# Europeiska unionens C 316E/13 d

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 316E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången13 december 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 316E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången13 december 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Rådet |
| 2005/C 316E/1 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 35/2005 av den 14 november 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ett gemenskapscertifikat för flygledare | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Rådet

2005/C 316E/1

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 35/2005 av den 14 november 2005, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ett gemenskapscertifikat för flygledare

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Rådet

| 13.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 316/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) NR 35/2005

antagen av rådet den 14 november 2005

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG av den ... om ett gemenskapscertifikat för flygledare

(2005/C 316 E/01)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Genomförandet av lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet förutsätter att en mer detaljerad lagstiftning antas, särskilt vad gäller certifieringen av flygledare, för att garantera högsta möjliga krav på ansvarsmedvetande och kompetens, öka tillgången till flygledare och främja det ömsesidiga erkännandet av certifikat, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (3) samtidigt som målet om en allmän förbättring av flygtrafiksäkerheten och personalens kompetens fullföljs. |
| --- | --- |

(1)

Genomförandet av lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet förutsätter att en mer detaljerad lagstiftning antas, särskilt vad gäller certifieringen av flygledare, för att garantera högsta möjliga krav på ansvarsmedvetande och kompetens, öka tillgången till flygledare och främja det ömsesidiga erkännandet av certifikat, i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (3) samtidigt som målet om en allmän förbättring av flygtrafiksäkerheten och personalens kompetens fullföljs.

| (2) | Införandet av ett gemenskapscertifikat är ett sätt att erkänna den särskilda betydelse som flygledarna har för ett säkert tillhandahållande av flygkontrolltjänster. Inrättandet av gemenskapsnormer för behörighet kommer också att minska uppsplittringen inom detta område, vilket leder till att arbetet kan organiseras effektivare inom ramen för det växande regionala samarbetet mellan leverantörerna av flygtrafiktjänster. Detta direktiv är därför en väsentlig del av lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet. |
| --- | --- |

(2)

Införandet av ett gemenskapscertifikat är ett sätt att erkänna den särskilda betydelse som flygledarna har för ett säkert tillhandahållande av flygkontrolltjänster. Inrättandet av gemenskapsnormer för behörighet kommer också att minska uppsplittringen inom detta område, vilket leder till att arbetet kan organiseras effektivare inom ramen för det växande regionala samarbetet mellan leverantörerna av flygtrafiktjänster. Detta direktiv är därför en väsentlig del av lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet.

| (3) | Det lämpligaste instrumentet för att fastställa normer för behörighet är ett direktiv som överlåter åt medlemsstaterna att bestämma hur de vill uppnå sådana normer. |
| --- | --- |

(3)

Det lämpligaste instrumentet för att fastställa normer för behörighet är ett direktiv som överlåter åt medlemsstaterna att bestämma hur de vill uppnå sådana normer.

| (4) | Detta direktiv bör bygga på befintliga internationella normer. Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) har antagit bestämmelser om certifiering av flygledare, inklusive språkkrav. Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), som inrättades genom den internationella konventionen av den 13 december 1960 om samarbete för säkrare flygtrafiktjänst, har antagit säkerhetskrav (Eurocontrol Safety Regulatory Requirements). I enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 550/2004 införlivas genom detta direktiv de krav som fastställs i Eurocontrols säkerhetskrav nr 5 (ESARR 5) avseende flygledare. |
| --- | --- |

(4)

Detta direktiv bör bygga på befintliga internationella normer. Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) har antagit bestämmelser om certifiering av flygledare, inklusive språkkrav. Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol), som inrättades genom den internationella konventionen av den 13 december 1960 om samarbete för säkrare flygtrafiktjänst, har antagit säkerhetskrav (Eurocontrol Safety Regulatory Requirements). I enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 550/2004 införlivas genom detta direktiv de krav som fastställs i Eurocontrols säkerhetskrav nr 5 (ESARR 5) avseende flygledare.

| (5) | Gemenskapens flygtrafik har särskilda egenskaper som gör det nödvändigt med en effektiv tillämpning av normer för behörighet på gemenskapsnivå för flygledare som är anställda av leverantörer av flygtrafiktjänster främst för den allmänna flygtrafiken. Medlemsstaterna kan också tillämpa de nationella bestämmelser som antas enligt detta direktiv på flygledarelever och flygledare som fullgör sina uppgifter under ansvar av leverantörer av flygtrafiktjänster som huvudsakligen erbjuder sina tjänster till andra luftfartygsrörelser än allmän flygtrafik. |
| --- | --- |

(5)

Gemenskapens flygtrafik har särskilda egenskaper som gör det nödvändigt med en effektiv tillämpning av normer för behörighet på gemenskapsnivå för flygledare som är anställda av leverantörer av flygtrafiktjänster främst för den allmänna flygtrafiken. Medlemsstaterna kan också tillämpa de nationella bestämmelser som antas enligt detta direktiv på flygledarelever och flygledare som fullgör sina uppgifter under ansvar av leverantörer av flygtrafiktjänster som huvudsakligen erbjuder sina tjänster till andra luftfartygsrörelser än allmän flygtrafik.

| (6) | När medlemsstaterna vidtar åtgärder för att säkerställa överensstämmelse med gemenskapens krav bör de myndigheter som utför tillsyn och kontroll av överensstämmelse vara tillräckligt oberoende av leverantörer av flygtrafiktjänster och utbildningsleverantörer. Myndigheterna måste också kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Den nationella tillsynsmyndighet som utses eller inrättas enligt detta direktiv kan vara samma organ som utsetts eller inrättats enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (4). |
| --- | --- |

(6)

När medlemsstaterna vidtar åtgärder för att säkerställa överensstämmelse med gemenskapens krav bör de myndigheter som utför tillsyn och kontroll av överensstämmelse vara tillräckligt oberoende av leverantörer av flygtrafiktjänster och utbildningsleverantörer. Myndigheterna måste också kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Den nationella tillsynsmyndighet som utses eller inrättas enligt detta direktiv kan vara samma organ som utsetts eller inrättats enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (4).

| (7) | Tillhandahållandet av flygtrafiktjänster förutsätter högkvalificerad personal vars behörighet kan dokumenteras på olika sätt. För flygkontroll är det lämpliga sättet att införa ett gemenskapscertifikat, som bör ses som ett slags examensbevis, för varje enskild flygledare. Behörigheten på certifikatet anger den typ av flygledningstjänst som en flygledare är behörig att tillhandahålla. Samtidigt visar de tillägg som ingår i certifikatet både flygledarens specifika behörighet och tillsynsmyndigheternas bemyndiganden för en viss sektor eller grupp av sektorer. Därför måste myndigheterna ha möjlighet att utvärdera flygledarnas kvalifikationer när de utfärdar certifikat eller förlänger giltigheten för behörighetstilläggen. Myndigheterna måste också ha möjlighet att upphäva certifikatet, behörigheten eller behörighetstilläggen när behörigheten ifrågasätts. För att främja rapportering av tillbud (”just culture”) bör detta direktiv inte fastställa någon automatisk koppling mellan ett tillbud och upphävande av certifikatet, behörigheten eller behörighetstillägget. Ett återkallande av certifikatet bör ses som en sista utväg för extrema fall. |
| --- | --- |

(7)

Tillhandahållandet av flygtrafiktjänster förutsätter högkvalificerad personal vars behörighet kan dokumenteras på olika sätt. För flygkontroll är det lämpliga sättet att införa ett gemenskapscertifikat, som bör ses som ett slags examensbevis, för varje enskild flygledare. Behörigheten på certifikatet anger den typ av flygledningstjänst som en flygledare är behörig att tillhandahålla. Samtidigt visar de tillägg som ingår i certifikatet både flygledarens specifika behörighet och tillsynsmyndigheternas bemyndiganden för en viss sektor eller grupp av sektorer. Därför måste myndigheterna ha möjlighet att utvärdera flygledarnas kvalifikationer när de utfärdar certifikat eller förlänger giltigheten för behörighetstilläggen. Myndigheterna måste också ha möjlighet att upphäva certifikatet, behörigheten eller behörighetstilläggen när behörigheten ifrågasätts. För att främja rapportering av tillbud (”just culture”) bör detta direktiv inte fastställa någon automatisk koppling mellan ett tillbud och upphävande av certifikatet, behörigheten eller behörighetstillägget. Ett återkallande av certifikatet bör ses som en sista utväg för extrema fall.

| (8) | För att bygga upp medlemsstaternas förtroende för varandras certifieringssystem är det nödvändigt att anta gemenskapsregler om erhållande och bibehållande av certifikatet. För att garantera högsta möjliga säkerhetsnivå är det därför viktigt att harmonisera kraven på kvalifikationer, kompetens och tillträde till flygledaryrket. Detta bör leda till att säkra och högkvalitativa flygkontrolltjänster tillhandahålls samt till att certifikaten erkänns i hela gemenskapen, vilket ökar den fria rörligheten och förbättrar tillgången till flygledare. |
| --- | --- |

(8)

För att bygga upp medlemsstaternas förtroende för varandras certifieringssystem är det nödvändigt att anta gemenskapsregler om erhållande och bibehållande av certifikatet. För att garantera högsta möjliga säkerhetsnivå är det därför viktigt att harmonisera kraven på kvalifikationer, kompetens och tillträde till flygledaryrket. Detta bör leda till att säkra och högkvalitativa flygkontrolltjänster tillhandahålls samt till att certifikaten erkänns i hela gemenskapen, vilket ökar den fria rörligheten och förbättrar tillgången till flygledare.

| (9) | Medlemsstaterna bör se till att genomförandet av detta direktiv inte leder till att befintliga nationella bestämmelser som gäller för rättigheter och skyldigheter i anställningsförhållanden mellan arbetsgivaren och sökande flygledare kringgås. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör se till att genomförandet av detta direktiv inte leder till att befintliga nationella bestämmelser som gäller för rättigheter och skyldigheter i anställningsförhållanden mellan arbetsgivaren och sökande flygledare kringgås.

| (10) | För att göra kvalifikationerna jämförbara i hela gemenskapen måste de utformas på ett tydligt och allmänt godtagbart sätt. Detta kommer att bidra till att garantera säkerheten, inte bara inom luftrum som kontrolleras av en leverantör av flygtrafiktjänster, utan i synnerhet i gränssnittet mellan olika tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

(10)

För att göra kvalifikationerna jämförbara i hela gemenskapen måste de utformas på ett tydligt och allmänt godtagbart sätt. Detta kommer att bidra till att garantera säkerheten, inte bara inom luftrum som kontrolleras av en leverantör av flygtrafiktjänster, utan i synnerhet i gränssnittet mellan olika tjänsteleverantörer.

| (11) | Vid många tillbud och olyckor spelar kommunikation en betydelsefull roll. ICAO har därför antagit krav avseende språkkunskaper. Genom detta direktiv vidareutvecklas dessa krav, och möjligheter skapas att tillämpa dessa internationellt godkända normer. Det är nödvändigt att tillämpa principerna om icke-diskriminering, öppenhet och proportionalitet när det gäller språkkraven, så att den fria rörligheten stimuleras samtidigt som säkerheten garanteras. |
| --- | --- |

(11)

Vid många tillbud och olyckor spelar kommunikation en betydelsefull roll. ICAO har därför antagit krav avseende språkkunskaper. Genom detta direktiv vidareutvecklas dessa krav, och möjligheter skapas att tillämpa dessa internationellt godkända normer. Det är nödvändigt att tillämpa principerna om icke-diskriminering, öppenhet och proportionalitet när det gäller språkkraven, så att den fria rörligheten stimuleras samtidigt som säkerheten garanteras.

| (12) | Syftena med den inledande utbildningen beskrivs i de vägledningar som utarbetats på begäran av medlemmarna i Eurocontrol, och de betraktas som de accepterade normerna. För enhetsutbildning måste bristen på allmänt godtagna normer uppvägas genom ett antal olika åtgärder, bland annat godkännande av examinatorer, vilket bör garantera en hög kompetensnivå. Detta är mycket viktigt eftersom enhetsutbildningen är mycket dyr och av central betydelse för säkerheten. |
| --- | --- |

(12)

Syftena med den inledande utbildningen beskrivs i de vägledningar som utarbetats på begäran av medlemmarna i Eurocontrol, och de betraktas som de accepterade normerna. För enhetsutbildning måste bristen på allmänt godtagna normer uppvägas genom ett antal olika åtgärder, bland annat godkännande av examinatorer, vilket bör garantera en hög kompetensnivå. Detta är mycket viktigt eftersom enhetsutbildningen är mycket dyr och av central betydelse för säkerheten.

| (13) | Hälsokrav har utarbetats på begäran av Eurocontrols medlemsstater och anses vara ett godtagbart sätt att uppnå överensstämmelse med detta direktiv. |
| --- | --- |

(13)

Hälsokrav har utarbetats på begäran av Eurocontrols medlemsstater och anses vara ett godtagbart sätt att uppnå överensstämmelse med detta direktiv.

| (14) | Certifiering av utbildningsleverantörer bör betraktas som en faktor som är av central betydelse för säkerheten och som bidrar till utbildningens kvalitet. Utbildning bör ses som en tjänst på samma sätt som flygtrafiktjänster, som också är föremål för ett certifieringsförfarande. Genom detta direktiv bör det vara möjligt att certifiera utbildning efter utbildningstyp, paket av utbildningstjänster eller paket av utbildnings- och flygtrafiktjänster, utan att åsidosätta utbildningens särdrag. |
| --- | --- |

(14)

Certifiering av utbildningsleverantörer bör betraktas som en faktor som är av central betydelse för säkerheten och som bidrar till utbildningens kvalitet. Utbildning bör ses som en tjänst på samma sätt som flygtrafiktjänster, som också är föremål för ett certifieringsförfarande. Genom detta direktiv bör det vara möjligt att certifiera utbildning efter utbildningstyp, paket av utbildningstjänster eller paket av utbildnings- och flygtrafiktjänster, utan att åsidosätta utbildningens särdrag.

| (15) | I detta direktiv bekräftas Europeiska gemenskapernas domstols mångåriga rättspraxis i fråga om ömsesidigt erkännande av examensbevis och fri rörlighet för arbetstagare. Proportionalitetsprincipen, angivande av skäl för att införa kompensationsåtgärder och tillgång till lämpliga överklagandeförfaranden utgör grundprinciper som måste bli tillämpliga för flygledningssektorn på ett tydligare sätt. Medlemsstaterna bör ha rätt att vägra att erkänna certifikat som inte har utfärdats i enlighet med detta direktiv; medlemsstaterna bör också ha rätt att erkänna ett sådant certifikat efter att ha genomfört en lämplig likvärdighetsbedömning. Eftersom syftet med detta direktiv är att underlätta ömsesidigt erkännande av certifikat, reglerar det inte villkoren för tillträde till anställning. |
| --- | --- |

(15)

I detta direktiv bekräftas Europeiska gemenskapernas domstols mångåriga rättspraxis i fråga om ömsesidigt erkännande av examensbevis och fri rörlighet för arbetstagare. Proportionalitetsprincipen, angivande av skäl för att införa kompensationsåtgärder och tillgång till lämpliga överklagandeförfaranden utgör grundprinciper som måste bli tillämpliga för flygledningssektorn på ett tydligare sätt. Medlemsstaterna bör ha rätt att vägra att erkänna certifikat som inte har utfärdats i enlighet med detta direktiv; medlemsstaterna bör också ha rätt att erkänna ett sådant certifikat efter att ha genomfört en lämplig likvärdighetsbedömning. Eftersom syftet med detta direktiv är att underlätta ömsesidigt erkännande av certifikat, reglerar det inte villkoren för tillträde till anställning.

| (16) | Flygledaryrket är föremål för tekniska innovationer som förutsätter en regelbunden uppdatering av flygledarnas kompetenser. Detta direktiv bör möjliggöra sådan anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen genom kommittéförfarandet. |
| --- | --- |

(16)

Flygledaryrket är föremål för tekniska innovationer som förutsätter en regelbunden uppdatering av flygledarnas kompetenser. Detta direktiv bör möjliggöra sådan anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen genom kommittéförfarandet.

| (17) | Detta direktiv kan ha inverkan på flygledarnas dagliga arbete. Arbetsmarknadens parter bör informeras och höras på lämpligt sätt om alla åtgärder som får betydande sociala konsekvenser. Den branschvisa dialogkommitté som inrättats i enlighet med kommissionens beslut 98/500/EG av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittéer för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå (5) har därför hörts och bör höras om ytterligare genomförandeåtgärder som vidtas av kommissionen. |
| --- | --- |

(17)

Detta direktiv kan ha inverkan på flygledarnas dagliga arbete. Arbetsmarknadens parter bör informeras och höras på lämpligt sätt om alla åtgärder som får betydande sociala konsekvenser. Den branschvisa dialogkommitté som inrättats i enlighet med kommissionens beslut 98/500/EG av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittéer för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå (5) har därför hörts och bör höras om ytterligare genomförandeåtgärder som vidtas av kommissionen.

| (18) | Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om sanktioner vid överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats enligt detta direktiv och bör vidta alla åtgärder som behövs för att se till att dessa sanktioner verkställs. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

(18)

Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om sanktioner vid överträdelser av nationella bestämmelser som har utfärdats enligt detta direktiv och bör vidta alla åtgärder som behövs för att se till att dessa sanktioner verkställs. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| (19) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

| (20) | En införlivandeperiod på två år får betraktas som tillräcklig för att inrätta en gemenskapsram för certifiering och inom denna ram jämställa certifikaten för nuvarande certifikatsinnehavare, i enlighet med bestämmelserna om villkoren för att upprätthålla behörigheterna och hålla behörighetstilläggen giltiga, eftersom kraven i de bestämmelserna överensstämmer med befintliga internationella skyldigheter. Dessutom bör ytterligare en införlivandeperiod på två år beviljas för tillämpningen av språkkraven. |
| --- | --- |

(20)

En införlivandeperiod på två år får betraktas som tillräcklig för att inrätta en gemenskapsram för certifiering och inom denna ram jämställa certifikaten för nuvarande certifikatsinnehavare, i enlighet med bestämmelserna om villkoren för att upprätthålla behörigheterna och hålla behörighetstilläggen giltiga, eftersom kraven i de bestämmelserna överensstämmer med befintliga internationella skyldigheter. Dessutom bör ytterligare en införlivandeperiod på två år beviljas för tillämpningen av språkkraven.

| (21) | De allmänna villkoren beträffande ålder, utbildningskrav och inledande utbildning för att erhålla certifikat bör inte påverka innehavarna av befintliga certifikat. |
| --- | --- |

(21)

De allmänna villkoren beträffande ålder, utbildningskrav och inledande utbildning för att erhålla certifikat bör inte påverka innehavarna av befintliga certifikat.

| (22) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (7) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (7) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så långt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan detta direktiv och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Syftet med detta direktiv är att höja säkerhetsstandarderna och förbättra gemenskapens flygkontrollsystem genom utfärdande av ett gemenskapscertifikat för flygledare.

2.   Detta direktiv skall gälla för

| — | flygledarelever och |
| --- | --- |

—

flygledarelever och

| — | flygledare |
| --- | --- |

—

flygledare

som fullgör sina uppgifter under ansvar av leverantörer av flygtrafiktjänster som huvudsakligen erbjuder sina tjänster till luftfartygsrörelser inom den allmänna flygtrafiken.

3.   Om inte annat följer av artikel 1.2 och artikel 13 i förordning (EG) nr 549/2004 skall medlemsstaterna, om reguljära och planerade flygkontrolltjänster tillhandahålls för allmän flygtrafik under ansvar av leverantörer av flygtrafiktjänster som huvudsakligen erbjuder sina tjänster till andra luftfartygsrörelser än allmän flygtrafik, se till att de tjänster som tillhandahålls för allmän flygtrafik har åtminstone lika hög säkerhet och kvalitet som följer av bestämmelserna i detta direktiv.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | flygkontrolltjänst: en tjänst som tillhandahålls i syfte att förhindra kollisioner mellan luftfartyg och mellan luftfartyg och hinder inom manövreringsområdet samt för att påskynda och bibehålla ett reglerat flygtrafikflöde. |
| --- | --- |

1.

flygkontrolltjänst: en tjänst som tillhandahålls i syfte att förhindra kollisioner mellan luftfartyg och mellan luftfartyg och hinder inom manövreringsområdet samt för att påskynda och bibehålla ett reglerat flygtrafikflöde.

| 2. | leverantörer av flygtrafiktjänster: varje offentlig eller privat enhet som tillhandahåller flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik. |
| --- | --- |

2.

leverantörer av flygtrafiktjänster: varje offentlig eller privat enhet som tillhandahåller flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik.

| 3. | allmän flygtrafik: alla rörelser av civila luftfartyg, liksom alla rörelser av statliga luftfartyg (inbegripet militära luftfartyg samt tullens och polisens luftfartyg) när dessa förflyttningar genomförs i överensstämmelse med ICAO:s regler. |
| --- | --- |

3.

allmän flygtrafik: alla rörelser av civila luftfartyg, liksom alla rörelser av statliga luftfartyg (inbegripet militära luftfartyg samt tullens och polisens luftfartyg) när dessa förflyttningar genomförs i överensstämmelse med ICAO:s regler.

| 4. | certifikat: ett certifikat, oavsett vilken benämning det har, som är utfärdat och godkänt i enlighet med detta direktiv och som berättigar den lagenliga innehavaren att tillhandahålla flygkontrolltjänster i enlighet med den behörighet och de behörighetstillägg som framgår av certifikatet. |
| --- | --- |

4.

certifikat: ett certifikat, oavsett vilken benämning det har, som är utfärdat och godkänt i enlighet med detta direktiv och som berättigar den lagenliga innehavaren att tillhandahålla flygkontrolltjänster i enlighet med den behörighet och de behörighetstillägg som framgår av certifikatet.

| 5. | behörighet: ett tillstånd som anges på eller är knutet till ett certifikat, som utgör en del av detta och som anger specifika villkor, rättigheter eller begränsningar som hänför sig till ett sådant certifikat; behörigheten på ett certifikat skall gälla minst ett av följande:






  a) | Flygplatskontroll, visuell. |
| --- | --- | --- |

5.

behörighet: ett tillstånd som anges på eller är knutet till ett certifikat, som utgör en del av detta och som anger specifika villkor, rättigheter eller begränsningar som hänför sig till ett sådant certifikat; behörigheten på ett certifikat skall gälla minst ett av följande:

a)

Flygplatskontroll, visuell.

| b) | Flygplatskontroll, instrument. |
| --- | --- |

b)

Flygplatskontroll, instrument.

| c) | Inflygningskontroll, procedur. |
| --- | --- |

c)

Inflygningskontroll, procedur.

| d) | Inflygningskontroll, övervakning. |
| --- | --- |

d)

Inflygningskontroll, övervakning.

| e) | Områdeskontroll, procedur. |
| --- | --- |

e)

Områdeskontroll, procedur.

| f) | Områdeskontroll, övervakning. |
| --- | --- |

f)

Områdeskontroll, övervakning.

| 6. | behörighetstillägg: ett tillstånd som anges på och utgör en del av ett certifikat, och som anger de specifika villkor, rättigheter eller begränsningar som hänför sig till den relevanta behörigheten. |
| --- | --- |

6.

behörighetstillägg: ett tillstånd som anges på och utgör en del av ett certifikat, och som anger de specifika villkor, rättigheter eller begränsningar som hänför sig till den relevanta behörigheten.

| 7. | enhetsbehörighetstillägg: ett tillstånd som anges på och utgör en del av ett certifikat, och som anger ICAO-platsbeteckningen och de sektorer och/eller arbetspositioner där certifikatinnehavaren är behörig att arbeta. |
| --- | --- |

7.

enhetsbehörighetstillägg: ett tillstånd som anges på och utgör en del av ett certifikat, och som anger ICAO-platsbeteckningen och de sektorer och/eller arbetspositioner där certifikatinnehavaren är behörig att arbeta.

| 8. | språkbehörighetstillägg: ett tillstånd som anges på och utgör en del av ett certifikat, och som anger innehavarens språkkunskaper. |
| --- | --- |

8.

språkbehörighetstillägg: ett tillstånd som anges på och utgör en del av ett certifikat, och som anger innehavarens språkkunskaper.

| 9. | instruktörsbehörighetstillägg: ett tillstånd som anges på och utgör en del av ett certifikat, och som anger innehavarens behörighet att fungera som instruktör vid utbildning på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

9.

instruktörsbehörighetstillägg: ett tillstånd som anges på och utgör en del av ett certifikat, och som anger innehavarens behörighet att fungera som instruktör vid utbildning på arbetsplatsen.

| 10. | ICAO-platsindikator: den kodgrupp bestående av fyra bokstäver som har utformats i enlighet med de bestämmelser som ICAO föreskriver i sin handledning DOC 7910 och som tilldelats platsen för en fast station för luftfarten. |
| --- | --- |

10.

ICAO-platsindikator: den kodgrupp bestående av fyra bokstäver som har utformats i enlighet med de bestämmelser som ICAO föreskriver i sin handledning DOC 7910 och som tilldelats platsen för en fast station för luftfarten.

| 11. | sektor: en del av ett kontrollområde och/eller en flyginformationsregion/övre region. |
| --- | --- |

11.

sektor: en del av ett kontrollområde och/eller en flyginformationsregion/övre region.

| 12. | utbildning: helheten av teoretiska kurser, praktiska övningar, inbegripet simuleringsövningar, och utbildning på arbetsplatsen som krävs för att få och upprätthålla kompetensen att tillhandahålla säkra högkvalitativa flygkontrolltjänster. Däri ingår






  a) | inledande utbildning, som omfattar grundläggande utbildning och behörighetsutbildning, vilken leder till beviljandet av ett elevcertifikat, |
| --- | --- | --- |

12.

utbildning: helheten av teoretiska kurser, praktiska övningar, inbegripet simuleringsövningar, och utbildning på arbetsplatsen som krävs för att få och upprätthålla kompetensen att tillhandahålla säkra högkvalitativa flygkontrolltjänster. Däri ingår

a)

inledande utbildning, som omfattar grundläggande utbildning och behörighetsutbildning, vilken leder till beviljandet av ett elevcertifikat,

| b) | enhetsutbildning, inbegripet övergångsutbildning som sker före utbildningen på arbetsplatsen samt utbildning på arbetsplatsen, vilken leder till beviljandet av ett flygledarcertifikat, |
| --- | --- |

b)

enhetsutbildning, inbegripet övergångsutbildning som sker före utbildningen på arbetsplatsen samt utbildning på arbetsplatsen, vilken leder till beviljandet av ett flygledarcertifikat,

| c) | fortbildning för att certifikatets behörighetstillägg fortfarande skall vara giltiga, |
| --- | --- |

c)

fortbildning för att certifikatets behörighetstillägg fortfarande skall vara giltiga,

| d) | utbildning av instruktörer för utbildning på arbetsplatsen, vilken skall leda till beviljande av instruktörsbehörighetstillägg, |
| --- | --- |

d)

utbildning av instruktörer för utbildning på arbetsplatsen, vilken skall leda till beviljande av instruktörsbehörighetstillägg,

| e) | utbildning av examinatorer och/eller bedömare. |
| --- | --- |

e)

utbildning av examinatorer och/eller bedömare.

| 13. | utbildningsleverantör: en organisation som har certifierats av den nationella tillsynsmyndigheten för att tillhandahålla en eller flera typer av utbildning. |
| --- | --- |

13.

utbildningsleverantör: en organisation som har certifierats av den nationella tillsynsmyndigheten för att tillhandahålla en eller flera typer av utbildning.

| 14. | enhetskompetensplan: en godkänd plan där den metod anges enligt vilken enheten underhåller kompetensen för sina certifikatinnehavare. |
| --- | --- |

14.

enhetskompetensplan: en godkänd plan där den metod anges enligt vilken enheten underhåller kompetensen för sina certifikatinnehavare.

| 15. | enhetsutbildningsplan: en godkänd plan med en beskrivning av de förfaranden och den tidsplan som krävs för att enhetsförfarandena skall tillämpas för det lokala området under överinseende av en instruktör för utbildning på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

15.

enhetsutbildningsplan: en godkänd plan med en beskrivning av de förfaranden och den tidsplan som krävs för att enhetsförfarandena skall tillämpas för det lokala området under överinseende av en instruktör för utbildning på arbetsplatsen.

Artikel 3

Nationella tillsynsmyndigheter

1.   Medlemsstaterna skall utse eller inrätta ett eller flera organ till sin nationella tillsynsmyndighet som skall sköta de uppgifter som åligger en sådan myndighet enligt detta direktiv.

2.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall vara oberoende av leverantörer av flygtrafiktjänster och utbildningsleverantörer. Detta oberoende skall uppnås genom en lämplig åtskillnad, åtminstone på funktionell nivå, mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och sådana leverantörer. Medlemsstaterna skall se till att de nationella tillsynsmyndigheterna utövar sina befogenheter på ett sätt som är opartiskt och öppet redovisat.

3.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de nationella tillsynsmyndigheternas namn och adress, samt eventuella ändringar av dessa, och om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa överensstämmelse med punkt 2.

Artikel 4

Principer för certifiering

1.   Om inte annat följer av artikel 1.3 skall medlemsstaterna se till att flygkontrolltjänster som omfattas av artikel 1.2 endast tillhandahålls av flygledare som har certifierats i enlighet med detta direktiv.

2.   Personer som ansöker om ett certifikat skall bevisa att de är kompetenta att fungera som flygledare eller flygledarelev. Detta kompetensbevis skall avse kunskaper, erfarenhet, kvalifikationer och språkkunskaper.

3.   Certifikatet skall tillhöra den person som det har utfärdats till och som också skall underteckna det.

4.   I enlighet med artikel 14.1

| a) | kan certifikatet, behörigheten eller behörighetstilläggen upphävas tillfälligt om flygledarens kompetens ifrågasätts eller vid försumlighet, |
| --- | --- |

a)

kan certifikatet, behörigheten eller behörighetstilläggen upphävas tillfälligt om flygledarens kompetens ifrågasätts eller vid försumlighet,

| b) | kan certifikatet återkallas vid tjänstefel eller missbruk. |
| --- | --- |

b)

kan certifikatet återkallas vid tjänstefel eller missbruk.

5.   Certifikatet för flygledarelev skall bemyndiga innehavaren att tillhandahålla flygkontrolltjänster under överinseende av en instruktör för utbildning på arbetsplatsen.

6.   Certifikatet skall innehålla de uppgifter som anges i bilaga I.

7.   Om ett certifikat utfärdas på ett annat språk än engelska, skall det innehålla en översättning till engelska av de uppgifter som skall översättas enligt bilaga I.

8.   Medlemsstaterna skall se till att flygledare har fått tillräcklig utbildning i säkerhet, trygghet och krishantering.

Artikel 5

Villkor för att erhålla ett certifikat

1.   Certifikat för flygledarelev skall beviljas sökande som uppfyller följande villkor:

| a) | De är minst 18 år gamla och har åtminstone gymnasieexamen eller ett examensbevis som ger behörighet till universitetsstudier eller motsvarande.
  Medlemsstaterna får föreskriva att den nationella tillsynsmyndigheten utvärderar utbildningsstandarden för sökande som inte uppfyller detta utbildningskrav. Om denna utvärdering visar att en sökande har erfarenhet och utbildning som ger honom eller henne rimliga möjligheter att fullfölja flygledarutbildningen skall detta anses vara tillräckligt. |
| --- | --- |

a)

De är minst 18 år gamla och har åtminstone gymnasieexamen eller ett examensbevis som ger behörighet till universitetsstudier eller motsvarande.

Medlemsstaterna får föreskriva att den nationella tillsynsmyndigheten utvärderar utbildningsstandarden för sökande som inte uppfyller detta utbildningskrav. Om denna utvärdering visar att en sökande har erfarenhet och utbildning som ger honom eller henne rimliga möjligheter att fullfölja flygledarutbildningen skall detta anses vara tillräckligt.

| b) | De har framgångsrikt slutfört den godkända inledande utbildning som är relevant för behörigheten och, i förekommande fall, behörighetstillägget, enligt del A i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

De har framgångsrikt slutfört den godkända inledande utbildning som är relevant för behörigheten och, i förekommande fall, behörighetstillägget, enligt del A i bilaga II.

| c) | De har ett giltigt hälsointyg. |
| --- | --- |

c)

De har ett giltigt hälsointyg.

| d) | De har visat att de har tillräckliga språkkunskaper i enlighet med de krav som fastställs i bilaga III. |
| --- | --- |

d)

De har visat att de har tillräckliga språkkunskaper i enlighet med de krav som fastställs i bilaga III.

Certifikatet skall innehålla minst en behörighet och, i förekommande fall, minst ett behörighetstillägg.

2.   Flygledarcertifikat skall beviljas sökande som

| a) | är minst 21 år gamla; medlemsstaterna får emellertid föreskriva en lägre åldersgräns i vederbörligen motiverade fall, |
| --- | --- |

a)

är minst 21 år gamla; medlemsstaterna får emellertid föreskriva en lägre åldersgräns i vederbörligen motiverade fall,

| b) | innehar ett certifikat för flygledarelev och har fullföljt en godkänd enhetsutbildningsplan och fått godkänt resultat på därmed förenade examina eller bedömningar i enlighet med de krav som fastställs i del B i bilaga II, |
| --- | --- |

b)

innehar ett certifikat för flygledarelev och har fullföljt en godkänd enhetsutbildningsplan och fått godkänt resultat på därmed förenade examina eller bedömningar i enlighet med de krav som fastställs i del B i bilaga II,

| c) | har ett giltigt hälsointyg, och |
| --- | --- |

c)

har ett giltigt hälsointyg, och

| d) | har visat att de har tillräckliga språkkunskaper i enlighet med de krav som fastställs i bilaga III. |
| --- | --- |

d)

har visat att de har tillräckliga språkkunskaper i enlighet med de krav som fastställs i bilaga III.

Certifikatet skall göras giltigt genom att behörighet på ett eller flera områden anges samt genom relevanta behörighetstillägg, enhetsbehörighetstillägg och språkbehörighetstillägg för vilka utbildning genomgåtts med godkänt resultat.

3.   Instruktörsbehörighetstillägg skall beviljas innehavare av flygledarcertifikat som

| a) | har tillhandahållit flygkontrolltjänster under en närmast föregående period av minst ett år eller en längre period som skall fastställas av den nationella tillsynsmyndigheten med hänsyn till den behörighet och de behörighetstillägg som utbildningen omfattar, och |
| --- | --- |

a)

har tillhandahållit flygkontrolltjänster under en närmast föregående period av minst ett år eller en längre period som skall fastställas av den nationella tillsynsmyndigheten med hänsyn till den behörighet och de behörighetstillägg som utbildningen omfattar, och

| b) | framgångsrikt har genomgått en godkänd kurs för att bli instruktör för utbildning på arbetsplatsen, där de nödvändiga kunskaperna och pedagogiska färdigheterna har bedömts genom lämpliga examina. |
| --- | --- |

b)

framgångsrikt har genomgått en godkänd kurs för att bli instruktör för utbildning på arbetsplatsen, där de nödvändiga kunskaperna och pedagogiska färdigheterna har bedömts genom lämpliga examina.

Artikel 6

Behörighet för flygledare

Certifikat skall innehålla en eller flera av följande uppgifter om behörighet för att ange vilken typ av tjänst som certifikatinnehavaren får tillhandahålla:

| a) | Behörighet för flygplatskontroll, visuell (ADV) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för flygplatstrafik på en flygplats som inte har några offentliggjorda förfaranden för inflygning och start med instrument. |
| --- | --- |

a)

Behörighet för flygplatskontroll, visuell (ADV) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för flygplatstrafik på en flygplats som inte har några offentliggjorda förfaranden för inflygning och start med instrument.

| b) | Behörighet för flygplatskontroll, instrument (ADI) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för flygplatstrafik på en flygplats som har offentliggjorda förfaranden för inflygning och start med instrument, och skall åtföljas av minst ett av de behörighetstillägg som beskrivs i artikel 7.1. |
| --- | --- |

b)

Behörighet för flygplatskontroll, instrument (ADI) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för flygplatstrafik på en flygplats som har offentliggjorda förfaranden för inflygning och start med instrument, och skall åtföljas av minst ett av de behörighetstillägg som beskrivs i artikel 7.1.

| c) | Behörighet för inflygningskontroll, procedur (APP) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för ankommande, avgående eller överflygande luftfartyg utan användning av övervakningsutrustning. |
| --- | --- |

c)

Behörighet för inflygningskontroll, procedur (APP) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för ankommande, avgående eller överflygande luftfartyg utan användning av övervakningsutrustning.

| d) | Behörighet för inflygningskontroll, övervakning (APS) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för ankommande, avgående eller överflygande luftfartyg med användning av övervakningsutrustning, och skall åtföljas av minst ett av de behörighetstillägg som beskrivs i artikel 7.2. |
| --- | --- |

d)

Behörighet för inflygningskontroll, övervakning (APS) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för ankommande, avgående eller överflygande luftfartyg med användning av övervakningsutrustning, och skall åtföljas av minst ett av de behörighetstillägg som beskrivs i artikel 7.2.

| e) | Behörighet för områdeskontroll, procedur (AVS? ACP) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för luftfartyg utan användning av övervakningsutrustning. |
| --- | --- |

e)

Behörighet för områdeskontroll, procedur (AVS? ACP) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för luftfartyg utan användning av övervakningsutrustning.

| f) | Behörighet för områdeskontroll, övervakning (ACS) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för luftfartyg med användning av övervakningsutrustning, och skall åtföljas av minst ett av de behörighetstillägg som beskrivs i artikel 7.3. |
| --- | --- |

f)

Behörighet för områdeskontroll, övervakning (ACS) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för luftfartyg med användning av övervakningsutrustning, och skall åtföljas av minst ett av de behörighetstillägg som beskrivs i artikel 7.3.

Artikel 7

Behörighetstillägg

1.   Behörigheten för flygplatskontroll, instrument (ADI) skall innehålla minst ett av följande behörighetstillägg:

| a) | Behörighetstillägg för kontrolltorn (TWR) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla kontrolltjänster där flygplatskontrollen tillhandahålls från en arbetsposition. |
| --- | --- |

a)

Behörighetstillägg för kontrolltorn (TWR) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla kontrolltjänster där flygplatskontrollen tillhandahålls från en arbetsposition.

| b) | Behörighetstillägg för markrörelsekontroll (GMC) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla markrörelsekontroll. |
| --- | --- |

b)

Behörighetstillägg för markrörelsekontroll (GMC) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla markrörelsekontroll.

| c) | Behörighetstillägg för markrörelseövervakning (GMS), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för markrörelsekontroll eller behörighetstillägg för kontrolltorn, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla markrörelsekontroll med hjälp av system för övervakning av markrörelser på flygplats. |
| --- | --- |

c)

Behörighetstillägg för markrörelseövervakning (GMS), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för markrörelsekontroll eller behörighetstillägg för kontrolltorn, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla markrörelsekontroll med hjälp av system för övervakning av markrörelser på flygplats.

| d) | Behörighetstillägg för luftkontroll (AIR) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla luftkontroll. |
| --- | --- |

d)

Behörighetstillägg för luftkontroll (AIR) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla luftkontroll.

| e) | Behörighetstillägg för flygplatsradarkontroll (RAD), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för luftkontroll eller behörighetstillägg för kontrolltorn, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygplatskontroll med hjälp av övervakningsradarutrustning. |
| --- | --- |

e)

Behörighetstillägg för flygplatsradarkontroll (RAD), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för luftkontroll eller behörighetstillägg för kontrolltorn, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygplatskontroll med hjälp av övervakningsradarutrustning.

2.   Behörigheten för inflygningskontroll, övervakning (APS) skall innehålla minst ett av följande behörighetstillägg:

| a) | Behörighetstillägg för radar (RAD) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en inflygningskontrolltjänst med användning av primär och/eller sekundär radarutrustning. |
| --- | --- |

a)

Behörighetstillägg för radar (RAD) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en inflygningskontrolltjänst med användning av primär och/eller sekundär radarutrustning.

| b) | Behörighetstillägg för precisionsinflygningsradar (PAR), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för radar, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla markkontrollerade precisionsinflygningar med användning av radarutrustning för precisionsinflygning för luftfartyg vid slutinflygningar till landningsbanan. |
| --- | --- |

b)

Behörighetstillägg för precisionsinflygningsradar (PAR), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för radar, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla markkontrollerade precisionsinflygningar med användning av radarutrustning för precisionsinflygning för luftfartyg vid slutinflygningar till landningsbanan.

| c) | Behörighetstillägg för övervakningsradarinflygning (SRA), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för radar, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla markkontrollerade inflygningar, som inte är precisionsinflygningar, med användning av övervakningsutrustning för luftfartyg vid slutinflygningar till landningsbanan. |
| --- | --- |

c)

Behörighetstillägg för övervakningsradarinflygning (SRA), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för radar, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla markkontrollerade inflygningar, som inte är precisionsinflygningar, med användning av övervakningsutrustning för luftfartyg vid slutinflygningar till landningsbanan.

| d) | Behörighetstillägg för automatisk beroende positionsövervakning (ADS) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en inflygningskontrolltjänst med användning av automatisk beroende positionsövervakning. |
| --- | --- |

d)

Behörighetstillägg för automatisk beroende positionsövervakning (ADS) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla en inflygningskontrolltjänst med användning av automatisk beroende positionsövervakning.

| e) | Behörighetstillägg för terminalkontroll (TCL), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för radar eller behörighetstillägg för automatisk beroende positionsövervakning, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygkontrolltjänster med användning av all slags övervakningsutrustning för luftfartyg som används i ett visst terminalområde och/eller angränsande sektorer. |
| --- | --- |

e)

Behörighetstillägg för terminalkontroll (TCL), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för radar eller behörighetstillägg för automatisk beroende positionsövervakning, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygkontrolltjänster med användning av all slags övervakningsutrustning för luftfartyg som används i ett visst terminalområde och/eller angränsande sektorer.

3.   Behörigheten för områdeskontroll, övervakning (ACS) skall innehålla minst ett av följande behörighetstillägg:

| a) | Behörighetstillägg för radar (RAD) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla områdeskontrolltjänster med användning av övervakningsradarutrustning. |
| --- | --- |

a)

Behörighetstillägg för radar (RAD) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla områdeskontrolltjänster med användning av övervakningsradarutrustning.

| b) | Behörighetstillägg för automatisk beroende positionsövervakning (ADS) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla områdeskontrolltjänster med användning av automatisk beroende positionsövervakning. |
| --- | --- |

b)

Behörighetstillägg för automatisk beroende positionsövervakning (ADS) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla områdeskontrolltjänster med användning av automatisk beroende positionsövervakning.

| c) | Behörighetstillägg för terminalkontroll (TCL), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för radar eller behörighetstillägg för automatisk beroende positionsövervakning, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygkontrolltjänster med användning av all slags övervakningsutrustning för luftfartyg som används i ett visst terminalområde och/eller angränsande sektorer. |
| --- | --- |

c)

Behörighetstillägg för terminalkontroll (TCL), som beviljas tillsammans med behörighetstillägg för radar eller behörighetstillägg för automatisk beroende positionsövervakning, skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygkontrolltjänster med användning av all slags övervakningsutrustning för luftfartyg som används i ett visst terminalområde och/eller angränsande sektorer.

| d) | Behörighetstillägg för oceankontrollområde (OCN) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygkontrolltjänster för luftfartyg som trafikerar ett oceankontrollområde. |
| --- | --- |

d)

Behörighetstillägg för oceankontrollområde (OCN) skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygkontrolltjänster för luftfartyg som trafikerar ett oceankontrollområde.

4.   Om inte annat följer av punkterna 1, 2 och 3 får medlemsstaterna, i undantagsfall och endast till följd av särskilda egenskaper hos flygtrafiken i det luftrum som de ansvarar för, utarbeta nationella behörighetstillägg. Sådana behörighetstillägg får inte påverka den allmänna fria rörligheten för flygledare.

Artikel 8

Språkbehörighetstillägg

1.   Medlemsstaterna skall se till att flygledarna kan styrka sin förmåga att tala och förstå engelska på en tillfredsställande nivå. Deras språkkunskaper skall fastställas med stöd av den behörighetsskala för språkkunskaper som återges i bilaga III.

2.   Medlemsstaterna får införa lokala språkkrav när så bedöms nödvändigt av säkerhetsskäl.

3.   Den nivå som krävs vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 skall vara nivå 4 på den behörighetsskala för språkkunskaper som återges i bilaga III.

4.   Trots vad som sägs i punkt 3 får medlemsstaterna kräva nivå 5 på den behörighetsskala för språkkunskaper som återges i bilaga III vid tillämpningen av punkt 1 och/eller 2 om en högre nivå är motiverad av tvingande säkerhetsskäl på grund av de operativa förhållandena för den särskilda behörigheten eller det särskilda behörighetstillägget. Ett sådant krav skall vara objektivt motiverat, icke-diskriminerande, proportionellt samt medge öppenhet och insyn.

5.   Språkkunskaperna skall styrkas genom ett intyg som utfärdas efter ett öppet och objektivt bedömningsförfarande som har godkänts av den nationella tillsynsmyndigheten.

Artikel 9

Instruktörsbehörighetstillägg

Instruktörsbehörighetstillägget skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla utbildning och tillsyn vid en arbetsposition för områden som omfattas av en giltig behörighet.

Artikel 10

Enhetsbehörighetstillägg

Enhetsbehörighetstillägget skall ange att certifikatinnehavaren är behörig att tillhandahålla flygkontrolltjänster för en särskild sektor, en särskild grupp av sektorer eller särskilda arbetspositioner under ansvar av en enhet för flygkontrolltjänster.

Medlemsstaterna får föreskriva att de rättigheter som ett enhetsbehörighetstillägg ger endast får utövas av certifikatinnehavare under en viss ålder, när så bedöms vara nödvändigt av säkerhetsskäl.

Artikel 11

Villkor för att upprätthålla behörigheter och hålla behörighetstillägg giltiga

1.   Enhetsbehörighetstillägg skall vara giltiga under en första period av 12 månader. Giltighetstiden för dessa behörighetstillägg skall förlängas med ytterligare 12 månader om leverantören av flygtrafiktjänster visar att

| a) | sökanden har utövat de rättigheter som certifikatet ger under ett minsta antal timmar, som skall fastställas i enhetskompetensplanen, under de senaste 12 månaderna, |
| --- | --- |

a)

sökanden har utövat de rättigheter som certifikatet ger under ett minsta antal timmar, som skall fastställas i enhetskompetensplanen, under de senaste 12 månaderna,

| b) | sökandens kompetens har bedömts i enlighet med del C i bilaga II, och |
| --- | --- |

b)

sökandens kompetens har bedömts i enlighet med del C i bilaga II, och

| c) | sökanden har ett giltigt hälsointyg. |
| --- | --- |

c)

sökanden har ett giltigt hälsointyg.

Det minsta antal arbetstimmar som krävs för att behålla giltigheten av enhetsbehörighetstillägget, instruktionsuppgifter inte medräknade, får minskas för instruktörer för utbildning på arbetsplatsen i förhållande till den tid som använts för att instruera praktikanter i de arbetspositioner för vilka förlängningen gäller.

2.   Om enhetsbehörighetstillägg upphör att vara giltiga skall en enhetsutbildningsplan genomföras med godkänt resultat för att behörighetstillägget åter skall bli giltigt.

3.   En innehavare av en behörighet eller ett behörighetstillägg som under en fyraårsperiod inte har tillhandahållit sådana flygkontrolltjänster som är knutna till den behörigheten eller det behörighetstillägget får påbörja enhetsutbildning i den behörigheten eller det behörighetstillägget först efter en lämplig bedömning av om han eller hon fortfarande uppfyller villkoren för den behörigheten eller det behörighetstillägget, och efter att ha uppfyllt de eventuella utbildningskrav som följer av bedömningen.

4.   Sökandens språkkunskaper skall bedömas formellt med jämna mellanrum, med undantag för sökande som har styrkt kunskaper motsvarande nivå 6.

Sökande som har kunskaper motsvarande nivå 4 skall bedömas minst vart tredje år, och sökande som har kunskaper motsvarande nivå 5 skall bedömas minst vart sjätte år.

5.   Instruktörsbehörighetstillägget skall vara giltigt under 36 månader med möjlighet till förlängning.

Artikel 12

Hälsointyg

1.   Hälsointyg skall utfärdas av ett behörigt organ för hälsoundersökningar vid den nationella tillsynsmyndigheten eller av läkare som är godkända av den nationella tillsynsmyndigheten.

2.   Utfärdande av hälsointyg skall ske i överensstämmelse med bilaga I i Chicagokonventionen angående internationell civil luftfart och de krav som fastställs i Eurocontrols krav för europeiskt hälsointyg för flygledare, klass 3.

3.   Hälsointyget skall gälla från och med dagen för hälsoundersökningen och 24 månader framåt för flygledare som är högst 40 år och 12 månader framåt för flygledare som är äldre än 40 år. Hälsointyget kan återkallas när som helst om innehavarens hälsotillstånd gör det nödvändigt.

4.   Medlemsstaterna skall se till att effektiva gransknings- eller överklagandeförfaranden inrättas med lämplig medverkan av oberoende medicinska rådgivare.

5.   Medlemsstaterna skall se till att förfaranden inrättas för att hantera fall med försämrade hälsotillstånd och göra det möjligt för certifikatinnehavarna att underrätta sina arbetsgivare om att de är medvetna om ett försämrat hälsotillstånd eller att de påverkas av någon psykoaktiv substans eller medicin som kan göra dem oförmögna att utöva certifikatets rättigheter på ett säkert och tillfredsställande sätt.

Artikel 13

Certifiering av utbildningsleverantörer

1.   Tillhandahållande av utbildning för flygledare, inklusive bedömningsförfaranden i samband med denna, skall vara föremål för certifiering av de nationella tillsynsmyndigheterna.

2.   Kraven för certifiering skall avse den tekniska och operativa kompetensen och lämpligheten att anordna utbildningskurser i enlighet med punkt 1 i bilaga IV.

3.   Ansökningar om certifiering skall sändas till de nationella tillsynsmyndigheterna i den medlemsstat där sökanden har sin huvudsakliga verksamhet lokaliserad och, i förekommande fall, sitt säte.

De nationella tillsynsmyndigheterna skall utfärda certifikat när den sökande utbildningsleverantören uppfyller de krav som fastställs i punkt 1 i bilaga IV.

Certifikat får utfärdas för varje typ av utbildning eller i kombination med andra flygtrafiktjänster, varvid typen av utbildning och typen av flygtrafiktjänst skall certifieras som ett tjänstepaket.

4.   På certifikaten skall anges de uppgifter som fastställs i punkt 2 i bilaga IV.

5.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall övervaka att de krav och villkor som fogas till certifikaten uppfylls. Om en nationell tillsynsmyndighet anser att innehavaren av ett certifikat inte längre uppfyller dessa krav eller villkor skall den vidta lämpliga åtgärder, som kan inbegripa att certifikatet återkallas.

6.   En medlemsstat skall erkänna certifikat som har utfärdats i en annan medlemsstat.

Artikel 14

Garanti för överensstämmelse med kompetensstandarder

1.   För att säkerställa de kompetensnivåer som är nödvändiga för att flygledarna skall kunna utföra sitt arbete med höga säkerhetsstandarder skall medlemsstaterna se till att nationella tillsynsmyndigheter övervakar deras utbildning.

De skall ha till uppgift

| a) | att utfärda och återkalla certifikat, behörighet och behörighetstillägg för vilka den relevanta utbildningen och bedömningen fullgjorts inom den nationella tillsynsmyndighetens ansvarsområde, |
| --- | --- |

a)

att utfärda och återkalla certifikat, behörighet och behörighetstillägg för vilka den relevanta utbildningen och bedömningen fullgjorts inom den nationella tillsynsmyndighetens ansvarsområde,

| b) | att upprätthålla och tillfälligt upphäva behörighet och behörighetstillägg för vilka rättigheterna utövas under deras ansvar, |
| --- | --- |

b)

att upprätthålla och tillfälligt upphäva behörighet och behörighetstillägg för vilka rättigheterna utövas under deras ansvar,

| c) | att certifiera utbildningsleverantörer, |
| --- | --- |

c)

att certifiera utbildningsleverantörer,

| d) | att godkänna utbildningskurser, enhetsutbildningsplaner och enhetskompetensplaner, |
| --- | --- |

d)

att godkänna utbildningskurser, enhetsutbildningsplaner och enhetskompetensplaner,

| e) | att godkänna kompetensexaminatorer eller kompetensbedömare, |
| --- | --- |

e)

att godkänna kompetensexaminatorer eller kompetensbedömare,

| f) | att övervaka och granska utbildningssystemen, |
| --- | --- |

f)

att övervaka och granska utbildningssystemen,

| g) | att inrätta lämpliga överklagande- och anmälningsmekanismer. |
| --- | --- |

g)

att inrätta lämpliga överklagande- och anmälningsmekanismer.

2.   Nationella tillsynsmyndigheter skall ge lämplig information och ömsesidig hjälp till de nationella tillsynsmyndigheterna i andra medlemsstater för att säkerställa tillämpningen av detta direktiv, särskilt i fall som avser fri rörlighet för trafikledare inom gemenskapen.

3.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall se till att en databas som innehåller uppgifter om behörighet för alla certifikatinnehavare inom deras ansvarsområde och giltighetsdatumen för behörighetstilläggen upprätthålls. Driftsenheterna hos leverantörerna av flygtrafiktjänster skall därför föra register över faktiskt antal arbetade timmar i sektorerna, grupperna av sektorer eller arbetspositionerna för varje certifikatinnehavare som arbetar i enheten och skall på begäran ge de nationella tillsynsmyndigheterna tillgång till dessa uppgifter.

4.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall godkänna de certifikatinnehavare som är berättigade att fungera som kompetensexaminatorer eller kompetensbedömare för enhetsutbildning och fortbildning. Godkännandet skall vara giltigt för en period av tre år med möjlighet till förlängning.

5.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall regelbundet granska utbildningsleverantörerna för att säkerställa efterlevnaden av de normer som fastställs i detta direktiv.

Utöver den regelbundna granskningen får de nationella tillsynsmyndigheterna genomföra besök på plats för att kontrollera genomförandet av detta direktiv och efterlevnaden av de normer som anges i direktivet.

6.   Nationella tillsynsmyndigheter får besluta att helt eller delvis delegera de granskningsfunktioner och inspektioner som anges i punkt 5 till erkända organisationer i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 550/2004.

7.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv senast den ... (8) och därefter vart tredje år.

Artikel 15

Ömsesidigt erkännande av flygledarcertifikat

1.   Om inte annat följer av artikel 8 skall varje medlemsstat erkänna certifikat och därtill knutna uppgifter om behörighet, behörighetstillägg och språkbehörighetstillägg som har utfärdats av en annan medlemsstats nationella tillsynsmyndighet i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv, samt åtföljande hälsointyg. En medlemsstat får dock besluta att endast erkänna certifikat vars innehavare har uppnått minimiåldern 21 år i enlighet med artikel 5.2 a.

2.   Om en certifikatinnehavare utövar de rättigheter som certifikatet ger i en annan medlemsstat än den där certifikatet har utfärdats skall certifikatinnehavaren ha rätt att byta ut sitt certifikat mot ett certifikat som utfärdas i den medlemsstat där rättigheterna utövas, utan att ytterligare villkor åläggs.

3.   För att bevilja ett enhetsbehörighetstillägg skall de nationella tillsynsmyndigheterna kräva att sökanden uppfyller de särskilda villkor som är knutna till detta behörighetstillägg, med angivande av enheten, sektorn eller arbetspositionen. Vid fastställandet av enhetsutbildningsplanen skall utbildningsleverantören ta vederbörlig hänsyn till den kompetens och erfarenhet som sökanden har förvärvat.

4.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall senast sex veckor efter det att bevisen lagts fram godkänna och avge ett motiverat beslut om den enhetsutbildningsplan som innehåller den föreslagna utbildningen för sökanden, utan att det påverkar den försening som följer av ett eventuellt överklagande. I sina beslut skall de nationella tillsynsmyndigheterna se till att principerna om icke-diskriminering och proportionalitet följs.

Artikel 16

Anpassning till den tekniska eller vetenskapliga utvecklingen

För att beakta den tekniska eller vetenskapliga utvecklingen får kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.2, anta ändringar av behörigheterna i artikel 6, behörighetstilläggen i artikel 7, bestämmelserna om hälsointyg i artikel 12.3 och i bilagorna.

Artikel 17

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av kommittén för det gemensamma luftrummet, som inrättats genom artikel 5 i förordning (EG) nr 549/2004.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 18

Sanktioner

Medlemsstaterna skall fastställa bestämmelser om sanktioner som skall tillämpas vid överträdelser av de nationella bestämmelser som har antagits enligt detta direktiv och skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att dessa sanktioner tillämpas. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den ... (9) och alla senare ändringar av dem utan dröjsmål.

Artikel 19

Övergångsbestämmelser

Artikel 5.2 a och b skall inte gälla för innehavare av flygledarcertifikat som har utfärdats av medlemsstaterna före den ... (9).

Artikel 20

Införlivande

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (9), med undantag för artikel 8 för vilken tidsfristen skall vara den ... (10). De skall genast till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 21

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 22

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

...

På rådets vägnar

Ordförande

...

---

(1)  Yttrandet avgivet den 9 mars 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 8 mars 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 14 november 2005 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i EUT).

2

(3)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 10.

3

(4)  EUT L 96, 31.3.2004, s. 1.

4

(5)  EGT L 225, 12.8.1998, s. 27. Beslutet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

5

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

7

(8)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

8

(9)  Två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

9

(10)  Fyra år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

10

---

BILAGA I

SPECIFIKATIONER FÖR CERTIFIKAT

Certifikat som utfärdas av en medlemsstat i enlighet med detta direktiv skall överensstämma med följande specifikationer:

| 1. | Uppgifter |
| --- | --- |

1.

Uppgifter

| 1.1 | Certifikatet skall innehålla följande uppgifter, och de uppgifter som är markerade med asterisk skall översättas till engelska:






  a) | *Namn på den stat eller myndighet som har utfärdat certifikatet (med fet stil). |
| --- | --- | --- |

1.1

Certifikatet skall innehålla följande uppgifter, och de uppgifter som är markerade med asterisk skall översättas till engelska:

a)

*Namn på den stat eller myndighet som har utfärdat certifikatet (med fet stil).

| b) | *Certifikatsbenämning (med extra fet stil). |
| --- | --- |

b)

*Certifikatsbenämning (med extra fet stil).

| c) | Certifikatets serienummer, med arabiska siffror, tilldelat av den myndighet som har utfärdat certifikatet. |
| --- | --- |

c)

Certifikatets serienummer, med arabiska siffror, tilldelat av den myndighet som har utfärdat certifikatet.

| d) | Innehavarens fullständiga namn (även med latinskt alfabet om det nationella språket använder ett annat alfabet). |
| --- | --- |

d)

Innehavarens fullständiga namn (även med latinskt alfabet om det nationella språket använder ett annat alfabet).

| e) | Födelsedatum. |
| --- | --- |

e)

Födelsedatum.

| f) | Innehavarens nationalitet. |
| --- | --- |

f)

Innehavarens nationalitet.

| g) | Innehavarens namnteckning. |
| --- | --- |

g)

Innehavarens namnteckning.

| h) | *Certifiering avseende giltighet och tillstånd för innehavaren att utöva de rättigheter som är knutna till certifikatet, med uppgift om






  i) | behörighet, behörighetstillägg, språkbehörighetstillägg, instruktörsbehörighetstillägg och enhetsbehörighetstillägg, |
| --- | --- | --- |

h)

*Certifiering avseende giltighet och tillstånd för innehavaren att utöva de rättigheter som är knutna till certifikatet, med uppgift om

i)

behörighet, behörighetstillägg, språkbehörighetstillägg, instruktörsbehörighetstillägg och enhetsbehörighetstillägg,

| ii) | datum för det första utfärdandet, |
| --- | --- |

ii)

datum för det första utfärdandet,

| iii) | datum när giltigheten löper ut. |
| --- | --- |

iii)

datum när giltigheten löper ut.

| i) | Namnteckning av den tjänsteman som har utfärdat certifikatet och datum för utfärdandet. |
| --- | --- |

i)

Namnteckning av den tjänsteman som har utfärdat certifikatet och datum för utfärdandet.

| j) | Den utfärdande myndighetens stämpel. |
| --- | --- |

j)

Den utfärdande myndighetens stämpel.

| 1.2 | Certifikatet skall åtföljas av ett giltigt hälsointyg. |
| --- | --- |

1.2

Certifikatet skall åtföljas av ett giltigt hälsointyg.

| 2. | Material
  Förstklassigt papper eller annat lämpligt material skall användas, och de uppgifter som nämns i punkt 1 skall anges tydligt på detta. |
| --- | --- |

2.

Material

Förstklassigt papper eller annat lämpligt material skall användas, och de uppgifter som nämns i punkt 1 skall anges tydligt på detta.

| 3. | Färg |
| --- | --- |

3.

Färg

| 3.1 | Om material av samma färg används för alla lufttrafikcertifikat som utfärdas av en medlemsstat skall färgen vara vit. |
| --- | --- |

3.1

Om material av samma färg används för alla lufttrafikcertifikat som utfärdas av en medlemsstat skall färgen vara vit.

| 3.2 | Om de lufttrafikcertifikat som utfärdas av en medlemsstat har särskiljande färgmarkering skall färgen på flygledarcertifikatet vara gul. |
| --- | --- |

3.2

Om de lufttrafikcertifikat som utfärdas av en medlemsstat har särskiljande färgmarkering skall färgen på flygledarcertifikatet vara gul.

---

BILAGA II

UTBILDNINGSKRAV

DEL A

KRAV AVSEENDE INLEDANDE UTBILDNING FÖR FLYGLEDARE

Den inledande utbildningen skall säkerställa att flygledarelever uppfyller åtminstone målen för grundläggande utbildning och behörighetsutbildning enligt beskrivningen i Eurocontrols dokument ”Guidelines for air traffic controller Common Core Content Initial Training”, utgåvan av den 10 december 2004, så att flygledarna klarar att hantera flygtrafiken på ett säkert, snabbt och effektivt sätt.

Den inledande utbildningen skall omfatta följande ämnen: luftfartsrätt, flygledningstjänst, inbegripet förfaranden för civil-militärt samarbete, meteorologi, flygtrafik, luftfartyg och flygprinciper, inbegripet förståelse mellan flygledaren och piloten, den mänskliga faktorn, utrustning och system, yrkesmiljö, säkerhet och säkerhetskultur, säkerhetsstyrningssystem, ovanliga situationer/nödsituationer, degraderade system, språkkunskaper, inbegripet fraser för radiotelefoni.

Ämnena skall läras ut på ett sådant sätt att sökandena förbereds för olika typer av flygtrafiktjänster samtidigt som säkerhetsaspekterna betonas. Den inledande utbildningen skall bestå av teoretiska och praktiska kurser, inklusive simuleringsövningar, och utbildningens längd skall fastställas i de godkända planerna för inledande utbildning. De förvärvade kunskaperna skall garantera att kandidaten kan anses ha den kompetens som krävs för att hantera komplexa och belastade trafiksituationer, vilket underlättar övergången till enhetsutbildning. Kandidatens kompetens efter den inledande utbildningen skall bedömas genom lämpliga examina eller ett system med fortlöpande bedömning.

DEL B

KRAV AVSEENDE ENHETSUTBILDNING FÖR FLYGLEDARE

Enhetsutbildningsplanen skall i detalj beskriva de förfaranden och den tidsplan som krävs för att kunna tillämpa enhetsförfarandena för det lokala området under överinseende av en instruktör för utbildning på arbetsplatsen. Den godkända planen skall inbegripa uppgifter om alla delar av kompetensbedömningssystemet, inklusive arbetsarrangemang, bedömning av framstegen och examination, tillsammans med förfaranden för anmälningar till den nationella tillsynsmyndigheten. Enhetsutbildningen kan innehålla vissa delar av den inledande utbildningen som är specifika för de nationella förhållandena.

Enhetsutbildningens längd skall fastställas i enhetsutbildningsplanen. De obligatoriska kvalifikationerna skall bedömas genom lämplig examination eller genom ett system med fortlöpande bedömning, av godkända kompetensexaminatorer eller kompetensbedömare som skall vara neutrala och objektiva i sin bedömning. I detta syfte skall de nationella tillsynsmyndigheterna inrätta överklagandemekanismer för att säkerställa att kandidaterna behandlas rättvist.

DEL C

FORTBILDNINGSKRAV FÖR FLYGLEDARE

Behörighet och enhetsbehörighetstillägg för flygledarcertifikat skall hållas giltiga genom godkänd fortbildning, som består av utbildning för att upprätthålla flygledarnas kompetens, repetitionskurser, utbildning om nödsituationer och, när så är lämpligt, språkkurser.

Fortbildningen skall bestå av teoretiska och praktiska kurser tillsammans med simuleringsövningar. I detta syfte skall utbildningsleverantören upprätta enhetskompetensplaner som i detalj beskriver de förfaranden, den tidsplan och den bemanning som krävs för tillhandahållande av den lämpliga fortbildningen och för att visa kompetens. Dessa planer skall revideras och godkännas minst vart tredje år. Fortbildningens längd skall beslutas i enlighet med de funktionella behov som de flygledare som arbetar i enheten har, särskilt i samband med förändringar eller planerade förändringar av förfaranden eller utrustning, eller mot bakgrund av de samlade kraven för säkerhetshantering. Varje flygledares kompetens skall på lämpligt sätt bedömas minst vart tredje år. Leverantören av flygtrafiktjänster skall se till att mekanismer tillämpas som garanterar en rättvis behandling av certifikatinnehavare för vilka behörighetstilläggets giltighet inte kan förlängas.

---

BILAGA III

SPRÅKKUNSKAPSKRAV

De språkkunskapskrav som fastställs i artikel 8 skall tillämpas när det gäller användning av både fackuttryck och normalspråk. För att uppfylla språkkunskapskraven skall den som ansöker om ett certifikat eller certifikatinnehavaren bedömas och därvid visa att han eller hon minst uppfyller kraven för operativ nivå (nivå 4) i den behörighetsskala för språkkunskaper som beskrivs i denna bilaga.

På denna nivå skall de kunna

| a) | kommunicera effektivt i situationer med enbart röst (telefon/radiotelefon) och i situationer ansikte mot ansikte, |
| --- | --- |

a)

kommunicera effektivt i situationer med enbart röst (telefon/radiotelefon) och i situationer ansikte mot ansikte,

| b) | kommunicera om gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen med precision och tydlighet, |
| --- | --- |

b)

kommunicera om gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen med precision och tydlighet,

| c) | använda lämpliga kommunikativa strategier för att utbyta meddelanden och upptäcka och lösa missförstånd (dvs. att kontrollera, bekräfta eller förtydliga information) i ett allmänt eller arbetsrelaterat sammanhang, |
| --- | --- |

c)

använda lämpliga kommunikativa strategier för att utbyta meddelanden och upptäcka och lösa missförstånd (dvs. att kontrollera, bekräfta eller förtydliga information) i ett allmänt eller arbetsrelaterat sammanhang,

| d) | framgångsrikt och relativt obehindrat hantera de språkliga utmaningar som uppstår vid en komplikation eller ett oväntat händelseförlopp som inträffar i en vanlig arbetssituation eller kommunikativ uppgift som annars är välbekant, och |
| --- | --- |

d)

framgångsrikt och relativt obehindrat hantera de språkliga utmaningar som uppstår vid en komplikation eller ett oväntat händelseförlopp som inträffar i en vanlig arbetssituation eller kommunikativ uppgift som annars är välbekant, och

| e) | använda en dialekt eller ett uttal som de som arbetar i luftfartsbranschen kan förstå. |
| --- | --- |

e)

använda en dialekt eller ett uttal som de som arbetar i luftfartsbranschen kan förstå.

Behörighetsskala för språkkunskap: expertnivå, utvidgad nivå och operativ nivå

| Nivå | Uttal
  använder en dialekt och/eller ett uttal som de som arbetar i luftfartsbranschen kan förstå | Struktur
  relevanta grammatiska strukturer och meningsbyggnader avgörs av språkfunktioner som är lämpliga för uppgiften | Ordförråd | Talförhet | Förståelse | Interaktioner |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Expert 6 | Uttal, betoning, rytm och intonation stör nästan aldrig förståelsen även om dessa eventuellt kan vara påverkade av talarens modersmål eller regionala variation. | Genomgående god kontroll över både grundläggande och komplicerade grammatiska strukturer och meningsbyggnader. | Ordförrådets bredd och exakthet räcker för att kommunicera effektivt om ett stort antal välbekanta och obekanta ämnen. Ordförrådet är idiomatiskt, nyanserat och känsligt för olika register. | Kan konversera ingående på ett naturligt och ledigt sätt. Varierar ordflödet för att uppnå en stileffekt, t.ex. för att betona något. Använder spontant lämpliga samtalsmarkörer och samtalskopplingar. | Förståelsen är genomgående korrekt i nästan alla sammanhang och inkluderar förståelse av språkliga och kulturella nyansskillnader. | Interagerar med lätthet i nästan alla situationer. Är känslig för verbala och icke-verbala signaler och svarar på dem på ett lämpligt sätt. |
| Utvidgad 5 | Uttal, betoning, rytm och intonation stör sällan förståelsen även om dessa eventuellt kan vara påverkade av talarens modersmål eller regionala variation. | Genomgående god kontroll över grundläggande grammatiska strukturer och meningsbyggnader. Försöker sig på komplicerade grammatiska strukturer men då uppstår fel som ibland hindrar betydelsen. | Ordförrådets bredd och exakthet räcker för att effektivt kommunicera om gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen. Gör omskrivningar på ett konsekvent och framgångsrikt sätt. Ordförrådet är ibland idiomatiskt. | Förmåga att ingående och relativt obehindrat tala om välbekanta ämnen men varierar inte ordflödet för att uppnå en stilistisk effekt. Kan använda sig av lämpliga samtalsmarkörer och samtalskopplingar. | Förståelsen är korrekt när det gäller gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen och oftast korrekt när talaren ställs inför en språklig komplikation, komplicerad situation eller ett oväntat händelseförlopp. Kan förstå ett antal talvarianter (dialekter och/eller uttal) eller register. | Svaren är omedelbara, adekvata och informativa. Hanterar förhållandet mellan talaren och lyssnaren på ett effektivt sätt. |
| Operativ 4 | Uttal, betoning, rytm och intonation påverkas av talarens modersmål eller regionala variation men detta stör endast ibland förståelsen. | Grundläggande grammatiska strukturer och meningsbyggnader används på ett kreativt och oftast välkontrollerat sätt. Fel kan förekomma, särskilt vid ovanliga eller oväntade omständigheter, men de stör sällan betydelsen. | Ordförrådets bredd och exakthet räcker vanligtvis för att effektivt kommunicera om gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen. Kan ofta göra omskrivningar på ett framgångsrikt sätt när ordförråd saknas i ovanliga eller oväntade situationer. | Producerar språkstycken i ett lämpligt tempo. Enstaka fall av bristande talförhet kan uppstå vid övergången från instuderat eller formellt tal till spontan interaktion men detta hindrar inte en effektiv kommunikation. Begränsad användning av samtalsmarkörer och samtalskopplingar. Utfyllnadsord är inte störande. | Förståelse är vanligtvis korrekt för gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen där det uttal eller den variation som används är tillräckligt begriplig(t) för internationella användare. Då talaren konfronteras med en språklig komplikation, komplicerad händelse eller ett oväntat händelseförlopp kan förståelsen bli långsammare eller kräva strategier för förtydligande. | Svaren är vanligtvis omedelbara, adekvata och informativa. Initierar och upprätthåller replikskiften även vid oväntade händelseförlopp. Hanterar uppenbara missförstånd på ett adekvat sätt genom att kontrollera, bekräfta eller förtydliga. |

Nivå

Uttal

använder en dialekt och/eller ett uttal som de som arbetar i luftfartsbranschen kan förstå

Struktur

relevanta grammatiska strukturer och meningsbyggnader avgörs av språkfunktioner som är lämpliga för uppgiften

Ordförråd

Talförhet

Förståelse

Interaktioner

Expert 6

Uttal, betoning, rytm och intonation stör nästan aldrig förståelsen även om dessa eventuellt kan vara påverkade av talarens modersmål eller regionala variation.

Genomgående god kontroll över både grundläggande och komplicerade grammatiska strukturer och meningsbyggnader.

Ordförrådets bredd och exakthet räcker för att kommunicera effektivt om ett stort antal välbekanta och obekanta ämnen. Ordförrådet är idiomatiskt, nyanserat och känsligt för olika register.

Kan konversera ingående på ett naturligt och ledigt sätt. Varierar ordflödet för att uppnå en stileffekt, t.ex. för att betona något. Använder spontant lämpliga samtalsmarkörer och samtalskopplingar.

Förståelsen är genomgående korrekt i nästan alla sammanhang och inkluderar förståelse av språkliga och kulturella nyansskillnader.

Interagerar med lätthet i nästan alla situationer. Är känslig för verbala och icke-verbala signaler och svarar på dem på ett lämpligt sätt.

Utvidgad 5

Uttal, betoning, rytm och intonation stör sällan förståelsen även om dessa eventuellt kan vara påverkade av talarens modersmål eller regionala variation.

Genomgående god kontroll över grundläggande grammatiska strukturer och meningsbyggnader. Försöker sig på komplicerade grammatiska strukturer men då uppstår fel som ibland hindrar betydelsen.

Ordförrådets bredd och exakthet räcker för att effektivt kommunicera om gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen. Gör omskrivningar på ett konsekvent och framgångsrikt sätt. Ordförrådet är ibland idiomatiskt.

Förmåga att ingående och relativt obehindrat tala om välbekanta ämnen men varierar inte ordflödet för att uppnå en stilistisk effekt. Kan använda sig av lämpliga samtalsmarkörer och samtalskopplingar.

Förståelsen är korrekt när det gäller gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen och oftast korrekt när talaren ställs inför en språklig komplikation, komplicerad situation eller ett oväntat händelseförlopp. Kan förstå ett antal talvarianter (dialekter och/eller uttal) eller register.

Svaren är omedelbara, adekvata och informativa. Hanterar förhållandet mellan talaren och lyssnaren på ett effektivt sätt.

Operativ 4

Uttal, betoning, rytm och intonation påverkas av talarens modersmål eller regionala variation men detta stör endast ibland förståelsen.

Grundläggande grammatiska strukturer och meningsbyggnader används på ett kreativt och oftast välkontrollerat sätt. Fel kan förekomma, särskilt vid ovanliga eller oväntade omständigheter, men de stör sällan betydelsen.

Ordförrådets bredd och exakthet räcker vanligtvis för att effektivt kommunicera om gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen. Kan ofta göra omskrivningar på ett framgångsrikt sätt när ordförråd saknas i ovanliga eller oväntade situationer.

Producerar språkstycken i ett lämpligt tempo. Enstaka fall av bristande talförhet kan uppstå vid övergången från instuderat eller formellt tal till spontan interaktion men detta hindrar inte en effektiv kommunikation. Begränsad användning av samtalsmarkörer och samtalskopplingar. Utfyllnadsord är inte störande.

Förståelse är vanligtvis korrekt för gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen där det uttal eller den variation som används är tillräckligt begriplig(t) för internationella användare. Då talaren konfronteras med en språklig komplikation, komplicerad händelse eller ett oväntat händelseförlopp kan förståelsen bli långsammare eller kräva strategier för förtydligande.

Svaren är vanligtvis omedelbara, adekvata och informativa. Initierar och upprätthåller replikskiften även vid oväntade händelseförlopp. Hanterar uppenbara missförstånd på ett adekvat sätt genom att kontrollera, bekräfta eller förtydliga.

Behörighetsskala för språkkunskap: föroperativ nivå, grundnivå och nivå före grundnivån

| Nivå | Uttal
  använder en dialekt och/eller ett uttal som de som arbetar i luftfartsbranschen kan förstå | Struktur
  relevanta grammatiska strukturer och meningsbyggnader avgörs av språkfunktioner som är lämpliga för uppgiften | Ordförråd | Talförhet | Förståelse | Interaktioner |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Föroperativ 3 | Uttal, betoning, rytm och intonation påverkas av talarens modersmål eller regionala variation och detta stör ofta förståelsen. | Grundläggande grammatiska strukturer och meningsbyggnader vid förutsägbara situationer kontrolleras inte alltid väl. Fel stör ofta betydelsen. | Ordförrådets bredd och exakthet är ofta tillräcklig för att kommunicera om gemensamma, konkreta eller arbetsrelaterade ämnen, men bredden är begränsad och ordvalet är ofta inte ändamålsenligt. Är ofta oförmögen att göra lyckade omskrivningar då ordförrådet saknas. | Producerar språkstycken, men fraseringen och användningen av pauser är ofta olämplig. Tveksamheter eller långsamhet i språkbearbetningen kan hindra en effektiv kommunikation. Utfyllnadsord är ibland störande. | Förståelsen är ofta korrekt för gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen där det uttal eller den variation som används är tillräckligt begriplig(t) för internationella användare. Kan misslyckas med att förstå en språklig komplikation, komplicerad händelse eller ett oväntat händelseförlopp. | Svaren är ibland omedelbara, adekvata och informativa. Kan relativt obehindrat initiera och upprätthålla replikskiften om välkända ämnen och i förutsägbara situationer. Vanligtvis otillräcklig vid oväntade händelseförlopp. |
| Grundnivå 2 | Uttal, betoning, rytm och intonation påverkas starkt av talarens modersmål eller regionala variation och detta stör ofta förståelsen. | Visar endast begränsad kontroll av ett par enkla memorerade grammatiska strukturer och meningsbyggnader. | Begränsad bredd i ordförrådet som endast består av isolerade ord och memorerade fraser. | Kan producera mycket korta, isolerade, memorerade yttranden med ofta förekommande pauser och en störande användning av utfyllnadsord för att leta efter uttryck och för att uttala mindre välbekanta ord. | Förståelsen är begränsad till isolerade memorerade fraser som uttalas sakta och tydligt. | Svarstiden är långsam och ofta oändamålsenlig. Interaktionen är begränsad till enkla rutinmässiga replikskiften. |
| Nivå före grundnivå 1 | Presterar på en nivå som ligger under grundnivå. | Presterar på en nivå som ligger under grundnivå. | Presterar på en nivå som ligger under grundnivå. | Presterar på en nivå som ligger under grundnivå. | Presterar på en nivå som ligger under grundnivå. | Presterar på en nivå som ligger under grundnivå. |

Nivå

Uttal

använder en dialekt och/eller ett uttal som de som arbetar i luftfartsbranschen kan förstå

Struktur

relevanta grammatiska strukturer och meningsbyggnader avgörs av språkfunktioner som är lämpliga för uppgiften

Ordförråd

Talförhet

Förståelse

Interaktioner

Föroperativ 3

Uttal, betoning, rytm och intonation påverkas av talarens modersmål eller regionala variation och detta stör ofta förståelsen.

Grundläggande grammatiska strukturer och meningsbyggnader vid förutsägbara situationer kontrolleras inte alltid väl. Fel stör ofta betydelsen.

Ordförrådets bredd och exakthet är ofta tillräcklig för att kommunicera om gemensamma, konkreta eller arbetsrelaterade ämnen, men bredden är begränsad och ordvalet är ofta inte ändamålsenligt. Är ofta oförmögen att göra lyckade omskrivningar då ordförrådet saknas.

Producerar språkstycken, men fraseringen och användningen av pauser är ofta olämplig. Tveksamheter eller långsamhet i språkbearbetningen kan hindra en effektiv kommunikation. Utfyllnadsord är ibland störande.

Förståelsen är ofta korrekt för gemensamma, konkreta och arbetsrelaterade ämnen där det uttal eller den variation som används är tillräckligt begriplig(t) för internationella användare. Kan misslyckas med att förstå en språklig komplikation, komplicerad händelse eller ett oväntat händelseförlopp.

Svaren är ibland omedelbara, adekvata och informativa. Kan relativt obehindrat initiera och upprätthålla replikskiften om välkända ämnen och i förutsägbara situationer. Vanligtvis otillräcklig vid oväntade händelseförlopp.

Grundnivå 2

Uttal, betoning, rytm och intonation påverkas starkt av talarens modersmål eller regionala variation och detta stör ofta förståelsen.

Visar endast begränsad kontroll av ett par enkla memorerade grammatiska strukturer och meningsbyggnader.

Begränsad bredd i ordförrådet som endast består av isolerade ord och memorerade fraser.

Kan producera mycket korta, isolerade, memorerade yttranden med ofta förekommande pauser och en störande användning av utfyllnadsord för att leta efter uttryck och för att uttala mindre välbekanta ord.

Förståelsen är begränsad till isolerade memorerade fraser som uttalas sakta och tydligt.

Svarstiden är långsam och ofta oändamålsenlig. Interaktionen är begränsad till enkla rutinmässiga replikskiften.

Nivå före grundnivå 1

Presterar på en nivå som ligger under grundnivå.

Presterar på en nivå som ligger under grundnivå.

Presterar på en nivå som ligger under grundnivå.

Presterar på en nivå som ligger under grundnivå.

Presterar på en nivå som ligger under grundnivå.

Presterar på en nivå som ligger under grundnivå.

---

BILAGA IV

KRAV SOM SKALL FOGAS TILL DE CERTIFIKAT SOM TILLDELAS UTBILDNINGSLEVERANTÖRER

| 1. | De krav som avses i artikel 13 skall visa att utbildningsleverantörer har tillräcklig personal och utrustning samt bedriver verksamheten i en miljö som är lämplig för att tillhandahålla utbildning som är nödvändig för att erhålla eller upprätthålla certifikat för flygledarelev och flygledarcertifikat. Utbildningsleverantörerna skall särskilt






  a) | ha en effektiv ledningsstruktur och tillräcklig personal med tillfredsställande kvalifikationer och erfarenhet för att tillhandahålla utbildning enligt de standarder som fastställs i detta direktiv, |
| --- | --- | --- |

1.

De krav som avses i artikel 13 skall visa att utbildningsleverantörer har tillräcklig personal och utrustning samt bedriver verksamheten i en miljö som är lämplig för att tillhandahålla utbildning som är nödvändig för att erhålla eller upprätthålla certifikat för flygledarelev och flygledarcertifikat. Utbildningsleverantörerna skall särskilt

a)

ha en effektiv ledningsstruktur och tillräcklig personal med tillfredsställande kvalifikationer och erfarenhet för att tillhandahålla utbildning enligt de standarder som fastställs i detta direktiv,

| b) | ha tillgång till lämpliga faciliteter och lokaler och lämplig utrustning som behövs för den typ av utbildning som erbjuds, |
| --- | --- |

b)

ha tillgång till lämpliga faciliteter och lokaler och lämplig utrustning som behövs för den typ av utbildning som erbjuds,

| c) | beskriva hur de kommer att gå till väga för att i detalj fastställa innehåll, organisation och längd för utbildningskurser, enhetsutbildnings- och enhetskompetensplaner; detta skall också omfatta det sätt på vilket examination eller bedömningar kommer att organiseras; för examination i samband med inledande utbildning, inklusive simuleringsövningar, skall examinatorernas kvalifikationer beskrivas detaljerat, |
| --- | --- |

c)

beskriva hur de kommer att gå till väga för att i detalj fastställa innehåll, organisation och längd för utbildningskurser, enhetsutbildnings- och enhetskompetensplaner; detta skall också omfatta det sätt på vilket examination eller bedömningar kommer att organiseras; för examination i samband med inledande utbildning, inklusive simuleringsövningar, skall examinatorernas kvalifikationer beskrivas detaljerat,

| d) | ge belägg för att sådana kvalitetsstyrningssystem finns som gör det möjligt att övervaka överensstämmelsen och tillförlitligheten hos de system och förfaranden som garanterar att de utbildningstjänster som tillhandahålls uppfyller de normer som fastställs i detta direktiv, |
| --- | --- |

d)

ge belägg för att sådana kvalitetsstyrningssystem finns som gör det möjligt att övervaka överensstämmelsen och tillförlitligheten hos de system och förfaranden som garanterar att de utbildningstjänster som tillhandahålls uppfyller de normer som fastställs i detta direktiv,

| e) | visa att det finns tillräcklig finansiering för att genomföra utbildningen i överensstämmelse med de normer som fastställs i detta direktiv och att verksamheten har tillräcklig försäkringstäckning i överensstämmelse med den typ av utbildning som tillhandahålls. |
| --- | --- |

e)

visa att det finns tillräcklig finansiering för att genomföra utbildningen i överensstämmelse med de normer som fastställs i detta direktiv och att verksamheten har tillräcklig försäkringstäckning i överensstämmelse med den typ av utbildning som tillhandahålls.

| 2. | På certifikaten skall anges






  a) | den nationella tillsynsmyndighet som utfärdar certifikatet, |
| --- | --- | --- |

2.

På certifikaten skall anges

a)

den nationella tillsynsmyndighet som utfärdar certifikatet,

| b) | sökanden (namn och adress), |
| --- | --- |

b)

sökanden (namn och adress),

| c) | typ av tjänster som certifieras, |
| --- | --- |

c)

typ av tjänster som certifieras,

| d) | en försäkran om att sökanden uppfyller de krav som fastställs i punkt 1, och |
| --- | --- |

d)

en försäkran om att sökanden uppfyller de krav som fastställs i punkt 1, och

| e) | datum för utfärdande av och giltighetsperiod för certifikatet. |
| --- | --- |

e)

datum för utfärdande av och giltighetsperiod för certifikatet.

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

Kommissionen antog sitt förslag den 12 juli 2004.

Europaparlamentet antog sitt yttrande vid första behandlingen under sammanträdesperioden den 7–10 mars 2005.

Den 14 november 2005 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i fördraget.

Rådet beaktade i sitt arbete även Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1).

II.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

Den gemensamma ståndpunkten speglar resultatet av de informella kontakterna mellan parlamentet, kommissionen och rådet. Även om förslaget har omstrukturerats för att bli mer logiskt och läsbart bibehålls i huvudsak alla de viktigaste delarna i kommissionens förslag i den gemensamma ståndpunkten.

Vissa ändringar har dock godtagits som antingen speglar problem som togs upp av parlamentet vid första behandlingen (17 av de 21 ändringarna beaktas i någon form i den gemensamma ståndpunkten (2)) eller frågor som tagits upp av rådet. De viktigaste ändringarna i kommissionens förslag är följande:

1.   Tillämpningsområde (artikel 1.2 och 1.3 samt artikel 4.1)

Direktivets konsekvenser för civil lufttrafik som kontrolleras av tjänsteleverantörer som huvudsakligen arbetar med militär trafik anpassades för att tillvägagångssättet skulle överensstämma med det som används enligt förordningarna om ett gemensamt luftrum.

2.   Sociala frågor (skälen 9 och 17)

Skälen användes för att som svar på Europaparlamentets farhågor klargöra att direktivet inte skall påverka gällande nationella bestämmelser om anställningsförhållandet mellan flygledare och arbetsgivare och att ytterligare genomförandeåtgärder skall medföra samråd med arbetsmarknadens parter på europeisk nivå.

3.   Språkkrav (artikel 8)

De grundläggande språkkunskapskrav på operativ nivå (nivå 4) som föreslagits av kommissionen behålls (för engelska och, när så bedöms nödvändigt av säkerhetsskäl, ett lokalt språk), men enligt den gemensamma ståndpunkten får även expertnivå (nivå 5) krävas om det föreligger tvingande säkerhetsskäl.

4.   Förbättrad ömsesidigt erkännande (artikel 15)

Certifikat och alla därtill knutna uppgifter om behörighet, behörighetstillägg, språkbehörighetstillägg och hälsointyg omfattas klart och tydligt av principen om ömsesidigt erkännande, utan några villkor. Endast geografiskt specifika enhetsbehörighetstillägg, för vilka särskilda villkor kan uppställas av den nationella myndigheten, står utanför detta automatiskt erkända ”gemenskapspass”. En innehavare av ett certifikat som arbetar i en annan medlemsstat än den som utfärdade hans/hennes certifikat har dessutom rätt att byta ut certifikatet mot ett certifikat som utfärdas av det land i vilket han/hon arbetar.

5.   De nationella tillsynsmyndigheternas roll i gränsöverskridande fall (artikel 14)

I den gemensamma ståndpunkten klargörs att det endast är den nationella myndighet som utfärdar certifikat, behörighet och behörighetstillägg som kan återkalla dem. Den nationella myndigheten i den medlemsstat där flygledaren arbetar har dock ansvaret för att upprätthålla behörighet och behörighetstillägg och kan också tillfälligt upphäva dem.

6.   Övergångsbestämmelser för befintliga innehavare av certifikat (artikel 19)

Befintliga innehavare av certifikat är undantagna från ålders- och utbildningskraven för tillträde till yrket och från kravet på att ha slutfört den godkända inledande utbildningen.

7.   Minimi- och maximiålder (artiklarna 5, 10 och 15)

Minimiåldern (för ett elevcertifikat) är fastställd till 18 år, men erkännandet av innehavare av certifikat från andra medlemsstater är obligatoriskt endast för dem som är 21 år eller mer. En medlemsstat behåller friheten att bestämma en maximiålder, men endast som ett villkor i samband med ett specifikt enhetsbehörighetstillägg.

8.   Ytterligare harmonisering (bilagorna I och IV)

I den gemensamma ståndpunkten införs en viss ytterligare harmonisering av specifikationerna för certifikat (en ny bilaga I) och krav på utbildningsleverantörer (en utvidgad bilaga IV).

9.   Strykning av onödiga bestämmelser om redovisningsstandarder för utbildningsleverantörer

Bestämmelserna i artikel 11 i kommissionen förslag om utbildningsleverantörernas bokföring ansågs överflödiga och obehövliga både av rådet och parlamentet och finns inte med i den gemensamma ståndpunkten.

III.   SLUTSATS

I den gemensamma ståndpunkten om detta direktiv bibehålls alla de viktigaste delarna av kommissionens förslag, anpassade på ett balanserat och lämpligt sätt för att spegla rådets och parlamentets önskemål. Den är ett resultat av kontakterna mellan de tre institutioner som är inblandade inom ramen för den gemensamma förklaringen om praktiska bestämmelser för det nya medbeslutandeförfarandet (3). Rådet har noterat åtagandet av ordföranden i parlamentets utskott för transportfrågor i samband med dessa kontakter att rekommendera att denna text godkänns av parlamentet utan ändringar vid andra behandlingen, varefter direktivet kommer att anses som antaget i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

---

(1)  EUT C 234, 22.9.2005, s. 17. Regionkommittén hördes också av rådet den 22.9.2004.

(2)  Endast ändringarna 11, 12, 19 och 21 beaktas inte. Ändring 2 beaktas genom ett uttalande från kommissionen vid antagandet av den gemensamma ståndpunkten.

(3)  EGT C 148, 28.5.1999, s. 1.

---