Evropskemu računskemu sodišču, zajemajo pa izkaze stanja in izkaze o izvrševanju proračuna ter poročilo o proračunskem in finančnem upravljanju.

9.   ZUNANJA REVIZIJA

Zunanjo revizijo proračuna od leta 1977 izvaja Računsko sodišče Evropskih skupnosti (9). Računsko sodišče preuči izkaze vseh prihodkov in odhodkov proračuna. Evropskemu parlamentu in Svetu EU mora predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z njimi. Prav tako preuči, ali so bili vsi prihodki prejeti, ali so vsi odhodki nastali zakonito in pravilno ter ali je bilo finančno poslovodenje dobro. Revizije lahko izvaja pred zaključkom zadevnega proračunskega leta na podlagi računovodskih evidenc in po potrebi na kraju samem v institucijah Skupnosti, v državah članicah in v tretjih državah. Računsko sodišče za vsako proračunsko leto pripravi letno poročilo in lahko kadar koli predloži svoje ugotovitve o posameznih vprašanjih ter pripravi mnenje na zaprosilo katere koli institucije Skupnosti.

10.   RAZREŠNICA IN NADALJNJE UKREPANJE

Od leta 1977 veljajo naslednje določbe (10): Parlament na predlog Sveta EU najkasneje do 30. aprila v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, podeli Komisiji razrešnico za njeno izvrševanje proračuna. V ta namen Svet EU in Parlament preučita računovodske izkaze, ki jih je pripravila Komisija, ter letno in posebna poročila Računskega sodišča. Institucije se morajo na ugotovitve, navedene v sklepih o razrešnici, odzvati z ustreznim ukrepanjem in poročati o sprejetih ukrepih.

DIAGRAMI

PRORAČUN ZA PRORAČUNSKO LETO 2004 IN IZVRŠEVANJE PRORAČUNA V PRORAČUNSKEM LETU 2004

PODATKI O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA ZA PREJŠNJA OBDOBJA (2000–2004)

Diagram III

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti, na voljo v letu 2004, in njihova poraba

Diagram IV

Odobrena sredstva za prevzem plačil, na voljo v letu 2004, in njihova poraba

----

(1)  Za proračunsko leto 2004: končni zaključni račun v zvezi z operacijami v okviru proračuna za leto 2004 [SEC(2005) 1158].

(2)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti (EGS).

(3)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom).

(4)  Predvsem Finančna uredba (FU) z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002).

(5)  Glavni pravni akti v zvezi z lastnimi sredstvi: Sklep Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 (UL L 253, 7.10.2000); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000); Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 (UL L 155, 7.6.1989); Šesta direktiva Sveta z dne 17. maja 1977, skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna ocena osnove DDV (UL L 145, 13.6.1977); Direktiva Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (UL L 49, 21.2.1989), Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (UL L 181, 19.7.2003).

(6)  Pomembno je razlikovati med „odobrenimi sredstvi za prevzem obveznosti“ in „odobritvami za prevzem obveznosti“ ter med „odobrenimi sredstvi za plačila“ in „odobritvami plačil“. Izraza „odobritve za prevzem obveznosti“ in „odobritve plačil“ se uporabljata samo v zvezi z diferenciranimi sredstvi.

(7)  Glej člen 274 Pogodbe ES, člen 179 Pogodbe Euratom in člen 50 Finančne uredbe.

(8)  Glej člene 69 do 74 FU in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000).

(9)  Glej člene 246, 247 in 248 Pogodbe ES, člene 160a, 160b in 160c Pogodbe Euratom ter člene 139 do 147 FU.

(10)  Glej člen 276 Pogodbe ES in člen 180b Pogodbe Euratom.

(11)  Po popravkih proračuna.

(12)  Po popravkih proračuna in prerazporeditvah med proračunskimi postavkami.

(13)  Namenski prejemki in ponovno razpoložljiva sredstva in sredstva.

(14)  Končna odobrena proračunska sredstva, potem ko so bile upoštevane prerazporeditve med proračunskimi postavkami, sredstva, povezana z namenskimi prejemki, in sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta. Zaradi tega so pri nekaterih razdelkih finančne perspektive razpoložljiva sredstva višja od predvidene zgornje meje.

(15)  Skupaj s sredstvi, ki ustrezajo namenskim prejemkom ali podobnim sredstvom.

(16)  Končna odobrena proračunska sredstva po upoštevanju prerazporeditev med proračunskimi vrsticami, sredstev, povezanih z namenskimi prejemki, ali podobnih sredstev in sredstev, prenesenih iz prejšnjega proračunskega leta.

(17)  Za Združeno kraljestvo se pri bruto znesku lastnih sredstev (16 954,5 milijona EUR) uporablja popravek (5 272,1 milijona EUR). Ta popravek financirajo ostale države članice.

Popravek je bil pripisan samo deležu lastnih sredstev iz naslova DDV in BND v skladu z višino teh sredstev.

(18)  Geografska razdelitev ni izdelana glede na plačila, izplačana državam članicam, ampak glede na dodelitev odhodkov v skladu s podatki iz računalniško podprtega računovodskega sistema Komisije, Sincom2.

(19)  Zneski, navedeni pod postavko „razno“, zajemajo predvsem odhodke v zvezi s projekti, ki se izvajajo zunaj Unije, in odhodke, pri katerih so udeležene tretje države. Prav tako zajemajo odhodke, ki jih ni bilo mogoče geografsko razvrstiti.

(20)  Razpoložljiva sredstva = sredstva za plačila v proračunskem letu + plačila, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta.

PRILOGA II

Poročila in mnenja, ki jih je Računsko sodišče sprejelo od leta 2000

Računsko sodišče mora v skladu z določbami pogodb pripraviti letno poročilo. Prav tako je po pogodbah in drugi veljavni zakonodaji dolžno pripraviti posebna letna poročila o določenih organih in dejavnostih Skupnosti. Pogodbe Sodišče tudi pooblaščajo, da predloži svoje ugotovitve o posameznih vprašanjih in poda mnenje na zahtevo ene od institucij. V nadaljevanju so navedena poročila in mnenja, ki jih je Sodišče sprejelo od leta 2000. Poročila in mnenja, objavljena pred 1. majem 2004, so na voljo samo v španščini, danščini, nemščini, grščini, angleščini, francoščini, italijanščini, nizozemščini, portugalščini, švedščini in finščini.

----