# Europeiska unionens C 324/21 d

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 324 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 48 årgången21 december 2005 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 324

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

48 årgången21 december 2005

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2005/C 324/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2005/C 324/2 | Inledning av förfarande (Fall COMP/M.3975 – Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 324/3 | Kontrollorganisationer som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EEG) nr 2082/92 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel | 3 |
| 2005/C 324/4 | Meddelande från kommissionen om tillämpningsförfarandet i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 96/67/EG (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 324/5 | Statligt stöd – Ungern – Statligt stöd C 41/2005 (ex NN 49/2005) – Icke-återvinningsbara kostnader i Ungern – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 324/6 | Statligt stöd – Frankrike – Statligt stöd C 32/2005 (f.d. N 250/2005) – Omstruktureringsstöd till Ernault – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 324/7 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 324/8 | Anmälan enligt artikel 95.5 i EG-fördraget. – Begäran om tillstånd att anta nationell lagstiftning som avviker från bestämmelserna i en harmoniseringsåtgärd på gemenskapsnivå (
  1
  ) | 31 |
| 2005/C 324/9 | Informationförfarande – tekniska föreskrifter (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 324/0 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4004 – SCF/SAG GEST/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 39 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2005/C 324/1

Eurons växelkurs

1

2005/C 324/2

Inledning av förfarande (Fall COMP/M.3975 – Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  )

1

2

2005/C 324/3

Kontrollorganisationer som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EEG) nr 2082/92 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel

3

2005/C 324/4

Meddelande från kommissionen om tillämpningsförfarandet i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 96/67/EG (
  1
  )

1

9

2005/C 324/5

Statligt stöd – Ungern – Statligt stöd C 41/2005 (ex NN 49/2005) – Icke-återvinningsbara kostnader i Ungern – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

12

2005/C 324/6

Statligt stöd – Frankrike – Statligt stöd C 32/2005 (f.d. N 250/2005) – Omstruktureringsstöd till Ernault – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

23

2005/C 324/7

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

28

2005/C 324/8

Anmälan enligt artikel 95.5 i EG-fördraget. – Begäran om tillstånd att anta nationell lagstiftning som avviker från bestämmelserna i en harmoniseringsåtgärd på gemenskapsnivå (
  1
  )

1

31

2005/C 324/9

Informationförfarande – tekniska föreskrifter (
  1
  )

1

33

2005/C 324/0

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4004 – SCF/SAG GEST/JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

39

| | III   Upplysningar |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2005/C 324/1 | Daphne II-programmet (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper – Ansökningsomgång för samfinansiering av specifika projekt under 2006 (Upphäver och ersätter 2005/C 320/09) | 40 |

III   Upplysningar

Kommissionen

2005/C 324/1

Daphne II-programmet (2004-2008) för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper – Ansökningsomgång för samfinansiering av specifika projekt under 2006 (Upphäver och ersätter 2005/C 320/09)

(Upphäver och ersätter 2005/C 320/09)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/1

---

Eurons växelkurs (1)

20 december 2005

(2005/C 324/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1955 |
| JPY | japansk yen | 139,36 |
| DKK | dansk krona | 7,4572 |
| GBP | pund sterling | 0,67820 |
| SEK | svensk krona | 9,3887 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5521 |
| ISK | isländsk krona | 75,61 |
| NOK | norsk krona | 8,0330 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9560 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5735 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,945 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 251,25 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6965 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8359 |
| RON | rumänsk leu | 3,6566 |
| SIT | slovensk tolar | 239,52 |
| SKK | slovakisk koruna | 37,905 |
| TRY | turkisk lira | 1,6151 |
| AUD | australisk dollar | 1,6181 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4020 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,2681 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7383 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9885 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 215,35 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,5758 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,6525 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4078 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 781,65 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,518 |
| PHP | filippinsk peso | 64,001 |
| RUB | rysk rubel | 34,3110 |
| THB | thailändsk baht | 48,896 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1955

JPY

japansk yen

139,36

DKK

dansk krona

7,4572

GBP

pund sterling

0,67820

SEK

svensk krona

9,3887

CHF

schweizisk franc

1,5521

ISK

isländsk krona

75,61

NOK

norsk krona

8,0330

BGN

bulgarisk lev

1,9560

CYP

cypriotiskt pund

0,5735

CZK

tjeckisk koruna

28,945

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

251,25

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6965

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8359

RON

rumänsk leu

3,6566

SIT

slovensk tolar

239,52

SKK

slovakisk koruna

37,905

TRY

turkisk lira

1,6151

AUD

australisk dollar

1,6181

CAD

kanadensisk dollar

1,4020

HKD

Hongkongdollar

9,2681

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7383

SGD

singaporiansk dollar

1,9885

KRW

sydkoreansk won

1 215,35

ZAR

sydafrikansk rand

7,5758

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,6525

HRK

kroatisk kuna

7,4078

IDR

indonesisk rupiah

11 781,65

MYR

malaysisk ringgit

4,518

PHP

filippinsk peso

64,001

RUB

rysk rubel

34,3110

THB

thailändsk baht

48,896

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/2

---

Inledning av förfarande

(Fall COMP/M.3975 – Cargill/Degussa Food Ingredients)

(2005/C 324/02)

(Text av betydelse för EES)

Den 14 december 2005 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i ovannämnda fall efter att ha funnit att den anmälda koncentrationen ger upphov till betydande tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledningen av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004.

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 – 296 72 44) eller per post med referensnummer COMP/M.3975 – Cargill/Degussa Food Ingredients, till:

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J 70 |
| B-1049 Bryssels |

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J 70

B-1049 Bryssels

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/3

---

Kontrollorganisationer som anmälts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EEG) nr 2082/92 om särartsskydd för jordbruksprodukter och livsmedel

(2005/C 324/03)

Genom detta meddelande tillkännages de kontrollorganisationer som medlemsstaterna anmält i fråga om alla särartsskydd som registrerats i enlighet med förordning (EEG) nr 2082/92.

Meddelandet kan komma att ändras vid en senare tidpunkt.

BELGIQUE/BELGIË

| Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur | Adresse/Adres | Statut/Status (1) | Type de produit/Productcategorie (2) | Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam | Date/Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agrément/Erkenning | Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning |
| Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie
  Direction Générale Contrôle et Médiation
  Deuxième Division — Services Spécialisés
  Section A
  Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché
  Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie
  Algemene Directie Controle en Bemiddeling
  Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten
  Sectie A
  Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening | WTC III |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur

Adresse/Adres

Statut/Status (1)

Type de produit/Productcategorie (2)

Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam

Date/Datum

Agrément/Erkenning

Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Kriek, Vieille Kriek-Lambic, Vieille Framboise-Lambic, Vieux fruit-Lambic

Oude Kriek, Oude Kriekenlambiek, Oude Frambozenlambiek Oude Fruit-Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Gueuze,Vieille Gueuze-Lambic, Vieux Lambic

Oude Geuze, Oude Geuze-Lambiek, Oude Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Faro

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Kriek, Kriek-Lambic, Framboise-Lambic, Fruit-Lambic

Kriek, Kriekenlambiek, Frambozenlambiek, Vruchtenlambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Lambic, Gueuze-Lambic, Gueuze

Lambiek, Geuze-Lambiek, Geuze

24.2.1994

ESPAÑA

| Nombre de la estructura de control | Dirección | Estatuto (3) | Tipo de producto (4) | Nombre del producto controlado | Fecha |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorización | Retirada de la Autorización |
| CERTIFOOD, S.L. | Comandante Zorita, 46 |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Nombre de la estructura de control

Dirección

Estatuto (3)

Tipo de producto (4)

Nombre del producto controlado

Fecha

Autorización

Retirada de la Autorización

CERTIFOOD, S.L.

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.4

Leche Certificada de Granja

1.7.2003

AENOR

Asociación Española de Normalización y Certificación

| Génova, 6 |
| --- |
| E-28004 Madrid |
| Tel. (0034-91) 362 60 00 |
| Fax (0034-91) 310 40 32 |
| E-mail: aenor@aenor.es |

Génova, 6

E-28004 Madrid

Tel. (0034-91) 362 60 00

Fax (0034-91) 310 40 32

E-mail: aenor@aenor.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

18.3.2004

ECAL-APPLUS

| Miguel Yuste, 16 |
| --- |
| E-28037 Madrid |
| Tel. (0034-91) 304 60 51 |
| Fax (0034-91) 327 50 28 |

Miguel Yuste, 16

E-28037 Madrid

Tel. (0034-91) 304 60 51

Fax (0034-91) 327 50 28

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.4.2004

CERTICAR

| Infanta Mercedes, 13 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 571 11 05 |
| Fax (0034-91) 571 11 67 |
| E-mail: certicar@certicar.es |

Infanta Mercedes, 13

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 571 11 05

Fax (0034-91) 571 11 67

E-mail: certicar@certicar.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.11.2003

CERTIFOOD, S.L

| Comandante Zorita, 46 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.2

Jamón serrano

2.3.2004

Instituto Comunitario de Certificación, S.L.

| Sol, 16 |
| --- |
| E-08201 Sabadell |
| Tel: (0034-93) 725 37 77 |
| Fax: 93 725 52 21 |

Sol, 16

E-08201 Sabadell

Tel: (0034-93) 725 37 77

Fax: 93 725 52 21

O.A.

1.2

Jamón serrano

22.6.2004

CALICER

Certificadores de Calidad, S.L.

| Pizarro, 17 |
| --- |
| E-37005 Salamanca |
| Tel. (0034-92) 319 22 38 |
| Fax (0034-92) 3 19 37 37 |
| E-mail: calicer@calicer.com |

Pizarro, 17

E-37005 Salamanca

Tel. (0034-92) 319 22 38

Fax (0034-92) 3 19 37 37

E-mail: calicer@calicer.com

O.A.

1.2

Jamón serrano

19.9.2001

Calitax Certificación, S.L.

| Tuset, 10 |
| --- |
| E-08006 Barcelona |
| Tel. (0034-93) 217 27 03 |
| Fax (0034-93) 218 51 95 |
| E-mail: calitax@calitax.com |

Tuset, 10

E-08006 Barcelona

Tel. (0034-93) 217 27 03

Fax (0034-93) 218 51 95

E-mail: calitax@calitax.com

O.A.

2.4

Panellets

6.5.2002

ITALIA

| Denominazione della struttura di controllo | Indirizzo | Statuto (5) | Tipo di prodotto (6) | Nome di prodotto controllato | Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorizzazione | Revoca dell'autorizzazione |
| CSQA
  Certificazioni Srl | Via S. Gaetano, 74 |
| I-36016 Thiene (VI) |
| Tel. (39 0445) 31 30 11 |
| Fax (39 0445) 31 30 70 |
| e.-mail: sqa@csqa.it |

Denominazione della struttura di controllo

Indirizzo

Statuto (5)

Tipo di prodotto (6)

Nome di prodotto controllato

Data

Autorizzazione

Revoca dell'autorizzazione

CSQA

Certificazioni Srl

Via S. Gaetano, 74

I-36016 Thiene (VI)

Tel. (39 0445) 31 30 11

Fax (39 0445) 31 30 70

e.-mail: sqa@csqa.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

SGS Italia spa

| Via G. Gozzi, 9 |
| --- |
| I-20129 Milano |
| Tel. (39 02) 73 93 334 |
| Fax (39 02) 70 00 60 91 |
| e-mail: cts_italy@scgs.com |

Via G. Gozzi, 9

I-20129 Milano

Tel. (39 02) 73 93 334

Fax (39 02) 70 00 60 91

e-mail: cts_italy@scgs.com

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Certiquality

| Via G. Giardino, 4 |
| --- |
| I-20123 Milano |
| Tel. (39 02) 80 69 17 16 |
| Fax (39 02) 80 69 17 19 |
| e-mail: a.schienoni@certiquality.it |

Via G. Giardino, 4

I-20123 Milano

Tel. (39 02) 80 69 17 16

Fax (39 02) 80 69 17 19

e-mail: a.schienoni@certiquality.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Agroqualità

Società per la certificazione della qualità nell'agroalimentare a r.l.

| Via Montebello, 8 |
| --- |
| I-00185 Roma |
| Tel. (39 06) 47 82 24 63 |
| Fax (39 06) 47 82 24 39 |
| e.mail: agroqualita@agroqualita.it |

Via Montebello, 8

I-00185 Roma

Tel. (39 06) 47 82 24 63

Fax (39 06) 47 82 24 39

e.mail: agroqualita@agroqualita.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Socert — Società di certificazione Srl

| Via Gorizia, 9 |
| --- |
| I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO) |
| Tel. (39 051) 62 71 957 |
| Fax (39 051) 62 74 549 |
| e-mail: lettera@socert.it |

Via Gorizia, 9

I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO)

Tel. (39 051) 62 71 957

Fax (39 051) 62 74 549

e-mail: lettera@socert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

9.1.2002

Is.Me.Cert.

| Via Porzio |
| --- |
| Centro Direzionale Isola G1 |
| I-80143 Napoli |
| Tel. (39 081) 78 79 789 |
| Fax (39 081) 60 40 176 |
| e-mail: info@ismecert.it |

Via Porzio

Centro Direzionale Isola G1

I-80143 Napoli

Tel. (39 081) 78 79 789

Fax (39 081) 60 40 176

e-mail: info@ismecert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

I.N.O.Q. — Istituto Nord Ovest Qualità Soc. coop. a r.l.

| Piazza Carlo Alberto Grosso, 82 |
| --- |
| I-12033 Moretta (CN) |
| Tel. (39 0172) 91 12 23 |
| Fax (39 0172) 91 13 20 |
| e-mail: inoq@inoq.it |

Piazza Carlo Alberto Grosso, 82

I-12033 Moretta (CN)

Tel. (39 0172) 91 12 23

Fax (39 0172) 91 13 20

e-mail: inoq@inoq.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

ASSAM — Agenzia servizi settore agroalimentare delle Marche

| Via Alpi, 20 |
| --- |
| I-60100 Ancona |
| Tel. (39 071) 80 81 |
| Fax (39 071) 85 979 |
| e-mail: ac@assam.marche.it |

Via Alpi, 20

I-60100 Ancona

Tel. (39 071) 80 81

Fax (39 071) 85 979

e-mail: ac@assam.marche.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

AQA — Agenzia per la garanzia della qualità in agricoltura

| Via E. Mach,1 |
| --- |
| I-38010 Michele all'Adige (TN) |
| Tel. (39 0461) 61 53 22 |
| Fax (39 0461) 66 20 01 |
| e-mail: aqa@ismaa.it |

Via E. Mach,1

I-38010 Michele all'Adige (TN)

Tel. (39 0461) 61 53 22

Fax (39 0461) 66 20 01

e-mail: aqa@ismaa.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

SUOMI/FINLAND

| Valvontaelimen nimi | Osoite | Asema (7) | Tuotteen laji (8) | Valvotun tuotteen nimi | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyväksymispäivä | Peruuttamispäivä |
| Elintarvikevirasto | PL 28, |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

Valvontaelimen nimi

Osoite

Asema (7)

Tuotteen laji (8)

Valvotun tuotteen nimi

Päivämäärä

Hyväksymispäivä

Peruuttamispäivä

Elintarvikevirasto

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Kalakukko

5.7.1995

Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (STTV)

| PL 210, |
| --- |
| 00531 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 3967 270 |
| Faksi +358-9- 3967 2797 |
| E-mail: sttv@sttv.fi |

PL 210,

00531 Helsinki

Puhelin +358-9- 3967 270

Faksi +358-9- 3967 2797

E-mail: sttv@sttv.fi

JHP

2.1

Sahti

5.7.1995

Elintarvikevirasto

| PL 28, |
| --- |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Karjalanpiirakka

5.7.1995

SVERIGE

| Kontrollorgan | Adress | Status (9) | Produkttyp (10) | Den kontrollerade produktens namn | Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godkännande | Återkallande av godkännande |
| Livsmedelverk | Box 622 |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Kontrollorgan

Adress

Status (9)

Produkttyp (10)

Den kontrollerade produktens namn

Datum

Godkännande

Återkallande av godkännande

Livsmedelverk

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.2

Falukorv

Livsmedelverk

| Box 622 |
| --- |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.3

Hushållsost

UNITED KINGDOM

| Name of inspection body | Address | Status (11) | Product type (12) | Name of the controlled product | Date |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Approval | Withdrawal of approval |
| Product Authentication International | Rowland House |
| 65 High Street Worthing |
| West Sussex BN11 1DN |
| United Kingdom |
| Tel: 01903 237799 |
| Fax: 01903 204445 |
| Email: www.food-standards.com |

Name of inspection body

Address

Status (11)

Product type (12)

Name of the controlled product

Date

Approval

Withdrawal of approval

Product Authentication International

Rowland House

65 High Street Worthing

West Sussex BN11 1DN

United Kingdom

Tel: 01903 237799

Fax: 01903 204445

Email: www.food-standards.com

AB

1.1

Traditional Farmfresh Turkey

23.1.1997

---

(1)

SPOD: service public/overheidsdienst

OAEO: organisme agréé/erkende organisatie.

(2)  Classification des produits: voir annexe/Indeling van de producten: zie bijlage.

(3)

P.: Servicio Público

O.A.: Organismos autorizados

(4)  Clasificación de los productos: véase el anexo.

(5)

SP: Servizio pubblico.

OA: Organismo autorizzato.

(6)  Classificazione dei prodotti: cfr. allegato.

(7)

JHP: julkisen hallinnon palvelu.

HE: hyväksytty elin.

(8)  Tuotteiden luokitus: katso liite.

(9)

OM: Offentlig myndighet.

GO: Godkänt organ.

(10)  För klassificering av produkter, se bilaga VI.

(11)

PS: public service.

AB: approved body.

(12)  Product classifications: see Annex.

---

BILAGA

KLASSIFICERING AV PRODUKTER FÖR TILLÄMPNING AV RÅDETS FÖRORDNING (EEG) NR 2082/92

| Produkter i bilaga II till fördraget avsedda att användas som livsmedel |
| --- |
| Klass 1.1 | Färskt kött (och slaktbiprodukter) |
| Klass 1.2 | Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta, etc.) |
| Klass 1.3 | Ost |
| Klass 1.4 | Andra produkter av animaliskt ursprung (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör) |
| Klass 1.5 | Oljor och fetter (smör, margarin, oljor ...) |
| Klass 1.6 | Obearbetade eller bearbetade frukter, grönsaker och spannmål |
| Klass 1.7 | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda av dessa |
| Klass 1.8 | Övriga produkter i bilaga II (vin, vinäger ...) |
| Livsmedel som avses i bilagan till förordning (EEG) nr 2082/92 |
| Klass 2.1 | Öl |
| Klass 2.2 | Choklad och andra livsmedel som innehåller kokos |
| Klass 2.3 | Konfektyr, matbröd, kaffebröd, kakor, skorpor och andra bakverk |
| Klass 2.4 | Pasta, oavsett om den är färdiglagad eller fylld |
| Klass 2.5 | Färdiglagad mat |
| Klass 2.6 | Färdigberedda kryddade såser |
| Klass 2.7 | Soppor och buljonger |
| Klass 2.8 | Drycker framställda ur växtextrakt |
| Klass 2.9 | Glass och sorbet |

Produkter i bilaga II till fördraget avsedda att användas som livsmedel

Klass 1.1

Färskt kött (och slaktbiprodukter)

Klass 1.2

Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta, etc.)

Klass 1.3

Ost

Klass 1.4

Andra produkter av animaliskt ursprung (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör)

Klass 1.5

Oljor och fetter (smör, margarin, oljor ...)

Klass 1.6

Obearbetade eller bearbetade frukter, grönsaker och spannmål

Klass 1.7

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda av dessa

Klass 1.8

Övriga produkter i bilaga II (vin, vinäger ...)

Livsmedel som avses i bilagan till förordning (EEG) nr 2082/92

Klass 2.1

Öl

Klass 2.2

Choklad och andra livsmedel som innehåller kokos

Klass 2.3

Konfektyr, matbröd, kaffebröd, kakor, skorpor och andra bakverk

Klass 2.4

Pasta, oavsett om den är färdiglagad eller fylld

Klass 2.5

Färdiglagad mat

Klass 2.6

Färdigberedda kryddade såser

Klass 2.7

Soppor och buljonger

Klass 2.8

Drycker framställda ur växtextrakt

Klass 2.9

Glass och sorbet

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/9

---

Meddelande från kommissionen om tillämpningsförfarandet i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 96/67/EG

(2005/C 324/04)

(Text av betydelse för EES)

I enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 96/76 av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (1), offentliggör kommissionen, efter meddelande från medlemsstaterna, listan över flygplatser som omfattas av direktivet.

| | Flygplatser vars årliga trafik överstiger 2 miljoner passagerare eller 50 000 ton frakt | Flygplatser vars årliga trafik överstiger 1 miljon passagerare eller 25 000 ton frakt | Andra flygplatser öppna för kommersiell trafik |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | Bryssel-National, Oostende, Liège-Bierset Charleroi | | Antwerpen |
| Cypern | Larnaca | Paphos | |
| Danmark | Köpenhamn Kastrup | Billund | Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Hadsund, Herning, Kalundborg, Koster Vig, Læsø, Lemvig, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Sindal, Padborg, Ærø, Randers, Ringsted, Kolding, Spjald, Morsø, Samsø |
| Estland | | | Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu |
| Finland | Helsingfors-Vantaa | | Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Frankrike | Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac | Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg | Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil |
| Grekland | Aten, Iraklion, Thessaloniki, Rodos, | Chania, Kerkira, Kos | Alexandroupoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Skiros, Milos, Leros, Limnos, Mikonos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos, Zakinthos |
| Irland | Dublin, Shannon, Cork | | Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford |
| Italien | Roma-Fiumicino,Roma-Ciampino Milano-Malpensa, Milano-Linate, Napoli, Bologna, Catania, Palermo, Bergamo, Venezia, Torino, Verona, Cagliari, Pisa | Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova | Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Padova,Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Roma-urbe, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza |
| Lettland | | Riga | Daugvapils, Liepaja, Ventspils |
| Litauen | | | Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai |
| Luxemburg | Luxemburg | | |
| Malta | Luqa-Malta | | |
| Nederländerna | Amsterdam-Schiphol | Maastricht-Aken, Rotterdam | Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede |
| Österrike | Wien | Salzburg | Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz |
| Polen | Warszawa-Okecie | | Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost |
| Portugal | Lissabon, Faro | Funchal, Porto | Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia) |
| Slovakien | | | Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina |
| Slovenien | | Ljubljana | Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje. |
| Spanien | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Jerez, Reus, Santiago, Vitoria | Albacete, Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, La Coruna, La Palma, Leon, Logrono, Madrid-C.Vientos, Madrid Torrejon, Melilla, Murcia, Pamplona, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza |
| Storbritannien | Aberdeen, Belfast-International, Berlfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich. | Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton | Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh |
| Sverige | Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda | Malmö-Sturup, Stockholm/Bromma, StockHolm/Skavsta | Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön |
| Tjeckien | Prag | | Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice |
| Tyskland | Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Frankfurt/Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn | Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt | Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Borkum, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eggersdorf, Eisenach-Kindel, Emden, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Harle, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Juist, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Mannheim-City, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Norden-Nordedeich, Norderney, Oehna, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Wangerooge, Welzow, Westerland-Sylt, Wilhelmshaven-Mariensiel, Zweibrucken |
| Ungern | Budapest Ferihegy | | Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged |

Flygplatser vars årliga trafik överstiger 2 miljoner passagerare eller 50 000 ton frakt

Flygplatser vars årliga trafik överstiger 1 miljon passagerare eller 25 000 ton frakt

Andra flygplatser öppna för kommersiell trafik

Belgien

Bryssel-National, Oostende, Liège-Bierset Charleroi

Antwerpen

Cypern

Larnaca

Paphos

Danmark

Köpenhamn Kastrup

Billund

Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Hadsund, Herning, Kalundborg, Koster Vig, Læsø, Lemvig, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Sindal, Padborg, Ærø, Randers, Ringsted, Kolding, Spjald, Morsø, Samsø

Estland

Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu

Finland

Helsingfors-Vantaa

Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki, Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Frankrike

Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac

Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg

Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil

Grekland

Aten, Iraklion, Thessaloniki, Rodos,

Chania, Kerkira, Kos

Alexandroupoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Skiros, Milos, Leros, Limnos, Mikonos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos, Zakinthos

Irland

Dublin, Shannon, Cork

Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford

Italien

Roma-Fiumicino,Roma-Ciampino Milano-Malpensa, Milano-Linate, Napoli, Bologna, Catania, Palermo, Bergamo, Venezia, Torino, Verona, Cagliari, Pisa

Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova

Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Padova,Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Roma-urbe, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza

Lettland

Riga

Daugvapils, Liepaja, Ventspils

Litauen

Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai

Luxemburg

Luxemburg

Malta

Luqa-Malta

Nederländerna

Amsterdam-Schiphol

Maastricht-Aken, Rotterdam

Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede

Österrike

Wien

Salzburg

Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz

Polen

Warszawa-Okecie

Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost

Portugal

Lissabon, Faro

Funchal, Porto

Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia)

Slovakien

Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina

Slovenien

Ljubljana

Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje.

Spanien

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Jerez, Reus, Santiago, Vitoria

Albacete, Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, La Coruna, La Palma, Leon, Logrono, Madrid-C.Vientos, Madrid Torrejon, Melilla, Murcia, Pamplona, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza

Storbritannien

Aberdeen, Belfast-International, Berlfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich.

Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton

Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh

Sverige

Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda

Malmö-Sturup, Stockholm/Bromma, StockHolm/Skavsta

Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön

Tjeckien

Prag

Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice

Tyskland

Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Frankfurt/Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn

Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt

Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Borkum, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eggersdorf, Eisenach-Kindel, Emden, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Harle, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Juist, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Mannheim-City, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Norden-Nordedeich, Norderney, Oehna, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Wangerooge, Welzow, Westerland-Sylt, Wilhelmshaven-Mariensiel, Zweibrucken

Ungern

Budapest Ferihegy

Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged

---

(1)  EUT L 272, 25.10.1996, s. 36.

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/12

---

STATLIGT STÖD – UNGERN

Statligt stöd C 41/2005 (ex NN 49/2005) – Icke-återvinningsbara kostnader i Ungern

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2005/C 324/05)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 9.11.2005, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Ungern om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda åtgärd.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på den åtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| GD Konkurrens, Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

GD Konkurrens, Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Ungern. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

1.   FÖRFARANDE

Kommissionen har beslutat att registrera detta ärende på eget initiativ för att bedöma den eventuella förekomsten av statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget och dess förenlighet med den gemensamma marknaden.

Genom en skrivelse av den 24 maj 2005 begärde kommissionen kompletterande uppgifter av de ungerska myndigheterna. Svaret från de ungerska myndigheterna av den 20 juli 2005, registrerades av kommissionen den 25 juli 2005.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

Under mitten på 1990-talet var den ungerska statens huvudsakliga målsättning inom energisektorn att säkerställa elförsörjningen och modernisera infrastrukturen för elproduktion. För att uppnå dessa målsättningar ingick den till 99,9 % statligt ägda nätoperatören MVM långfristiga avtal om inköp av el med elproducenter som skulle investera i Ungern.

Enligt dessa inköpsavtal är MVM skyldig att köpa en viss mängd el till ett fast pris som därmed garanterar elproducenterna en räntabilitet utan risktagande. I inköpsavtalen ingår också mellan 8–10 % garanterad vinst. Inköpsavtalen undertecknades mellan 1995–2001 och upphör att gälla mellan 2010–2020 beroende på producenterna.

Inköpsavtalen omfattar för närvarande 85 % av Ungerns efterfrågan på el.

De största investerarna som ingick inköpsavtal med den ungerska nätoperatören och som fortfarande gynnas av dessa avtal är: RWE (Tyskland), EDF (Frankrike), Electrabel (Belgien), ATEL (Schweiz) och AES (Förenta staterna).

Enligt regeringsdekret nr 183/2002 (VIII.23.) om icke-återvinningsbara kostnader är MVM skyldig att inleda omförhandlingar om de inköpsmängder som fastställts i inköpsavtalen. På grund av inköpsavtalens fördelaktiga villkor med en garanterad räntabilitet och vinst utan något risktagande godtog ingen av elproducenterna en omförhandling som skulle medföra en minskning av de garanterade inköpsmängderna.

3.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

Förekomst av statligt stöd

Inköpsavtalen ger sannolikt de elproducerande avtalsparterna en selektiv konkurrensfördel, som kan snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

I detta skede av förfarandet anser kommissionen att inköpsavtalens villkor försätter elproducenterna, avtalsparter i ett inköpsavtal, i en gynnsammare ekonomisk situation i förhållande till andra elproducenter som inte omfattas av inköpsavtalen och i förhållande till andra jämförbara näringssektorer där marknadsaktörerna inte ens fått några förslag om sådana långfristiga avtal. Åtgärden ger därför dessa producenter en selektiv fördel.

Särskilt sedan ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/92/EG av den 19 december 1996 om gemensamma regler för den inre marknaden för el (1) har elmarknaderna varit öppna för konkurrens och el har handlats mellan medlemsstaterna.

Åtgärder som gynnar företag inom energisektorn i en medlemsstat kan därför hindra företag från andra medlemsstater att exportera el till den medlemsstaten eller gynna export av el till andra medlemsstater. Det gäller särskilt Ungern som ligger centralt beläget i Europa med närhet till flera nuvarande och framtida medlemsstater.

Dessutom är de producenter som gynnas av inköpsavtalen stora internationella företagsgrupper som bedriver verksamhet i flera medlemsstater. Att ge dessa grupper en konkurrensfördel kan potentiellt påverka handeln och snedvrida konkurrensen.

För närvarande anser kommissionen också att denna fördel beviljas med hjälp av statliga resurser, eftersom undertecknandet av inköpsavtalen var en politik som staten genomförde genom den statligt helägda nätoperatören MVM. I enlighet med domstolens rättspraxis (2) skall de medel, som ett offentligägt företag använder på ett sätt som kan tillskrivas staten, bedömas som statliga medel i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.

Mot bakgrund av det som anges ovan verkar det i detta skede av förfarandet sannolikt att inköpsavtalen utgör statligt stöd till elproducenterna i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

Kommissionens metod för att bedöma statligt stöd kopplat till icke-återvinningsbara kostnader (metoden) är det redskap som används för att bedöma det statliga stöd som producenterna tar emot. På grundval av de dokument som kommissionen för närvarande förfogar över hyser den tvivel om inköpsavtalens förenlighet med metodens kriterier.

För det första hyser kommissionen tvivel på att själva principerna för långsiktiga avtal om inköp av el som utestänger en betydande del av marknaden skulle vara förenliga med metodens målsättningar, som är att påskynda avregleringen av sektorn genom att bevilja rimlig ersättning till dominerande aktörer som riskerar att utsättas för orättvis konkurrens.

För det andra hyser kommissionen tvivel på att de inslag av stöd som ingår i inköpsavtalen är förenliga med metodens detaljerade kriterier vad gäller beräkning av stödberättigande icke-återvinningsbara kostnader och ersättning som betalas ut.

4.   SLUTSATS

Kommissionen inleder ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 88.2 i EG-fördraget avseende de inköpsavtal som gällde vid tidpunkten för Ungerns anslutning till EU (den 1 maj 2004).

Kommissionen begär att Ungern skall lämna all information som kan vara till hjälp vid bedömningen av denna åtgärd.

I enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd komma att återkrävas från mottagaren.

Samtliga berörda parter uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.

SJÄLVA SKRIVELSEN

”1.   ELJÁRÁS

2004. március 31-i keltezésű, ugyanaznap iktatott levelükben a magyar hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a közüzemi nagykereskedő által viselt költségek kompenzációs rendszeréről, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1 c) albekezdésében hivatkozott eljárás (’ideiglenes eljárás’) szerint. A bejelentést a Bizottság a HU 1/2004. állami támogatás iktatási szám alatt regisztrálta.

Az intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok és a Bizottság között több alkalommal is hivatalos levélváltásra került sor. A Bizottság egyéb érdekelt felektől is kapott észrevételeket.

2005. április 13-i keltezésű, 2005. április 15-én iktatott levelükben a magyar hatóságok visszavonták a 2004. március 31-i keltezésű bejelentésüket, azzal a szándékkal, hogy egy későbbi időpontban várhatóan új rendszert jelentenek be.

Amíg az új rendszer kialakítására és bevezetésére sor nem kerül, a villamos energia ágazat eredeti szerkezete továbbra is fennáll abban a formájában, ahogy Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása idején. Mivel ez a fennálló rendszer a Bizottság megítélése szerint, a rendelkezésére álló iratok alapján, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást tartalmaz, a Bizottság az ügyet NN 49/2005. szám alatt hivatalból nyilvántartásba vette.

2005. május 24-i keltezésű levelében (D/54013) a Bizottság az ügy tartalmát illető kérdéseket intézett a magyar hatóságokhoz. A magyar hatóságok 2005. július 20-i keltezésű válaszát a Bizottság 2005. július 25-én vette nyilvántartásba.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   Az intézkedés háttere

Az 1994. évi XLVIII. számú törvény a villamos energiáról (a ’Villamos Energia Törvény’) értelmében a magyar közüzemi nagykereskedő, a 99,9 százalékban állami tulajdonú Magyar Villamos Művek (’MVM’) köteles volt felmérni a szolgáltatók teljes energiaszükségletét, és ez alapján kidolgozni az úgynevezett Országos Erőműépítési Tervet. E tervet a felelős miniszter köteles volt elfogadásra előterjeszteni a magyar kormány és az Országgyűlés részére.

Ebben az időszakban a magyar energiapiacon a legsürgősebb probléma a villamosenergia-ellátás biztonságának a legkisebb költség elve melletti megteremtése, az infrastruktúra korszerűsítése – különös figyelemmel a mindenkori környezetvédelmi normákra-, valamint az áramszolgáltatási ágazat szükséges átszervezése volt. E célkitűzések megvalósítása leghatékonyabb módjának az tűnt, ha hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodást (’HTM’) ajánlanak fel azon befektetőknek, akik vállalják, hogy befektetnek a magyarországi erőművek építésébe és modernizálásába.

2.2.   A HTM-ek

Az aláírás időpontjától függően kétféle HTM létezik.

| — | azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor; |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor;

| — | azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül. |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül.

Mindegyik HTM-et egyrészről az MVM, másrészről egy erőmű írt alá.

A HTM-ek értelmében az MVM köteles meghatározott mennyiségű villamos energiát megvenni az erőműtől, az összes költség fedezésén túl 8-10 százalékos profitot biztosító áron. A HTM-ek garantált átvételi mennyisége a magyar villamos energia piacának összességében mintegy 81-87 százalékát teszi ki (a 2000-2004 közötti időszakra számolva). A fennmaradó szükségleteket túlnyomó részt import fedezi.

2003.12.31-ig a HTM-ekben előirányzott árrögzítő mechanizmus nem került alkalmazásra, mivel az elektromos áram árát miniszteri rendeletek rögzítették. Ezen időpontig a Magyar Energia Hivatal elemezte az egyes erőművek költségstruktúráját, és úgy határozta meg az MVM által az erőművektől megvásárolandó elektromos áram árát, hogy az fedezze az erőművek költségeit, és garantáljon egy előre rögzített nyereséget.

Ezen árszabályozási mechanizmus során figyelembe vett költségnemek a következők voltak: személyi jellegű költségek, hitelkamatok, értékcsökkenés, biztosítás, egyéb ráfordítások, rendkívüli ráfordítások, előre meghatározottan nem árkalkulációs tényezők, tüzelőanyag-költség, vásárolt villamos energia, rekultivációs költségek, környezetvédelmi költségek, Központi Nukleáris Alap befizetés (az atomerőműnél), befagyott költségek, önfogyasztás és értékesített hőenergia költségei.

A magyar hatóságok és az erőművektől kapott információk szerint, a Magyar Energia Hivatal hatósági árszabályozásának megszűnését követően a szerződéses felek lényegében megtartották az árrendeletekben alkalmazott árszabályozási módszert, mivel az megfelelőnek bizonyult az erőművek költségeinek kiszámítására.

Az alábbi táblázat a 2004-ben HTM alatt álló erőműveket sorolja fel, feltüntetve az erőművek tulajdonosát és annak többségi részvényesét.

| Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3) | Erőművek |
| --- | --- |
| Budapesti Erőmű Rt. (EDF) | Kelenföldi Erőmű |
| | Újpesti Erőmű |
| | Kispesti Erőmű |
| Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel) | Dunamenti Erőmű |
| Mátrai Erőmű Rt. (RWE) | Mátrai Erőmű |
| AES-Tisza Erőmű Kft. (AES) | Tisza Erőmű |
| Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL) | Csepel II Erőmű |
| Paski Atomerőmű Rt. (MVM) | Paksi Atomerőmű |
| Pannonpower Holding Rt. | Pécsi Erőmű |

Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3)

Erőművek

Budapesti Erőmű Rt. (EDF)

Kelenföldi Erőmű

Újpesti Erőmű

Kispesti Erőmű

Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel)

Dunamenti Erőmű

Mátrai Erőmű Rt. (RWE)

Mátrai Erőmű

AES-Tisza Erőmű Kft. (AES)

Tisza Erőmű

Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL)

Csepel II Erőmű

Paski Atomerőmű Rt. (MVM)

Paksi Atomerőmű

Pannonpower Holding Rt.

Pécsi Erőmű

Ahogy az a fenti táblázatból kiderül, a HTM-eket elnyerő legjelentősebb magyarországi befektetők a következők: RWE Power AG, EDF, Electrabel SA, AES Summit Generation Rtd. és ATEL.

Egy HTM 2011-ben, míg a többi 2015 és 2021 között veszti hatályát.

2.3.   A magyar villamos energia piac szerkezete és a HTM-k újratárgyalása

A magyar villamos energia piac két szegmensre bontható: egy közüzemi szektorra és egy verseny szektorra. 2005. szeptemberéig a 6,5 GWh éves fogyasztásnál kisebb szükségletű fogyasztók kötelesek voltak a villamos energiát a közüzemi piacon belül megvásárolni (’nem feljogosított fogyasztók’), míg azok, akik ennél a küszöbértéknél többet igényelnek, vásárolhattak a versenypiacon ’feljogosított fogyasztók’). 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett törvénymódosítás (4) következtében ma valamennyi nem háztartási fogyasztó kiléphet a versenypiacra. 2007. július 1-jét követően – a közösségi jognak megfelelően – valamennyi fogyasztó jogosult kell legyen a versenypiacra.

A versenypiacra való kilépési joguk ellenére a feljogosított fogyasztók jelentős része a közüzemi szektorban marad. 2005. első felében a teljes energia fogyasztás körülbelül 30 %-a származott a versenypiacról.

A közüzemi szektor az egyvásárlós (’Single Buyer’) modell alapján működik, amelyben az MVM az egyetlen vállalat, amely energiát vásárolhat az erőművektől, és azt továbbértékesítheti az áramszolgáltatók felé.

A HTM-ek következtében a termelői kapacitás túlnyomó hányadát a közüzemi szegmens foglalja le, ezzel korlátozva a verseny piacon elérhető energia-mennyiséget. A közüzemi piac a szerződésben lekötött kapacitások következtében kielégíti a magyar piaci kereslet túlnyomó részét, így szűk teret engedve a liberalizált szegmens működésének. E hatás idővel – a feljogosított fogyasztók számának növekedésével – erősődik.

A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet (5) alapján az MVM köteles kezdeményezni a HTM-ekben meghatározott vásárlási mennyiségek újratárgyalását – így próbálva csökkenteni azok hátrányos piaci hatásait. Az MVM erőfeszítései ellenére máig egyetlen erőmű sem fogadta el az újratárgyalási kezdeményezést, amely a garantált vásárlási mennyiség csökkentéséhez vezetne.

A HTM-ekben szereplő előnyös feltételek, amelyek kockázat nélkül garantálják az erőműveknek befektetéseik megtérülését, kétség kívül nem ösztönzik az erőműveket arra, hogy elfogadják a HTM-ek önkéntes újratárgyalását.

2.4.   A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az átállási költségekről

Annak érdekében, hogy az MVM eleget tudjon tenni a HTM-ekben foglalt kötelezettségvállalásainak, és ugyanakkor a közüzemi szektorban nagyjából a szabadpiaci ár szintjén tudja tartani az árakat, a 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az MVM-nek állami kompenzáció fizetését irányozza elő.

A fenti kormányrendelet 3. b) cikke értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés útján értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség felett fennmaradó villamos energia készletét. Ebben az esetben a kormány ellentételezi az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítés ára közti különbséget.

Eredeti bejelentésükben (HU 1/2004, amelyet 2005. április 13-án visszavontak) a magyar hatóságok az említett ellentételezést [’átállási költség’] az MVM-nek nyújtott állami támogatásnak tekintették.

A rendelkezésére álló információk alapján azonban a Bizottság úgy véli, hogy függetlenül a fenti ellentételezéstől, a HTM-ek önmagukban állami támogatást jelenthetnek az erőművek számára. Éppen ezért jelen határozatában a Bizottság az állami támogatás meglétét és közös piaccal való összeegyeztethetőségét az alábbi két mechanizmus keretében külön vizsgálja:

| (i) | maguk a HTM-ek működése keretében; valamint |
| --- | --- |

(i)

maguk a HTM-ek működése keretében; valamint

| (ii) | a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján. |
| --- | --- |

(ii)

a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján.

3.   ÉRTÉKELÉS

3.1.   Az állami támogatás fennállása

(i)   A HTM-ek

A Bizottság megvizsgálta, hogy maguk a HTM-ek a szerződő erőműveknek nyújtott állami támogatásnak minősülnek-e.

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő ismérveknek kell eleget tennie: előnyt nyújt az intézkedés kedvezményezettjeinek, szelektív, ténylegesen vagy potenciálisan torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet, valamint állami forrásból származik.

Gazdasági előny és szelektív jelleg

Mindegyik HTM garantálja a befektetés megtérülését azáltal, hogy biztosítja egy garantált mennyiség garantált árakon és garantált időszakon (általában 15-20 éven) keresztül történő értékesítését. A befektetés megtérülésén túl e szerződések 8-10 %-os nyereséget is biztosítanak.

Az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság azon az állásponton van, hogy a fenti feltételek a HTM-eket aláíró erőműveknek gazdaságilag előnyösebb helyzetet biztosítanak a HTM-ekben részt nem vevő erőművekhez képest - ideértve az esetleges új piaci szereplőket -, valamint azokhoz az energiaszektortól különböző, ám összehasonlítható ágazatokhoz képest, amelyekben ilyen hosszú távú megállapodásokat nem is kínáltak a piaci szereplőknek.

Számos, a Bizottság tudomására jutott tény utal továbbá az előny meglétére. Különösen az a tény, hogy az MVM-nek a HTM-ek újratárgyalására vonatkozó kísérletei ellenére mindegyik erőmű visszautasította, hogy a szerződéseken lényegi módosítást hajtsanak végre.

Továbbá az az ár, amelyet az MVM a szerződésben lekötött energiáért fizet, a legtöbb erőmű esetében jelentősen magasabbnak tűnik, mint amekkora nagykereskedelmi árat az MVM normális esetben fizetne, ha az erőműveknek termékeik értékesítése érdekében versenyezniük kellene. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy más, általa a múltban értékelt átállási költségek állami támogatására vonatkozó ügyekben számos tagállam az összehasonlításhoz a 36 EUR/MWh piaci árat vette alapul (6). Ez az ár a kombinált ciklusú gázturbinás erőmű által termelt villamos energia termelési költségének felel meg.

Ebből következően az eljárás jelenlegi szakaszában és a rendelkezésére álló adatok alapján a Bizottság azon a véleményen van, hogy a HTM-ek az aláíró erőművek számára gazdasági előnyt biztosítanak.

A fentiekből az is kitűnik, hogy az intézkedés szelektív, mivel gazdasági előnyöket csak egy bizonyos ágazat bizonyos vállalatai számára biztosít.

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az a tény, hogy egy támogatást nem kifejezetten egy vagy több előre meghatározott kedvezményezettnek címeznek, hanem a kedvezményezettek objektív ismérvek alapján kerülnek kiválasztásra, nem jelenti azt, hogy a kérdéses intézkedés nem biztosít szelektív előnyt a kedvezményezetteknek. A kedvezményezettek kiválasztásához szükséges eljárás nem befolyásolja az intézkedés állami támogatás minőségét (7).

A Bíróság joggyakorlata azt is megerősítette, hogy még az olyan intézkedést is, amely a gazdaság hasonló helyzetű más ágazataihoz képest egy egész ágazatot kedvezőbb helyzetbe hoz, a kérdéses ágazat részére szelektív előnyt biztosító intézkedésnek kell tekinteni (8).

A Bizottság tisztában van azzal, hogy Magyarországon a '90-es évek közepén az energia szektorban sürgető szükség volt új befektetésekre. Az ellátás biztonsága, az infrastruktúra modernizálása, a nyugat-európai rendszerekkel való együttműködési képesség az állam elsődleges célkitűzéseiként jelentek meg. Más tagállamokban előállt hasonló helyzetek miatt számos európai kormány döntött úgy, hogy hosszú távú áramvásárlási szerződést köt külföldi befektetőkkel.

A felvázolt történeti háttérre tekintettel megjegyzendő, hogy az a tény, hogy a köz érdekében egyértelműen szükség van az állami intézkedésre, semmiképp sem jelenti azt, hogy ezen intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Épp ellenkezőleg: az a tény, hogy a támogatásra szükség van annak érdekében, hogy az adott közérdeknek megfelelő magatartásra ösztönözze a piaci szereplőket, az állami támogatás egyik kulcsfontosságú eleme. Ez az ösztönző hatás éppen az a cél, amit az állami támogatás általában el kíván érni (9).

Éppen ezért az, hogy az áramtermelési ágazat helyzete és Magyarországnak a kérdéses időszakban fennálló politikai és gazdasági háttere miatt szükség volt arra, hogy a magyar állam a közös érdek miatt beavatkozzon, valamint az hogy a legjobb megoldás HTM-ek megkötése volt, semmiféleképp nem mond ellent annak a ténynek, hogy a HTM-ek az erőműveknek nyújtott szelektív előnyt jelentenek.

A paksi atomerőmű

A Bizottságnak a magyar hatóságok által benyújtott dokumentumok, illetve független tanulmányok alapján úgy tűnik, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM-ben rögzített feltételek eltérnek a más HTM-ekben szereplő feltételektől, különösen az MVM részére értékesített energia ára tekintetében.

Paks az ország egyetlen atomerőműve, amely 99,99 %-ban az MVM tulajdonában áll. A szerződő felek közt fennálló tulajdonosi viszonyok miatt valószínűnek tűnik, hogy a fenti érveknek legalább egy része nem érvényes erre a HTM-re. Mindazonáltal a jelenleg rendelkezésére álló információk fényében a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM szintén tartalmaz állami támogatási elemeket.

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A villamos energia piacon megnyílt a szabad verseny, és a villamos árammal kereskedelem folyik a tagállamok között, különösen az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 19-i, a belső árampiac közös szabályairól szóló EK/92/96. számú irányelvének (10) hatályba lépése óta.

Ennek következtében egy tagállam villamos energia ágazatában egyes vállalkozásoknak előnyt biztosító intézkedések akadályát képezhetik a más tagállamok vállalatai által e tagállamba történő energia-exportnak, illetve ösztönözhetik a villamos energia exportját e tagállamból a többi felé. Ez különösen igaz Magyarország esetében, mivel Európán belüli központi fekvése miatt kapcsolódik, vagy könnyen kapcsolódni tud számos jelenlegi vagy jövőbeni tagállam hálózatához.

Ezt csak megerősíti az a tény, hogy a HTM alatt álló erőművek olyan nagy nemzetközi vállalatok tagjai, amelyek számos más tagállamban is jelen vannak. A kérdéses vállalatoknak versenyelőnyt biztosító intézkedés kétség kívül hatást gyakorol a kereskedelemre, és alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt a közös piacon.

Állami források és az államnak ’betudhatóság’

Az állami tulajdonban álló közüzemi nagykereskedő MVM hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodásokat kötött, amelyek biztosítják a szerződő erőműveknek a befektetés megtérülését és a nyereséget. Annak megállapítása érdekében, hogy a HTM-ekből az erőműveknek származó gazdasági előny állami forrásból származónak minősül-e, a Bizottság elsősorban a következőkből indult ki:

A PreussenElektra ítélet (11)

A PreussenElektra ügyben hozott ítéletében a Bíróság olyan mechanizmust vizsgált, ahol magántulajdonban lévő vállalatokat az állam arra kötelezett, hogy meghatározott villamos energia termelőktől az állam által rögzített, a piaci árnál magasabb áron vásároljanak energiát. A Bíróság úgy döntött, hogy ilyen esetben nincs szó közforrások felhasználásáról, így nem áll fenn állami támogatás.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottság úgy értékeli, hogy a magyar rendszer jelentős különbségeket mutat a Bíróság által a fent említett döntésben vizsgált rendszerhez képest, elsősorban a vásárlási kötelezettséggel rendelkező vállalatok tulajdonosi szerkezetének különbözősége miatt.

A PreussenElektra ügyben az a vállalat, amelynek az állam a rögzített árú vásárlást előírta, magántulajdonban állt, míg az MVM teljes mértékben állami tulajdonú vállalat. Ebből következően a felhasznált források egy állami tulajdonban álló vállalat forrásai.

A PreussenElektra ügyben a kedvezményezettől a forrásig visszakövetve a pénz útját az derült ki, hogy az soha nem került az állam akár közvetett akár közvetlen irányítása alá. A pénz állami irányítás alá kerül abban az esetben, ha útja során visszavezethető egy olyan állami vállalatig, amelynek magatartása, a konkrét esetben, az államnak tudható be.

Az állam meghatározó befolyása: a Stardust ítélet (12)

A Bíróság Stardust ügyben hozott ítélete értelmében, hogyha egy állami tulajdonú vállalat egyes pénzügyi forrásairól az állam meghatározó befolyása következtében dönt, akkor ezen intézkedés az államnak tudható be és a szóban forgó forrásokat az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásoknak kell tekinteni.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a HTM-ek MVM általi megkötése a magyar állam meghatározó befolyása alatt hozott, és így a magyar államnak betudható lépés volt-e, vagy sem.

A Bizottság az állam befolyására vonatkozó kérdés értékelésekor többek között a következő körülményeket vette figyelembe:

Megjegyzendő, hogy a HTM-ek aláírásának körülményei eltérőek voltak a privatizációs folyamat során, illetve a versenytárgyalási eljárás keretében aláírt HTM-ek esetében.

| — | Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel. |
| --- | --- |

—

Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel.

| — | Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor. |
| --- | --- |

—

Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor.

| — | A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján ’Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik’ (13). |
| --- | --- |

—

A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján ’Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik’ (13).

| — | Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak. |
| --- | --- |

—

Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak.

| — | A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:
  A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni. |
| --- | --- |

—

A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:

A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni.

| — | Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.
  Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése ’lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával’ (14).
  A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön ’a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.’

  Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást. |
| --- | --- |

—

Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.

Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése ’lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával’ (14).

A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön ’a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.’

Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást.

| — | A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni. |
| --- | --- |

—

A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni.

| — | A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire. |
| --- | --- |

—

A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire.

| — | Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására. |
| --- | --- |

—

Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására.

Az ügy fent leírt körülményei egyértelműen arra utalnak, hogy a magyar államnak meghatározó befolyása volt a HTM-ek megkötésére vonatkozó döntésben, valamint a szerződő erőművek befektetéseinek megtérülése és a fix nyereség garantálásában. A HTM-ekről való döntés ennél fogva a magyar államnak betudható.

A magyar állam befolyása egyébként összhangban áll a HTM-ek megkötésének körülményeivel, ahogy azt mind a magyar hatóságok, mind egyes érintett erőművek írásaikban ismertették (16). Ezek alapján a HTM-ek megkötése a magyar állam által az egész energiaágazatra vonatkozóan hozott politikai döntés volt, amelyet az MVM-en keresztül hajtott végre az olyan központi politikai célok megvalósítása érdekében, mint az energiaellátás biztonsága, valamint a magyar energiatermelő infrastruktúra korszerűsítése.

A fenti körülmények alapján valamint a rendelkezésére álló információkra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a HTM-eket az állami tulajdonban álló MVM kötötte olyan döntés alapján, amely az államnak tudható be. A Bizottság ennek következtében úgy tekinti, hogy a HTM-ek állami forrást vesznek igénybe.

Rendelkezés az állami támogatás létéről

A fenti levezetés következményeként a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában azon az állásponton van, hogy a HTM-ek az azokat aláíró villamos energia termelőknek, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást biztosítanak.

Mindazonáltal a HTM-k nagy száma, összetett jellegük és megkötésük eltérő körülményei, illetve egyes tartalmi különbségeik miatt a Bizottság az eljárás jelen szakaszában nem zárhatja ki, hogy valamely, a fenti kritériumok szempontjából releváns és lényeges információ nem jutott tudomására.

Arra vonatkozóan, hogy a HTM létező támogatásnak minősül-e

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1. és 2. albekezdése felsorolja, hogy milyen körülmények megléte esetében tekintendő a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében vett létező támogatásnak egy olyan intézkedés, amelyet az új tagállam a csatlakozás dátumát megelőzően vezetett be, és amely e dátumot követően is alkalmazandó.

Az e határozatban megvizsgált rendszer a fent említett rendelkezések hatáskörébe tartozik, mivel a HTM-eket 1995 és 2001 között, azaz a csatlakozás előtt írták alá, és a csatlakozás után is hatályosak, legalább 2011-ig.

Erre vonatkozóan a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy jelen határozata csak azokra a HTM-ekre vonatkozik, amelyek hatályban voltak Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján (2004. május 1.). E határozat az említett dátum előtt hatályukat vesztett HTM-ekre nem terjed ki.

A fent említett Csatlakozási Szerződés rendelkezései felsorolják azokat a támogatási kategóriákat, amelyek a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében létező támogatásnak minősülnek:

| — | az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába; |
| --- | --- |

—

az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába;

| — | a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem. |
| --- | --- |

—

a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem.

| — | azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett ’ideiglenes eljárás’ után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg. |
| --- | --- |

—

azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett ’ideiglenes eljárás’ után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg.

A fentiek fényében kimondható, hogy a HTM-ek egyik fenti kategóriába sem tartoznak, így nem tekinthetők az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében a csatlakozáskor létező támogatásnak.

(ii)   A magyar állam által az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek juttatott kompenzáció

Amint az a fenti 2.4 pont alatt ismertetésre került, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés keretei közt értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség feletti lekötött teljesítőképességét. Ebben az esetben a kormány ellentételezést nyújt az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítési ár közti különbözetre.

Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, gazdasági előnyt kell biztosítson a kedvezményezettnek.

A Bizottság azon az állásponton van, hogy bár az említett ellentételezést közvetlenül az MVM kapja, az nem jelent gazdasági előnyt az MVM-nek.

A kompenzáció valójában az állami költségvetésből ered és a HTM-ek következtében végső soron az erőművekhez jut el. Az MVM tehát gazdaságilag egy eszköz, amely a kompenzációt továbbítja, de abból gazdasági értelemben vett előnye nem származik.

Mivel a gazdasági előny megléte egyike az állami támogatásnak minősíthető intézkedések halmozott feltételeinek, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek nyújtott ellentételezés nem jelent az MVM-nek nyújtott állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

A villamos áramot termelő erőművek szintjét vizsgálva a Bizottság úgy tekinti, hogy az említett ellentételezésből fakadó bármely állami támogatás részét képezi a magukból a HTM-ekből eredő állami támogatásnak. Az állami támogatás léte az erőművek szintjén ebből következően a fenti (i) pont alatti értékelésben szerepel.

3.2.   A támogatás EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége

Az EK-Szerződés 87.cikkének (1) bekezdése lefekteti az általános elvet, amely értelmében a Közösségen belül tilos az állami támogatás nyújtása.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdései mentességet irányoznak elő a 87. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott általános elv, az összeegyeztethetetlenség alól.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében szereplő mentességek erre az esetre nem vonatkoznak, mert a támogatási rendszer egyrészt nem magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális támogatás, nem természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítását szolgálják, és nem is a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Németország felosztása által érintett egyes területek gazdaságának nyújtott támogatásáról van szó.

A további mentességeket az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése rögzíti. Jelen esetben a 87. cikk (3) bekezdésének a), b) és d) pontja nem alkalmazható. A kifejezetten kivételes feltételektől eltekintve, amelyek jelen esetben nem teljesülnek, a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt mentesség nem tesz lehetővé működési támogatást. Ezen túlmenően, a támogatás nem segíti elő valamely fontos, közös európai érdekű projekt végrehajtását, nem irányul a tagállam gazdaságában fellépő súlyos zavar elhárítására, sem kulturális emlék vagy örökség megóvására.

Ily módon csak a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség alkalmazható. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezhető olyan állami támogatás, amely egyes gazdasági ágazatok fejlődésének előmozdítását célozza, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség bizonyos körülmények fennállása esetén vonatkozik az átállási költségek fedezését célzó támogatásra, értve ezalatt az olyan kötelezettségvállalásból illetve működési garanciákból eredő költségek kompenzációját, amelyek a villamos energia szektor liberalizálása következtében nem teljesíthetőek.

Az ilyen támogatások hozzájárulnak a villamos energia ágazat fejlődéséhez, mivel elősegítik az alapjában véve zárt és a részlegesen liberalizált piacok közötti átmenetet. Amennyiben az ilyen támogatás versenyt torzító hatása időben és hatását tekintve is korlátozott, a Bizottság dönthet úgy, hogy a szóban forgó támogatás nem gyakorol hatást a kereskedelemre olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel, és ebben az esetben az ilyen intézkedésekre bizonyos feltételek fennállása esetén vonatkozhat a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alatt szereplő mentesség.

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok szerint a HTM-ek fő célja az ellátás biztonságának megőrzése a villamos energia piacon, valamint a hálózat modernizálása, és az új környezetvédelmi célkitűzéseknek megfelelő átalakítása.

E célkitűzéseket a Közösség is elismeri saját célkitűzéseiként. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a villamos energia ágazat liberalizációját valóban olyan kiegyensúlyozott módon szükséges megvalósítani, amely lehetővé teszi e célok tiszteletben tartását.

Pontosan ez az oka annak, hogy a Bizottság megítélése szerint más, a liberalizáció által érintett ágazatoktól eltérően a villamos energia ágazat vállalatainak lehet kivételes állami támogatást nyújtani azzal a céllal, hogy könnyítsék a liberalizált piac felé vezető átmenetet. Annak érdekében, hogy a belső piacon azonos feltételeket biztosítson a szereplőknek, az ilyen támogatásokra vonatkozóan a Bizottság szabályokat, illetve korlátozásokat dolgozott ki. E szabályokat a Bizottsági Közlemény az átállási költségekhez kötődő állami támogatás értékelésének módszertanáról (17) (a továbbiakban: ’Módszertan’) című dokumentum foglalja össze. Célja annak biztosítása, hogy a villamos energia ágazat inkumbens vállalatai megfelelő támogatást kapjanak ahhoz, hogy szembe nézzenek a liberalizáció folyamatával, de ugyanakkor a fő cél, a szabad piac kialakítása is teljesüljön.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a magyar áramtermelőknek a HTM-eken keresztül biztosított állami támogatás megfelel a Módszertanban foglalt feltételeknek, az alább kifejtett okok miatt.

Általános kétségek a hosszú távú szerződések és a Módszertan összeegyeztethetőségére vonatkozóan

Állami támogatás számos formában nyújtható, a klasszikus, közvetlen vissza nem térítendő támogatástól a kedvezményes kölcsönön át az állami garancia, vagy az állami forrásokból finanszírozott egyéb, komplexebb támogatásokig. A HTM-ek az állami támogatások ilyen egyéb formáinak egyike.

A Módszertan nem tesz kifejezett említést arról, hogy milyen formát kell öltenie az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatásnak. A Bizottság mindazonáltal úgy gondolja, hogy a Módszertan azon az elképzelésen alapszik, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, vagy legalábbis olyan formában, amelynek nincs a vissza nem térítendő támogatásénál erősebb versenyt torzító hatása.

A piaci árnál magasabb árat biztosító HTM-ek valóban rendelkeznek olyan hatással, amely a vissza nem térítendő támogatáséval egyenértékű. Számviteli értelemben a HTM értelmében eladó fél olyan bevételhez jut, amely egyenlő azzal, amit akkor kapna, ha azonos mennyiségű villamos energiát értékesítene a piacon, és azon kívül az államtól olyan mértékű vissza nem térítendő támogatást kapna, amely egyenlő a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbségének az eladott energia mennyiségével beszorzott összegével. Eszerint meghatározható lenne egy ’számviteli támogatástartalom’ (18) a HTM-ekre vonatkozóan, amely nem más, mint a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbsége beszorozva a kedvezményezett által eladott villamos energia mennyiségével.

A HTM-ek versenyre gyakorolt hatását ugyanakkor nem lehet pusztán e könyvelési egyenérték segítségével kifejezni. A vissza nem térítendő támogatás ugyanis csak a kedvezményezettnek bizonyos komparatív előnyt nyújtva torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett csökkentse költségeit és kedvezőbb árakat kínáljon, mint versenytársai. A HTM-ek versenytorzító hatása ennél jóval messzebb menő, mivel olyan hatásuk is van, hogy a felek egyikét kényszerítik villamos energia vásárlására a másik féltől, figyelmen kívül hagyva a versenytársak kínálatának alakulását.

A HTM-ek bizonyos értelemben nem egyszerűen torzítják a versenyt, hanem az ellátás egy bizonyos hányada mértékéig meg is szüntetik azt.

A magyar villamos energia piac esetében, ahol a fejlesztett villamos áram több, mint 80 százalékát HTM-ek keretén belül értékesítik, e korlátozás eredményeképp a liberalizáció szinte minden hatásától megfosztják az áramfejlesztési piacot.

A Bizottság úgy gondolja, hogy a HTM-eknek ez a versenyre gyakorolt rendkívül káros hatása jelentősen kibillenti az átállási költségek ellentételezését célzó vissza nem térítendő támogatások formájában megjelenő állami támogatásnak a Módszertanban meghatározott pozitív és negatív hatásai közti egyensúlyt. E következtetést az a tény is alátámasztja, hogy a HTM-ek ellentétesek a Módszertan alapját képező elvekkel, amely arra az elképzelésre épül, hogy az állami támogatást csak a liberalizáció hatásának arányos ellentételezéseként lehetne nyújtani, nem pedig azért, hogy gyakorlatilag megszüntesse a liberalizáció hatását.

A fentiek fényében a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek elve összeegyeztethető-e a Módszertannal.

Kételyek a HTM-k számviteli támogatástartalmának a Módszertannal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan

A fent kifejtett általános kételyek fenntartása mellett a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan is, hogy pusztán a HTM-ek számviteli támogatástartalma összeegyeztethető-e a Módszertanban megfogalmazott kritériumokkal.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó támogatástartalom, amennyiben csak ebben nyilvánulna meg a HTM-ek versenyre gyakorolt hatása, milyen mértékben felelne meg a Módszertanban kifejtett kritériumoknak.

E célból a Bizottság először is pontosan azonosította az átállási költségek eredetét.

E tekintetben fontos megérteni, hogy általában véve maguk a HTM-ek nem tekinthetők az átállási költségek eredetének. Hosszú távú energiavásárlási megállapodások csak akkor eredményezhetnek átállási költségeket, ha terhet jelentenek a villamos energia termelők számára. Ez a helyzet például akkor, amikor az erőművek kötelesek a villamos energiát méltánytalanul alacsony áron értékesíteni, vagy a fűtőanyagot méltánytalanul magas áron beszerezni.

E konkrét esetben épp ellenkezőleg a HTM-ek azt biztosítják, hogy az erőművek magas áron legyenek képesek értékesíteni az általuk termelt villamos áramot. A HTM-ek tehát nem terhet jelentenek az erőműveknek, hanem előnyt. Felmondásuk önmagában nem jelentene méltánytalan terhet, hanem inkább visszaállítaná az erőművek normál piaci működését.

Az erőművekbe történő befektetések ugyanakkor valóban jelenthetnek egyfajta, a Módszertanban is elismert átállási költséget, amennyiben a kérdéses befektetéseket állami működési garanciával kezdték meg a liberalizáció előtt, és a liberalizáció következtében időközben kialakult új gazdasági helyzetben lehetetlenné válik a beruházás költségeinek megtérülése.

Számos bizottsági határozat született már ilyen jellegű átállási költségre vonatkozóan (19).

Ily módon, ha maguk a HTM-ek nem is tekinthetők az átállási költségek eredendő okának, a HTM-ekben szereplő erőművekre irányuló befektetések viszont igen.

Az átállási költségek eredetének egyértelmű azonosítása, ahogy az már fentebb említésre került, alapvető fontosságú, mivel egyértelműen meg kell különböztetni egymástól a liberalizációt megelőző jogszabályi kereteket, amelyek előírhattak többek között magas garantált árakat, valamint magukat az átállási költségeket, amelyek a működési garanciával megindított befektetés értékét képviselik. A Módszertan 4.8 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó támogatás nem irányulhat a liberalizáció előtt biztosított bevétel szintjének fenntartására, hanem csak a beruházás meg nem térülése következtében ténylegesen fellépő veszteségek ellentételezésére.

A fentiek fényében a Bizottság a következő kételyeket fogalmazza meg a HTM-ek számviteli támogatástartalma és a Módszertanban lefektetett kritériumok összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

| — | A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.
  A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.

A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon.

| — | A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.
  Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.

Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit.

| — | A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának.

| — | A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e.

| — | A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).
  A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.
  A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.
  A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.
  Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az ’egyéb költségek’, ’rendkívüli ráfordítások’ vagy az ’egyéb tényezők’, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).

A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.

A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.

A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.

Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az ’egyéb költségek’, ’rendkívüli ráfordítások’ vagy az ’egyéb tényezők’, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését.

| — | A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.
  A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.

A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra.

Mivel ez a kritérium kifejezetten utal a nyújtott támogatás értékére, nem értelmezhető egyértelműen a HTM-ekre. Ugyanakkor ez a Módszertan egyik legfontosabb kritériuma, mivel szorosan kapcsolódik az állami támogatások általános ellenőrzésének két fő szempontjához, azaz ahhoz, hogy a Bizottság által megvizsgált és jóváhagyott állami támogatás behatárolt kell legyen, illetve hogy a versenyre gyakorolt hatását a lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell.

A Bizottság úgy gondolja, hogy az átállási költségek ellentételezése céljából kifizetendő állami támogatás felső határának mindenképpen legalább a HTM-ek alapján kifizetett ár felső határában tükröződnie kellene. A kérdéses HTM-ek által fedezett különböző nem egyértelmű költségnemek fényében, ahogy az fentebb említésre került, a Bizottság kételyeit fejezi ki arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek által rögzített ár esetében létezik hasonló felső határ.

A támogatásnak a piacra újonnan belépő szereplőkre gyakorolt hatásának korlátozását tekintve, ahogy azt fentebb kifejtettük, a Bizottságnak komoly kétségei vannak arra vonatkozóan, hogy HTM-eket lehetséges-e egyáltalán oly módon kialakítani, amely lehetővé tenné azt, hogy új piaci belépők – vagy bármely versenytárs – versenyezzenek a HTM által kedvezményezett erőművekkel, akár egyenlőtlen feltételek mellett. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy a vizsgálat jelenlegi szakaszában a Módszertan szóban forgó kritériuma és a Bizottság ahhoz kapcsolódó állandó gyakorlata ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a HTM-ek természetüknél fogva összeférhetetlenek lehetnek a Módszertannal. Amennyiben a felek mégis a HTM-ek módosítását terveznék annak érdekében, hogy megpróbálják az új belépést akadályozó tényezőket megváltoztatni, a Bizottság úgy gondolja, hogy legalább olyan mechanizmust kellene életbe léptetni, amely által a HTM-ekben részt vevő inkumbens vállalatok akkor sem kerülnének számviteli tekintetben jobb helyzetbe, mint az új belépők, ha az árak az új belépők teljes költsége alá csökkennek.

| — | A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták.

| — | A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban. |
| --- | --- |

—

A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban.

4.   RENDELKEZÉS

A fenti meggondolások fényében a Bizottságnak kételyei vannak a Magyarországon az ország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján hatályban lévő HTM-ek és a közös piac összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

Ezért a Tanács 659/1999/EK rendeletének (25) 4.4 és 6. cikke alapján a Bizottság a kérdéses intézkedésre vonatkozóan megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, és felkéri a magyar hatóságokat, hogy jelen levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket és bocsássák rendelkezésre az intézkedés értékelését segítő valamennyi információt. Észrevételeik vonatkozhatnak mind az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállására, mind annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségére.

A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul küldjék meg az intézkedés kedvezményezettjeinek.

A Bizottság emlékeztetni kívánja a Magyar Köztársaságot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése felfüggesztő hatállyal bír, és arra is fel kívánja hívni a figyelmet, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében minden jogellenes támogatás visszaigényelhető a kedvezményezettektől.

A Bizottság figyelmezteti a Magyar Köztársaságot arra, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levél, illetve érdemi összefoglalásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele által. A Bizottság az EFTA-tagországok közül az EGT-megállapodást aláíró országokban működő érdekelt feleket is értesíti az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzétett közlemény útján, valamint tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságát e levél másolatának megküldésével. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy e közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  EGT L 27, 30.1.1997, s. 20.

1

(2)  Se ”Stardust-domen”: Domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99.

2

(3)  A táblázatban szereplő adatok a magyar hatóságok által közölt, illetve az interneten elérhető információn alapulnak

3

(4)  2005. évi LXXIX törvény (2005. július 6.)

4

(5)  183/2002. Korm. rendelet az átállási költségek meghatározásának és kezelésének részletes szabályairól.

5

(6)  Például: N 133/2001 Görög átállási költségek, HL C 9, 2003. január 15, 6. o.

6

(7)  Az Elsőfokú BíróságT-55/99 számú, 2000. szeptember 29-i határozata, CETM vs Bizottság, (40) és (52) bekezdés.

7

(8)  A Bíróság 203/82. határozata, 1983. július 14., Bizottság vs Olasz Köztársaság, (4) bekezdés.

8

A Bíróság 173/73. határozata, 1973. július 2., Olasz Köztársaság vs Bizottság, (18) bekezdés.

(9)  Több állami támogatásra vonatkozó iránymutatás is kifejezetten megállapítja, hogy az állami támogatás ösztönző hatással kell járjon, azért, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni. Lásd például a Közösség kutatási és fejlesztési célú állami támogatásokra vonatkozó keretprogramját, HL C 45, 1996.2.17., 5-16.o.

9

(10)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

10

(11)  A Bíróság 2001. március 13-án a C-379/98 ügyben hozott ítélete.

11

(12)  A Bíróság 2002. május 16-án a C-482/99 ügyben hozott ítélete.

12

(13)  Idézet a 2005. július 20-i keltezésű, 2005. július 25-én iktatott levélből.

13

(14)  Az együttes irányelvek szövegét angolul nyújtották be a Bizottságnak, így az abból eredő idézetek angol nyelvről lettek magyarra fordítva.

14

(15)  2001. évi CX. törvény a villamos energiáról.

15

(16)  Például az AES-Tisza Erőmű Kft. 2004. december 21-i keltezésű levele (ii) pontjában. (A levelet a HU 1/2004. számú eljárás keretén belül nyújtották be a Bizottságnak.)

16

(17)  A Bizottság 2001.7.26-án fogadta el. Megtalálható a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának honlapján, a következő címen:

17

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf A tagállamoknak az SG(2001) D/290869 számú küldeményben 2001.8.06-án küldték meg.

(18)  E fogalmat az alábbiakban a Módszertani kritériumok részletezése céljából használjuk. Ez nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a kérdéses érték pontosan egyenlő egy támogatási összeggel.

18

(19)  Lásd elsősorban az NN 49/99 - Spanyolország ügyet, HL C 268., 2001.9.22, 7. o., és az N 133/01 Görögország ügyet, HL C 9., 2003.1.15., 6. o.

19

(20)  Ez az éves érték az elmúlt évekre vonatkozóan tényleges adat, a jövőre vonatkozóan előrejelzés. Az előrejelzést alátámasztó feltevést igazolni kell.

20

(21)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

21

(22)  Lásd elsősorban a Bizottság határozatát az N 161/04 - Portugália - Átállási költségek Portugáliában ügyben.

22

(23)  Magyarország esetében a kérdéses irányelv hatályba lépésének időpontja az EU-hoz való csatlakozás napja.

23

(24)  Magyarországon az EU-hoz való csatlakozás napja után

24

(25)  A Tanács 1999. március 22-i, 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

25

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/23

---

STATLIGT STÖD – FRANKRIKE

Statligt stöd C 32/2005 (f.d. N 250/2005) – Omstruktureringsstöd till Ernault

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2005/C 324/06)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 6 september 2005, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende ovannämnda åtgärd.

Kommissionen uppmanar berörda parter att inom en månad från dagen för detta offentliggörande inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Registreringsenheten för statligt stöd |
| B-1049 Bryssel |
| Faxnummer: (32-2) 296 12 42 |

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Registreringsenheten för statligt stöd

B-1049 Bryssel

Faxnummer: (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Frankrike. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

1.   FÖRFARANDE

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 19 maj 2005 meddelade Frankrike Europeiska kommissionen sin avsikt att bevilja ett omstruktureringsstöd på 2 miljoner EUR till företaget Ernault.

2.   BESKRIVNING AV STÖDMOTTAGAREN, OMSTRUKTURERINGSPLANEN OCH STÖDET

Företaget Ernault ägs till 99,96 % av CATO-koncernen. Det är specialiserat på tillverkning av svarvar med hög kapacitet som främst är avsedda för bilindustrin. Eftersom företaget både geografiskt och branschmässigt sett har en relativt smal inriktning har nedgången inom dess traditionella marknadssektor påverkat företaget negativt. Den 20 januari 2005 godkände kommissionen ett undsättningsstöd (1) till företaget i form av ett lån på 2 miljoner EUR som beviljades av Frankrike för en period av 6 månader.

Omstruktureringsplanen som presenteras i anmälan innebär att

| — | produktionen omorganiseras med hjälp av personalnedskärningar och ombyggnad av lokalerna, |
| --- | --- |

—

produktionen omorganiseras med hjälp av personalnedskärningar och ombyggnad av lokalerna,

| — | sortimentet breddas (bl.a. genom att man söker nya internationella kunder och ökar produktutbudet), |
| --- | --- |

—

sortimentet breddas (bl.a. genom att man söker nya internationella kunder och ökar produktutbudet),

| — | kompletterande åtgärder vidtas, t.ex. återställelse av rörelsekapitalet samt utbildning. |
| --- | --- |

—

kompletterande åtgärder vidtas, t.ex. återställelse av rörelsekapitalet samt utbildning.

Den beräknade kostnaden för projektet ligger på 2,95 miljoner EUR.

3.   PRELIMINÄR BEDÖMNING

Den åtgärd som har anmälts av franska staten utgör stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Kommissionen har preliminärt granskat detta stöd mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (2). Kommissionen anser att företaget befinner sig i svårigheter.

Däremot tvivlar kommissionen på att omstruktureringen kommer att återställa Ernaults långsiktiga lönsamhet. För det första understiger den beräknade vinstmarginalen vid omstruktureringens slut 2007 [...] (3) medan de finansiella kostnaderna kommer att överstiga rörelseresultatet med [...]. För det andra anser kommissionen att det, trots en begäran om kompletterande uppgifter, fortfarande finns brister i den marknadsundersökning som har inkommit. Enligt kommissionen är undersökningen alltför ytlig och tillåter inte en granskning av hur sannolika de förväntade försäljningssiffrorna är.

Kommissionen är dessutom inte säker på att en otillbörlig snedvridning av konkurrensen kan förhindras. Aktörerna på den aktuella marknaden förefaller till övervägande del vara små och medelstora företag, och i brist på detaljerade upplysningar om dessa företags förväntade utveckling är det svårt att uppskatta stödåtgärdens inverkan.

Kommissionen betvivlar slutligen att den privata finansieringen av omstruktureringen är tillräcklig. Den privata finansieringen uppgår endast till 32 %, vilket understiger de 50 % som kommissionen normalt anser vara skäligt för stora företag. Frankrike har inte lagt fram tillräckliga uppgifter som stöd för att kommissionen i detta fall bör göra ett undantag.

Kommissionen har därför, mot bakgrund av de upplysningar som har ställts till dess förfogande och efter sin preliminära bedömning, beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

SJÄLVA SKRIVELSEN

| ”(1) | Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005. |
| --- | --- |

”(1)

Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005.

1.   DESCRIPTION

1.1.   Le bénéficiaire

| (2) | L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:






  — | Ernault, |
| --- | --- | --- |

(2)

L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:

—

Ernault,

| — | Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique, |
| --- | --- |

—

Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique,

| — | Cazeneuve, spécialisée dans le tournage, |
| --- | --- |

—

Cazeneuve, spécialisée dans le tournage,

| — | Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage. |
| --- | --- |

—

Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage.

| (3) | Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés. |
| --- | --- |

(3)

Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés.

| (4) | L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.








  En millions d'euros | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | 18,6 | 15,5 | 10,0 |
| Résultat net | 0,2 | - 0,7 | - 2,8 |
| Capitaux propres | 3,4 | 3,3 | 0,5 |

(4)

L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.

En millions d'euros

2002

2003

2004

Chiffre d'affaires

18,6

15,5

10,0

Résultat net

0,2

- 0,7

- 2,8

Capitaux propres

3,4

3,3

0,5

| (5) | La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault. |
| --- | --- |

(5)

La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault.

| (6) | Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault. |
| --- | --- |

(6)

Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault.

| (7) | Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile. |
| --- | --- |

(7)

Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile.

| (8) | Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004. |
| --- | --- |

(8)

Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004.

| (9) | De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004. |
| --- | --- |

(9)

De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004.

| (10) | Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois. |
| --- | --- |

(10)

Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois.

1.2.   Le marché

| (11) | Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:






  — | le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché); |
| --- | --- | --- |

(11)

Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:

—

le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché); |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %; |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %;

| — | le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %. |
| --- | --- |

—

le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %.

1.3.   La mesure financière

| (12) | L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage. |
| --- | --- |

(12)

L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage.

| (13) | Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie. |
| --- | --- |

(13)

Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie.

1.4.   Le plan de restructuration

| (14) | Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes. |
| --- | --- |

(14)

Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes.

Réduire les coûts

| (15) | Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants. |
| --- | --- |

(15)

Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants.

| (16) | En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés). |
| --- | --- |

(16)

En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés).

| (17) | Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement. |
| --- | --- |

(17)

Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement.

Diversifier l'offre

| (18) | Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises). |
| --- | --- |

(18)

Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises).

| (19) | L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:






  — | développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est); |
| --- | --- | --- |

(19)

L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:

—

développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est);

| — | renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets. |
| --- | --- |

—

renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets.

Accompagner la réorganisation

| (20) | Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information. |
| --- | --- |

(20)

Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information.

| (21) | Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés. |
| --- | --- |

(21)

Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés.

| (22) | La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines. |
| --- | --- |

(22)

La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines.

| (23) | Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.
  Table 1
  Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)






  Réduire les coûts |
| --- | --- |
| Aménagements locaux | [...] |
| Plan social | [...] |
| Diversifier l'offre |
| Réseau export | [...] |
| Campagne de promotion | [...] |
| R&D | [...] |
| Accompagner la réorganisation |
| Informatique | [...] |
| Formation | [...] |
| Reconstitution du Fonds de roulement | [...] |
| Total | 2 950 000 |

(23)

Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.

Table 1

Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)

Réduire les coûts

Aménagements locaux

[...]

Plan social

[...]

Diversifier l'offre

Réseau export

[...]

Campagne de promotion

[...]

R&D

[...]

Accompagner la réorganisation

Informatique

[...]

Formation

[...]

Reconstitution du Fonds de roulement

[...]

Total

2 950 000

2.   APPRÉCIATION

2.1.   Existence d'aide d'État

| (24) | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(24)

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (25) | La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

(25)

La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| (26) | En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE. |
| --- | --- |

(26)

En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

2.2.   Compatibilité de l'aide avec le marché commun

| (27) | L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question. |
| --- | --- |

(27)

L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question.

Eligibilité: entreprise en difficulté

| (28) | Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices. |
| --- | --- |

(28)

Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices.

| (29) | Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même. |
| --- | --- |

(29)

Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même.

| (30) | Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie. |
| --- | --- |

(30)

Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie.

| (31) | La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères. |
| --- | --- |

(31)

La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères.

Retour à la viabilité à long terme

| (32) | D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission. |
| --- | --- |

(32)

D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission.

| (33) | La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:
  Table 2
  Résultats estimés d'Ernault | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires en millions d'euros | 15,5 | 10,0 | [...] | [...] | [...] |
| Marge opérationnelle | –1 % | –20 % | [...] | [...] | [...] |
| Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires | 0 % | 0 % | [...] | [...] | [...] |
| Marge de rentabilité | 0 % | –28 % | [...] | [...] | [...] |
| Rentabilité des capitaux propres | –2 % | –541 % | [...] | [...] | [...] |
| Estimations |

(33)

La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:

Table 2

Résultats estimés d'Ernault

2003

2004

2005

2006

2007

Chiffre d'affaires en millions d'euros

15,5

10,0

[...]

[...]

[...]

Marge opérationnelle

–1 %

–20 %

[...]

[...]

[...]

Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires

0 %

0 %

[...]

[...]

[...]

Marge de rentabilité

0 %

–28 %

[...]

[...]

[...]

Rentabilité des capitaux propres

–2 %

–541 %

[...]

[...]

[...]

Estimations

| (34) | La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes. |
| --- | --- |

(34)

La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes.

| (35) | Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration. |
| --- | --- |

(35)

Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration.

Prévention de toute distorsion excessive de la concurrence

| (36) | Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet. |
| --- | --- |

(36)

Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet.

Limitation de l'aide au minimum: contribution réelle, exempte d'aide

| (37) | La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier. |
| --- | --- |

(37)

La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier.

| (38) | En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée. |
| --- | --- |

(38)

En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée.

Contrôle et rapports annuels

| (39) | Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés. |
| --- | --- |

(39)

Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés.

3.   DÉCISION

| (40) | Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun. |
| --- | --- |

(40)

Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun.

| (41) | La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

(41)

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| (42) | La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.” |
| --- | --- |

(42)

La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.”

---

(1)  Ärende N 575/2004 – Undsättningsstöd till Ernault.

1

(2)  EUT C 51, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)  Konfidentiella uppgifter.

3

(4)  Cas N 575 /2004 — Aide au sauvetage en faveur de l'entreprise ERNAULT.

4

(5)  JO C 244 du 1.10.2004, p. 2.

5

(6)  DG Enterprise Consultation Paper, Competitive analysis of EU Mechanical Engineering, juillet 2004, http://europa.eu.int/comm/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf

6

(7)  Cf. point 44 des lignes directrices. À noter que même pour une moyenne entreprise la contribution jugée appropriée est 40 %.

7

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/28

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(2005/C 324/07)

(Text av betydelse för EES)

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Frankrike, Caen (Basse-Normandie)

Stöd nr: N 172/2004

Benämning: FoU-stöd till Philips Semiconductors i Caen (Normandie)

Syfte: FoU-stöd till mikro-elektronik sektorn

Budget: 200 miljoner EUR

Stödnivå eller stödbelopp: Stödbelopp: 33 miljoner EUR. Stödnivå: högst 25 %

Varaktighet: Fem år (2004—2008)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Frankrike

Stöd nr: N 215/04

Benämning: Enskilt FoU-stöd till företaget ATMEL Rousset

Syfte: Påskynda utvecklingen av flashminnen

Rättslig grund: Article L-1511-5 du Code Général des Collectivités Territoriales

Budget: 92,88 miljoner EUR

Stödnivå eller stödbelopp: 29,6 %

Varaktighet: 2004-2007

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Tjeckien

Stöd nr: N 223/2005

Benämning: Stöd till förmån för biobränslen

Syfte: Miljöskydd

Rättslig grund: Zákon č. 353/2003 Sb., Zákon č. 256/2000 Sb., Nařízení vlády č. 86/2001 Sb. Nařízení vlády č. 148/2005 Sb

Budget: 2005: 11,6 milj. EUR

2006: 23,3 milj. EUR

Varaktighet: Till och med 2006

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Storbritannien — Carlisle, nordvästra England

Stöd nr: N 231/2005

Benämning: Återhämtning efter katastrof United Biscuits – Mc Vitie-fabriken

Syfte: Ersättning för skador orsakade av översvämning

Rättslig grund: Section 5 of Regional Development Agency Act 1998 — Powers to award grants

Budget: GBP 1 miljon (1,45 miljoner EUR)

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande:

Stödnummer: N 235a/2005

Medlemsstat: Polen

Titel på originalspråk: Wspieranie inwestycji początkowych opartych na nowej technologii

Rättslig grund på originalspråk: Ustawa o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej

Ändamål: Regional utveckling [Alla sektorer]

Planerat belopp per år: 200 miljoner PLN [ca. 50 miljoner EUR]

Varaktighet:

Maximal stödintensitet: 50 %, 40 %, 30 %, 22,5 %

Övriga upplysningar: Stödordning – Eftergivande av skuld

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Spanien (Katalonien)

Stöd nr: N 446/2004

Benämning: ”Stöd till till forskning, utveckling och teknisk innovation i Katalonien”. Ändring av den nuvarande stödåtgärden N 143/2003.

Syfte: Stödordningen syftar till att ge stöd till projekt för industriell forskning och utveckling före introduktion på marknaden. Detta innebär anlitande av en extern part för FoU-projekt. Åtminstone en av dessa externa FoU-projektparter måste vara ett offentligt forskningscentrum, ett ideellt forskningscentrum eller ett centrum som tillhör ett tekniskt nätverk som heter CIDEM

Rättslig grund: Orden TRI/291/2004, de 6 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de ayudas para la investigación, el desarrollo y la innovación tecnológica, y se abre la convocatoria para el año 2004

Budget: 1,2 miljoner EUR per år

Stödnivå eller stödbelopp:

| — | Högst 50 % för industriell forskning. |
| --- | --- |

—

Högst 50 % för industriell forskning.

| — | Högst 25 % för utveckling före introduktion på marknaden. |
| --- | --- |

—

Högst 25 % för utveckling före introduktion på marknaden.

| — | Bonus för små och medelstora företag på 10 % |
| --- | --- |

—

Bonus för små och medelstora företag på 10 %

| — | Inget regionaltillägg |
| --- | --- |

—

Inget regionaltillägg

Varaktighet: 1 januari 2004-31 december 2006

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Spanien (Katalonien)

Stöd nr: N 498/2004 och N 502/2004

Benämning:

| — | ”Stimulansåtgärder för projekt för forskning och teknisk utveckling i strategiska sektorer”. |
| --- | --- |

—

”Stimulansåtgärder för projekt för forskning och teknisk utveckling i strategiska sektorer”.

| — | ”Stimulansåtgärder för gemensamma projekt för forskning och teknisk utveckling”. |
| --- | --- |

—

”Stimulansåtgärder för gemensamma projekt för forskning och teknisk utveckling”.

Syfte: N 498/2004: Att ge stöd till företag för att främja utvecklingen av projekt för industriell forskning och teknisk utveckling inom sektorerna rymdindustri, läkemedel, tekniskt avancerade livsmedelsprodukter och förnybar energi samt de sektorer som utgör dessas värdekedja. För att vara berättigat till stöd måste projektet leda fram till produkter eller processer som är antingen nya eller tekniskt förbättrade i jämförelse med vad som redan finns i katalansk industri.

N 502/2004: Att ge stöd till gemensamma projekt för forskning och teknisk utveckling som genomförs av grupper av företag enligt definitionen i punkt 2.4 i beslutet. För att vara berättigat till stöd måste projektet i betydande mån höja den tekniska kapaciteten i Katalonien.

Sektor: N498/2004: NACE-sektor 24 (Tillverkning av kemikalier och läkemedel) 15 (Livsmedels- och dryckesvaruframställning) 31 (Tillverkning av andra elektriska maskiner och artiklar som inte ingår i annan underavdelning) 35 (Tillverkning av luftfartyg och rymdfarkoster)

N502/2004 Stödordningen är inte sektorsspecifikt. Däremot kommer ansökningar härrörande från de ovan nämnda sektorerna att ges företräde.

Rättslig grund:

| — | Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004

| — | Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004

Budget: 28 miljoner EUR (N498/2004) och 20 miljoner EUR (N502/2004)

Stödnivå eller stödbelopp:

| — | Högst 50 % för industriell forskning. |
| --- | --- |

—

Högst 50 % för industriell forskning.

| — | Högst 25 % för utveckling före introduktionen på marknaden. |
| --- | --- |

—

Högst 25 % för utveckling före introduktionen på marknaden.

| — | Bonus för små och medelstora företag är tillämpligt för stöd N498/2004. |
| --- | --- |

—

Bonus för små och medelstora företag är tillämpligt för stöd N498/2004.

Varaktighet: 17 augusti 2004–31 december 2007

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande av beslutet:

Medlemsstat: Nederländerna

Stöd nr: N 541/04 & N542/04

Benämning: Riskutjämningssystem och behållande av reserver

Syfte: Sjukförsäkringssektorn

Rättslig grund: Zorgverzekeringswet

Budget:

| — | Riskutjämningssystem: 15 miljarder EUR årligen |
| --- | --- |

—

Riskutjämningssystem: 15 miljarder EUR årligen

| — | Uppbyggnad av reserver: 1.3 miljarder EUR i engångsåtgärd |
| --- | --- |

—

Uppbyggnad av reserver: 1.3 miljarder EUR i engångsåtgärd

Varaktighet:

| — | Riskutjämningssystem: obegränsad varaktighet |
| --- | --- |

—

Riskutjämningssystem: obegränsad varaktighet

| — | Uppbyggnad av reserver: engångsåtgärd |
| --- | --- |

—

Uppbyggnad av reserver: engångsåtgärd

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Datum för antagande:

Stödnummer: N 572/2004

Medlemsstat: Frankrike [Martinique]

Titel: Individuellt stöd till utbildning – Société martiniquaise des villages de vacances (SMVV)

Rättslig grund:

| — | Genomförande av DOCUP Mål 1 Martinique |
| --- | --- |

—

Genomförande av DOCUP Mål 1 Martinique

| — | Beviljande av krediter från Europeiska Socialfonden |
| --- | --- |

—

Beviljande av krediter från Europeiska Socialfonden

| — | Tillämpning av artiklarna 87 och 88 av EG-fördraget på stöd till utbildning |
| --- | --- |

—

Tillämpning av artiklarna 87 och 88 av EG-fördraget på stöd till utbildning

Ändamål: Utbildning

Maximal stödintensitet: 60 %

Budget: Planerat belopp per år: 4 385 508 EUR

Varaktighet: Slutdatum: 31.12.2005

Övriga upplysningar: Individuellt stöd

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/31

---

Anmälan enligt artikel 95.5 i EG-fördraget.

Begäran om tillstånd att anta nationell lagstiftning som avviker från bestämmelserna i en harmoniseringsåtgärd på gemenskapsnivå

(2005/C 324/08)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Den 15 september 2005 anmälde Republiken Cypern till kommissionen ett lagförslag avseende försäljning av livsmedel som innehåller eller framställts från genetiskt modifierade organismer (GMO). |
| --- | --- |

1.

Den 15 september 2005 anmälde Republiken Cypern till kommissionen ett lagförslag avseende försäljning av livsmedel som innehåller eller framställts från genetiskt modifierade organismer (GMO).

| 2. | Syftet med lagförslaget är att kräva att varuhus som är etablerade i Cypern placerar genetiskt modifierade livsmedel, i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), i en särskild avdelning, åtskilda från livsmedel som inte är genetiskt modifierade. De som bryter mot lagen riskerar ekonomiska sanktioner och fängelsestraff. |
| --- | --- |

2.

Syftet med lagförslaget är att kräva att varuhus som är etablerade i Cypern placerar genetiskt modifierade livsmedel, i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), i en särskild avdelning, åtskilda från livsmedel som inte är genetiskt modifierade. De som bryter mot lagen riskerar ekonomiska sanktioner och fängelsestraff.

| 3. | Med hänsyn till gemenskapslagstiftningen om märkningen av genetiskt modifierade livsmedel och foder – i synnerhet förordning (EG) nr 1829/2003 och förordning (EG) nr 1830/2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (2) – samt artiklarna 37, 95 och 152.4 b i EG-fördraget, som utgör rättslig grund för dessa förordningar, anser republiken Cypern att det är lämpligt att anmäla detta lagförslag till kommissionen enligt artikel 95.5 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Med hänsyn till gemenskapslagstiftningen om märkningen av genetiskt modifierade livsmedel och foder – i synnerhet förordning (EG) nr 1829/2003 och förordning (EG) nr 1830/2003 om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och spårbarhet av livsmedel och foderprodukter som är framställda av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv 2001/18/EG (2) – samt artiklarna 37, 95 och 152.4 b i EG-fördraget, som utgör rättslig grund för dessa förordningar, anser republiken Cypern att det är lämpligt att anmäla detta lagförslag till kommissionen enligt artikel 95.5 i EG-fördraget.

| 4. | Enligt artikel 95.5 i EG-fördraget skall en medlemsstat om den efter det att rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd anser det nödvändigt att införa nationella bestämmelser grundade på nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd eller arbetsmiljöskydd för att lösa ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter beslutet om harmoniseringsåtgärden, underrätta kommissionen om de planerade bestämmelserna samt om skälen för att införa dem. |
| --- | --- |

4.

Enligt artikel 95.5 i EG-fördraget skall en medlemsstat om den efter det att rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd anser det nödvändigt att införa nationella bestämmelser grundade på nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd eller arbetsmiljöskydd för att lösa ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter beslutet om harmoniseringsåtgärden, underrätta kommissionen om de planerade bestämmelserna samt om skälen för att införa dem.

| 5. | Enligt artikel 95.6 i EG-fördraget skall kommissionen inom sex månader efter en sådan anmälan godkänna eller förkasta de berörda nationella bestämmelserna, förutsatt att de är relevanta i förhållande till kriterierna i artikel 95.5, sedan den konstaterat huruvida bestämmelserna utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utgöra ett hinder för en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

5.

Enligt artikel 95.6 i EG-fördraget skall kommissionen inom sex månader efter en sådan anmälan godkänna eller förkasta de berörda nationella bestämmelserna, förutsatt att de är relevanta i förhållande till kriterierna i artikel 95.5, sedan den konstaterat huruvida bestämmelserna utgör ett medel för godtycklig diskriminering eller innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna samt huruvida de kommer att utgöra ett hinder för en väl fungerande inre marknad.

| 6. | De cypriotiska myndigheterna motiverar sin begäran med att hänvisa till konsumentskyddsbehovet. De menar att om produkter som innehåller genetiskt modifierade organismer placeras på separata hyllor skulle det bli lättare för konsumenterna att känna igen och göra skillnad på de olika produktkategorierna och därefter göra välgrundade val. |
| --- | --- |

6.

De cypriotiska myndigheterna motiverar sin begäran med att hänvisa till konsumentskyddsbehovet. De menar att om produkter som innehåller genetiskt modifierade organismer placeras på separata hyllor skulle det bli lättare för konsumenterna att känna igen och göra skillnad på de olika produktkategorierna och därefter göra välgrundade val.

| 7. | Synpunkter om Republiken Cyperns anmälan kan skickas till kommissionen. Synpunkter som inkommer senare än 30 dagar efter den dag då detta meddelande offentliggörs kommer inte att beaktas. |
| --- | --- |

7.

Synpunkter om Republiken Cyperns anmälan kan skickas till kommissionen. Synpunkter som inkommer senare än 30 dagar efter den dag då detta meddelande offentliggörs kommer inte att beaktas.

| 8. | Ytterligare information om Cyperns anmälan kan på begäran fås från:





  George Perdikis, MP |
| --- | --- |
| The House of Representatives |
| CY-1402 Nicosia – CYPERN |
| Tfn: (357) 22 40 72 42 |
| Fax: (357) 22 51 27 10 |
| E-post: gperdikes@parliament.cy |

8.

Ytterligare information om Cyperns anmälan kan på begäran fås från:

George Perdikis, MP

The House of Representatives

CY-1402 Nicosia – CYPERN

Tfn: (357) 22 40 72 42

Fax: (357) 22 51 27 10

E-post: gperdikes@parliament.cy

Kontaktperson inom Europeiska kommissionen:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd |
| Céline Valero, Enhet A2 – Affaires juridiques |
| Rue Belliard 232 (5/25) |
| B-1040 Bryssel |
| Tfn: (32-2) 299 83 50 |
| Fax: (32-2) 295 93 37 |
| E-post: celine.valero@cec.eu.int |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd

Céline Valero, Enhet A2 – Affaires juridiques

Rue Belliard 232 (5/25)

B-1040 Bryssel

Tfn: (32-2) 299 83 50

Fax: (32-2) 295 93 37

E-post: celine.valero@cec.eu.int

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 24.

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/33

---

Informationförfarande – tekniska föreskrifter

(2005/C 324/09)

(Text av betydelse för EES)

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37; EGT L 217, 5.8.1998, s. 20)

Anmälningar av förslag till tekniska föreskrifter som kommissionen mottagit

| Hänvisning (1) | Titel | Status quo-perioden på tre månder går ut (2) |
| --- | --- | --- |
| 2005/0634/HU | Lag ... 2006 om ändring av lag XXVII/1998 om genteknik | 15.2.2006 |
| 2005/0637/HU | Jordbruks- och landsbygdsutvecklingsministerns .../2006. (...) FVM förordning om med genteknik modifierad, parallellt med traditionell och med ekologisk hushållning utförd växtproduktion | 15.2.2006 |
| 2005/0650/E | Förslag till kungligt dekret om ändring av kungligt dekret 2064/2004 av den 15 oktober 2004 den första försäljningen av fiskprodukter | 23.2.2006 |
| 2005/0651/E | Bestämmelser för radioelektriska gränssnitt IR-15 avseende fasta trådlösa accessystem (LMDS/FWA) i frekvensbandet 27,5-29,5 GHz | 24.2.2006 |
| 2005/0652/F | Förslag till förordning om produkter som består av godis och andra delar som inte är ätliga men som sitter ihop med godiset när detta äts | (3) |
| 2005/0653/UK | 2006 års föreskrifter om tobaksprodukter och punktskattepliktiga varor (ändring) | 27.2.2006 |
| 2005/0654/NL | Radiogränssnitt Nederländerna | 2.3.2006 |
| 2005/0655/NL | Förordning om ändring av förordningen om ansökan och licens för att använda frekvensutrymme | 27.2.2006 |
| 2005/0656/NL | Förordning om ändring av förordningen om användning av frekvensutrymme utan licens | 27.2.2006 |
| 2005/0657/SI | Föreskrifter om komplettering av föreskrifterna om radiofrekvenser som får användas utan beslut om tilldelning av radiofrekvenser | 27.2.2006 |
| 2005/0658/SI | Föreskrifter om mätinstrument, för vilka Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/22/EG av den 31 mars 2004 gäller | 27.2.2006 |
| 2005/0659/SI | Förordning om tekniska normer och villkor för projektering av vägtunnlar i Republiken Slovenien | 27.2.2006 |

Hänvisning (1)

Titel

Status quo-perioden på tre månder går ut (2)

2005/0634/HU

Lag ... 2006 om ändring av lag XXVII/1998 om genteknik

15.2.2006

2005/0637/HU

Jordbruks- och landsbygdsutvecklingsministerns .../2006. (...) FVM förordning om med genteknik modifierad, parallellt med traditionell och med ekologisk hushållning utförd växtproduktion

15.2.2006

2005/0650/E

Förslag till kungligt dekret om ändring av kungligt dekret 2064/2004 av den 15 oktober 2004 den första försäljningen av fiskprodukter

23.2.2006

2005/0651/E

Bestämmelser för radioelektriska gränssnitt IR-15 avseende fasta trådlösa accessystem (LMDS/FWA) i frekvensbandet 27,5-29,5 GHz

24.2.2006

2005/0652/F

Förslag till förordning om produkter som består av godis och andra delar som inte är ätliga men som sitter ihop med godiset när detta äts

(3)

2005/0653/UK

2006 års föreskrifter om tobaksprodukter och punktskattepliktiga varor (ändring)

27.2.2006

2005/0654/NL

Radiogränssnitt Nederländerna

2.3.2006

2005/0655/NL

Förordning om ändring av förordningen om ansökan och licens för att använda frekvensutrymme

27.2.2006

2005/0656/NL

Förordning om ändring av förordningen om användning av frekvensutrymme utan licens

27.2.2006

2005/0657/SI

Föreskrifter om komplettering av föreskrifterna om radiofrekvenser som får användas utan beslut om tilldelning av radiofrekvenser

27.2.2006

2005/0658/SI

Föreskrifter om mätinstrument, för vilka Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/22/EG av den 31 mars 2004 gäller

27.2.2006

2005/0659/SI

Förordning om tekniska normer och villkor för projektering av vägtunnlar i Republiken Slovenien

27.2.2006

Kommissionen vill rikta uppmärksamhet mot domen av den 30 april 1996 i fallet ”CIA Security” (fall C-194/94 – REG 1996n s. I-2201), i vilket domstolen fastslår att artiklarna 8 och 9 i direktiv 98/34/EG (f.d. 83/189/EEG) skall tolkas på så sätt att medborgare kan förlita sig på dem inför nationell rätt, och att den nationella domstolen måste avstå från att använda en teknisk föreskrift som inte har anmälts i enlighet med direktivet.

Denna dom är en bekräftelse av kommissionens meddelande av den 1 oktober 1986 (EGT C 245, 1.10.1986, s. 4).

Bristande kunskap om anmälningsskyldigheten medför således att berörda tekniska föreskrifter inte kan tillämpas, och kan därför inte anföras mot enskilda personer.

För mer information om anmälningsförfarandet kontakta:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| GD Näringsliv och industri, Unite C3 |
| B-1049 Bryssel |
| E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Europeiska kommissionen

GD Näringsliv och industri, Unite C3

B-1049 Bryssel

E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Besök också följande sida: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ytterligare upplysningar om dessa anmälningar kan erhållas från de nationella avdelningarna vars adresser anges nedan.

FÖRTECKNING ÖVER DE NATIONELLA MYNDIGHETER SOM HAR ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN AV DIREKTIV 98/34/EG

BELGIEN

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II / 16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps |
| Tfn (32-2) 206 46 89 |
| Fax (32-2) 206 57 46 |
| E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Gemensam e-post: belnotif@mineco.fgov.be |
| Internet: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II / 16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps

Tfn (32-2) 206 46 89

Fax (32-2) 206 57 46

E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Gemensam e-post: belnotif@mineco.fgov.be

Internet: http://www.mineco.fgov.be

REPUBLIKEN TJECKIEN

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Mr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tfn (420) 224 907 123 |
| Fax (420) 224 914 990 |
| E-post: chloupek@unmz.cz |
| Gemensam e-post: eu9834@unmz.cz |
| Internet: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Mr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tfn (420) 224 907 123

Fax (420) 224 914 990

E-post: chloupek@unmz.cz

Gemensam e-post: eu9834@unmz.cz

Internet: http://www.unmz.cz

DANMARK

| Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tfn (45) 35 46 66 89 (direktanknytning) |
| Fax (45) 35 46 62 03 |
| E-post: Birgitte Spühler Hansen – bsh@ebst.dk |
| Gemensam e-post för meddelanden – noti@ebst.dk |
| Internet: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tfn (45) 35 46 66 89 (direktanknytning)

Fax (45) 35 46 62 03

E-post: Birgitte Spühler Hansen – bsh@ebst.dk

Gemensam e-post för meddelanden – noti@ebst.dk

Internet: http://www.ebst.dk/Notifikationer

TYSKLAND

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34–37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel |
| Tfn (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax (49-30) 20 14 53 79 |
| E-post: infonorm@bmwa.bund.de |
| Internet: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat XA2

Scharnhorststr. 34–37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel

Tfn (49-30) 20 14 63 53

Fax (49-30) 20 14 53 79

E-post: infonorm@bmwa.bund.de

Internet: http://www.bmwa.bund.de

ESTLAND

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern |
| Tfn (372) 6 256 405 |
| Fax (372) 6 313 660 |
| E-post: karl.stern@mkm.ee |
| Gemensam e-post: el.teavitamine@mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern

Tfn (372) 6 256 405

Fax (372) 6 313 660

E-post: karl.stern@mkm.ee

Gemensam e-post: el.teavitamine@mkm.ee

GREKLAND

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Aten |
| Tfn (30) 210 696 98 63 |
| Fax (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Aten

Tfn (30) 210 696 98 63

Fax (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Aten |
| Tfn (30) 210 212 03 01 |
| Fax (30) 210 228 62 19 |
| E-post: 83189in@elot.gr |
| Internet: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Aten

Tfn (30) 210 212 03 01

Fax (30) 210 228 62 19

E-post: 83189in@elot.gr

Internet: http://www.elot.gr

SPANIEN

| Ministerio de Asuntos Exteriores |
| --- |
| Secretaría de Estado de Asuntos Europeos |
| Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias |
| Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218 |
| E-28006 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa |
| Tfn (34) 91 379 83 32 |
| Esther Pérez Peláez |
| Teknisk rådgivare |
| E-post: esther.perez@ue.mae.es |
| Tfn (34) 91 379 84 64 |
| Fax (34) 91 379 84 01 |
| Gemensam e-post: d83-189@ue.mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores

Secretaría de Estado de Asuntos Europeos

Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias

Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218

E-28006 Madrid

Angel Silván Torregrosa

Tfn (34) 91 379 83 32

Esther Pérez Peláez

Teknisk rådgivare

E-post: esther.perez@ue.mae.es

Tfn (34) 91 379 84 64

Fax (34) 91 379 84 01

Gemensam e-post: d83-189@ue.mae.es

FRANKRIKE

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau |
| Tfn (33-1) 53 44 97 04 |
| Fax (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard |
| Tfn (33-1) 53 44 97 05 |
| Fax (33-1) 53 44 98 88 |
| E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau

Tfn (33-1) 53 44 97 04

Fax (33-1) 53 44 98 88

E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard

Tfn (33-1) 53 44 97 05

Fax (33-1) 53 44 98 88

E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

IRLAND

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty |
| Tfn (353-1) 807 38 80 |
| Fax (353-1) 807 38 38 |
| E-post: tony.losty@nsai.ie |
| Internet: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty

Tfn (353-1) 807 38 80

Fax (353-1) 807 38 38

E-post: tony.losty@nsai.ie

Internet: http://www.nsai.ie/

ITALIEN

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria – Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia |
| Tfn (39-06) 47 05 22 05 |
| Fax (39-06) 47 88 78 05 |
| E-post: vincenzo.correggia@minindustria.it |
| Enrico Castiglioni |
| Tfn (39-06) 47 05 26 69 |
| Fax (39-06) 47 88 77 48 |
| E-post: enrico.castiglioni@minindustria.it |
| Gemensam e-post: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Internet: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Dipartimento per le imprese

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria – Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia

Tfn (39-06) 47 05 22 05

Fax (39-06) 47 88 78 05

E-post: vincenzo.correggia@minindustria.it

Enrico Castiglioni

Tfn (39-06) 47 05 26 69

Fax (39-06) 47 88 77 48

E-post: enrico.castiglioni@minindustria.it

Gemensam e-post: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Internet: http://www.minindustria.it

CYPERN

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tfn (357) 22 40 93 13 eller (357) 22 37 50 53 |
| Fax (357) 22 75 41 03 |
| Antonis Ioannou |
| Tfn (357) 22 40 94 09 |
| Fax (357) 22 75 41 03 |
| E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Thea Andreou |
| Tfn (357) 22 409 404 |
| Fax (357) 22 754 103 |
| E-post: tandreou@cys.mcit.gov.cy |
| Gemensam e-post: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Internet: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tfn (357) 22 40 93 13 eller (357) 22 37 50 53

Fax (357) 22 75 41 03

Antonis Ioannou

Tfn (357) 22 40 94 09

Fax (357) 22 75 41 03

E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Thea Andreou

Tfn (357) 22 409 404

Fax (357) 22 754 103

E-post: tandreou@cys.mcit.gov.cy

Gemensam e-post: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Internet: http://www.cys.mcit.gov.cy

LETTLAND

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Cordination Centre |
| 55, Brivibas Street |
| LV-1519 Riga |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Cordination Centre

55, Brivibas Street

LV-1519 Riga

| Reinis Berzins |
| --- |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tfn (371) 701 32 30 |
| Fax (371) 728 08 82 |

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tfn (371) 701 32 30

Fax (371) 728 08 82

| Zanda Liekna |
| --- |
| Solvit Coordination Centre |
| Tfn (371) 701 32 36 |
| Fax (371) 728 08 82 |
| E-post: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Gemensam e-post: notification@em.gov.lv |

Zanda Liekna

Solvit Coordination Centre

Tfn (371) 701 32 36

Fax (371) 728 08 82

E-post: zanda.liekna@em.gov.lv

Gemensam e-post: notification@em.gov.lv

LITAUEN

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene |
| Tfn (370) 52 70 93 47 |
| Fax (370) 52 70 93 67 |
| E-post: dir9834@lsd.lt |
| Internet: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene

Tfn (370) 52 70 93 47

Fax (370) 52 70 93 67

E-post: dir9834@lsd.lt

Internet: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| (statens energitjänst) |
| 34, avenue de la Porte-Neuve |
| B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann |
| Tfn (352) 46 97 46 1 |
| Fax (352) 22 25 24 |
| E-post: see.direction@eg.etat.lu |
| Internet: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

(statens energitjänst)

34, avenue de la Porte-Neuve

B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann

Tfn (352) 46 97 46 1

Fax (352) 22 25 24

E-post: see.direction@eg.etat.lu

Internet: http://www.see.lu

UNGERN

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Budapest |
| Honvéd u. 13–15. |
| HU-1055 |
| Zsolt Fazekas |
| E-post: fazekaszs@gkm.hu |
| Tfn (36) 1 374 2873 |
| Fax (36) 1 473 1622 |
| E-post: notification@gkm.hu |
| Internet: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Budapest

Honvéd u. 13–15.

HU-1055

Zsolt Fazekas

E-post: fazekaszs@gkm.hu

Tfn (36) 1 374 2873

Fax (36) 1 473 1622

E-post: notification@gkm.hu

Internet: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tfn (356) 2124 2420 |
| Fax (356) 2124 2406 |
| Lorna Cachia |
| E-post: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Gemensam e-post: notification@msa.org.mt |
| Internet: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tfn (356) 2124 2420

Fax (356) 2124 2406

Lorna Cachia

E-post: lorna.cachia@msa.org.mt

Gemensam e-post: notification@msa.org.mt

Internet: http://www.msa.org.mt

NEDERLÄNDERNA

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide |
| Tfn (31-50) 5 23 21 34 |
| Hennie Boekema |
| Tfn (31-50) 5 23 21 35 |
| Tineke Elzer |
| Tfn (31-50) 5 23 21 33 |
| Fax (31-50) 5 23 21 59 |
| Gemensam e-post: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide

Tfn (31-50) 5 23 21 34

Hennie Boekema

Tfn (31-50) 5 23 21 35

Tineke Elzer

Tfn (31-50) 5 23 21 33

Fax (31-50) 5 23 21 59

Gemensam e-post:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ÖSTERRIKE

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm |
| Tfn (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax (43-1) 715 96 51 eller (43-1) 712 06 80 |
| E-post: not9834@bmwa.gv.at |
| Internet: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm

Tfn (43-1) 711 00 58 96

Fax (43-1) 715 96 51 eller (43-1) 712 06 80

E-post: not9834@bmwa.gv.at

Internet: http://www.bmwa.gv.at

POLEN

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara Nieciak |
| Tfn (48) 22 693 54 07 |
| Fax (48) 22 693 40 28 |
| E-post: barnie@mg.gov.pl |
| Agata Gągor |
| Tfn (48) 22 693 56 90 |
| Gemensam e-post: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara Nieciak

Tfn (48) 22 693 54 07

Fax (48) 22 693 40 28

E-post: barnie@mg.gov.pl

Agata Gągor

Tfn (48) 22 693 56 90

Gemensam e-post: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires |
| Tfn (351-21) 294 82 36/81 00 |
| Fax (351-21) 294 82 23 |
| E-post: c.pires@mail.ipq.pt |
| Gemensam e-post: not9834@mail.ipq.pt |
| Internet: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires

Tfn (351-21) 294 82 36/81 00

Fax (351-21) 294 82 23

E-post: c.pires@mail.ipq.pt

Gemensam e-post: not9834@mail.ipq.pt

Internet: http://www.ipq.pt

SLOVENIEN

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tfn (386) 1 478 3041 |
| Fax (386) 1 478 3098 |
| E-post: contact@sist.si |
| Vesna Stražišar |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SI-1000 Ljubljana

Tfn (386) 1 478 3041

Fax (386) 1 478 3098

E-post: contact@sist.si

Vesna Stražišar

SLOVAKIEN

| Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tfn (421) 2 5249 3521 |
| Fax (421) 2 5249 1050 |
| E-post: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tfn (421) 2 5249 3521

Fax (421) 2 5249 1050

E-post: steinlova@normoff.gov.sk

FINLAND

| Kauppa- ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Besöksadress: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00170 Helsinki |
| och |
| Ratakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postadress: |
| PB 32 |
| FIN-00023 Statsrådet |
| Tuomas Mikkola |
| Tfn (358-9) 5786 32 65 |
| Fax (358-9) 1606 46 22 |
| E-post: tuomas.mikkola@ktm.fi |
| Katri Amper |
| Gemensam e-post: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Internet: http://www.ktm.fi |

Kauppa- ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Besöksadress:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00170 Helsinki

och

Ratakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postadress:

PB 32

FIN-00023 Statsrådet

Tuomas Mikkola

Tfn (358-9) 5786 32 65

Fax (358-9) 1606 46 22

E-post: tuomas.mikkola@ktm.fi

Katri Amper

Gemensam e-post: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Internet: http://www.ktm.fi

SVERIGE

| Kommerskollegium |
| --- |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson |
| Tfn (46-8) 690 48 82/00 |
| Fax (46-8) 690 48 40 eller (46-8) 30 67 59 |
| E-post: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Gemensam e-post: 9834@kommers.se |
| Internet: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson

Tfn (46-8) 690 48 82/00

Fax (46-8) 690 48 40 eller (46-8) 30 67 59

E-post: kerstin.carlsson@kommers.se

Gemensam e-post: 9834@kommers.se

Internet: http://www.kommers.se

STORBRITANNIEN

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb |
| Tfn (44-20) 72 15 14 88 |
| Fax (44-20) 72 15 15 29 |
| E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Gemensam e-post: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Internet: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb

Tfn (44-20) 72 15 14 88

Fax (44-20) 72 15 15 29

E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Gemensam e-post: 9834@dti.gsi.gov.uk

Internet: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA – ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer |
| Tfn (32-2) 286 18 61 |
| Fax (32-2) 286 18 00 |
| E-post: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma |
| Tfn (32) 2 286 18 71 |
| Fax (32) 2 286 18 00 |
| E-post: tri@eftasurv.int |
| Gemensam e-post: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Internet: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer

Tfn (32-2) 286 18 61

Fax (32-2) 286 18 00

E-post: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma

Tfn (32) 2 286 18 71

Fax (32) 2 286 18 00

E-post: tri@eftasurv.int

Gemensam e-post: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Internet: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne |
| Tfn (32-2) 286 17 49 |
| Fax (32-2) 286 17 42 |
| E-post: kathleen.byrne@efta.int |
| Gemensam e-post: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Internet: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne

Tfn (32-2) 286 17 49

Fax (32-2) 286 17 42

E-post: kathleen.byrne@efta.int

Gemensam e-post: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Internet: http://www.efta.int

TURKIET

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| 06510 |
| Emek – Ankara |
| Mehmet Comert |
| Tfn (90-312) 212 58 98 |
| Fax (90-312) 212 87 68 |
| E-post: comertm@dtm.gov.tr |
| Internet: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

06510

Emek – Ankara

Mehmet Comert

Tfn (90-312) 212 58 98

Fax (90-312) 212 87 68

E-post: comertm@dtm.gov.tr

Internet: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  År – registreringsnummer – ursprungsmedlemsstat.

(2)  Period under vilken projektet inte kan antas.

(3)  Ingen status quo-period, eftersom kommissionen godtagit den anmälande medlemsstatens motivering för särskild ordning.

(4)  Ingen status quo-period, på grund av tekniska specifikationer eller andra krav eller föreskrifter för tjänster som har att göra med skattemässiga eller finansiella åtgärder i enlighet med artikel 1.11, andra stycket, tredje strecksatsen i direktiv 98/34/EG.

(5)  Informationsproceduren avslutad.

---

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/39

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4004 – SCF/SAG GEST/JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(2005/C 324/10)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 12 december 2005 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Santander Consumer Finance, S.A. (”SCF”, Spanien) som tillhör Grupo Santander och Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. (”SAG GEST”, Portugal) kontrollerat av SGC-SGPS, S.A. på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företagen Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (”Multirent”, Portugal), SAG International Finance Company Limited (”SAG IFC”, Irland) och hela företaget HBF Auto-Renting, S.A. (”HBF business”, Spanien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 12 december 2005 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Santander Consumer Finance, S.A. (”SCF”, Spanien) som tillhör Grupo Santander och Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. (”SAG GEST”, Portugal) kontrollerat av SGC-SGPS, S.A. på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen förvärvar gemensam kontroll över företagen Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (”Multirent”, Portugal), SAG International Finance Company Limited (”SAG IFC”, Irland) och hela företaget HBF Auto-Renting, S.A. (”HBF business”, Spanien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | SCF: finansiella tjänster, huvudsakligen i Spanien, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

SCF: finansiella tjänster, huvudsakligen i Spanien,

| — | SAG GEST: försäljning av bilar och finansiella tjänster i Portugal, |
| --- | --- |

—

SAG GEST: försäljning av bilar och finansiella tjänster i Portugal,

| — | Multirent: alla tjänster i samband med fleet management i Portugal, |
| --- | --- |

—

Multirent: alla tjänster i samband med fleet management i Portugal,

| — | SAG IFC: övertagande av fordringar från Multirent, |
| --- | --- |

—

SAG IFC: övertagande av fordringar från Multirent,

| — | HBF business: alla tjänster i samband med fleet management i Spanien. |
| --- | --- |

—

HBF business: alla tjänster i samband med fleet management i Spanien.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4004 – SCF/SAG GEST/JV, till





  Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för Konkurrens |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.4004 – SCF/SAG GEST/JV, till

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för Konkurrens

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

III Upplysningar

Kommissionen

| 21.12.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/40

---

DAPHNE II-PROGRAMMET (2004-2008)

för att förebygga och bekämpa våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper

Ansökningsomgång för samfinansiering av specifika projekt under 2006

(Upphäver och ersätter 2005/C 320/09)

(2005/C 324/11)

En ansökningsomgång för Daphne II-programmet har inletts. Målsättningarna för programmet, hela meddelandet om ansökningsomgång, ansökningsblankett och instruktioner finns på Daphne-programmets webbplats:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/funding/daphne/funding_daphne_en.htm

För att få hjälp med ansökan kan du kontakta en helpdesk/informationscentral som du kan vända dig till på följande e-postadress:
  daphne-helpdesk@transtec.be

Fullständig ansökan och samtliga bilagor (fyra papperskopior och en kopia på diskett eller CD-skiva) skall skickas till kommissionen senast den 10.2.2006. Postadressen är följande:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet (enhet C.4) |
| Kontor LX46 02/155 |
| B-1049 Bryssel |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet (enhet C.4)

Kontor LX46 02/155

B-1049 Bryssel

Kuvertet skall märkas med texten ”APPLICATION UNDER THE DAPHNE II PROGRAMME”.

---