# Úradný vestník C 231/20.

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 231 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4820. septembra 2005 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 231

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4820. septembra 2005

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Úvodné akty |
| | Výbor regiónov |
| | 59. plenárne zasadanie v dňoch 13. a 14. apríla 2005 |
| 2005/C 231/1 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady stanovujúceho všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde | 1 |
| 2005/C 231/2 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja (ERDF) | 19 |
| 2005/C 231/3 | Stanovisko výboru regiónov na tému Návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje kohézny fond | 35 |
| 2005/C 231/4 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe trhu k prístavným službám a na tému — Biela kniha o revízii nariadenia č. 4056/86, ktorým sa uplatňujú pravidlá hospodárskej súťaže ES v oblasti námornej dopravy | 38 |
| 2005/C 231/5 | Návrh stanoviska Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie pre Európsku Radu, Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov: Prvá výročná správa o migrácii a integrácii | 46 |
| 2005/C 231/6 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Štúdia o väzbách medzi legálnou a nelegálnou migráciou | 50 |
| 2005/C 231/7 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu týkajúce sa riadeného vstupu osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu do EÚ a zvyšovania ochrannej kapacity oblastí ich pôvodu: zlepšenie prístupu k trvalým riešeniam | 55 |
| 2005/C 231/8 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie – Európska politika susedstva – strategický dokument | 58 |
| 2005/C 231/9 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladá Nástroj predvstupovej pomoci (NPP) | 67 |
| 2005/C 231/0 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica 2003/88/ES, týkajúca sa určitých aspektov organizácie pracovného času | 69 |
| 2005/C 231/1 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Erópskeho parlamentu a Rady o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+) | 72 |
| 2005/C 231/2 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady o konkrétnych opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech najvzdialenejších regiónov Únie | 75 |
| 2005/C 231/3 | Stanovisko Výboru regiónov na tému Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: úloha miestnych a regionálnych orgánov pri uplatňovaní Haagskeho programu | 83 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

II   Úvodné akty

Výbor regiónov

59. plenárne zasadanie v dňoch 13. a 14. apríla 2005

2005/C 231/1

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady stanovujúceho všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde

1

2005/C 231/2

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja (ERDF)

19

2005/C 231/3

Stanovisko výboru regiónov na tému Návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje kohézny fond

35

2005/C 231/4

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe trhu k prístavným službám a na tému — Biela kniha o revízii nariadenia č. 4056/86, ktorým sa uplatňujú pravidlá hospodárskej súťaže ES v oblasti námornej dopravy

38

2005/C 231/5

Návrh stanoviska Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie pre Európsku Radu, Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov: Prvá výročná správa o migrácii a integrácii

46

2005/C 231/6

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Štúdia o väzbách medzi legálnou a nelegálnou migráciou

50

2005/C 231/7

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu týkajúce sa riadeného vstupu osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu do EÚ a zvyšovania ochrannej kapacity oblastí ich pôvodu: zlepšenie prístupu k trvalým riešeniam

55

2005/C 231/8

Stanovisko Výboru regiónov na tému Oznámenie Komisie – Európska politika susedstva – strategický dokument

58

2005/C 231/9

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladá Nástroj predvstupovej pomoci (NPP)

67

2005/C 231/0

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica 2003/88/ES, týkajúca sa určitých aspektov organizácie pracovného času

69

2005/C 231/1

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Erópskeho parlamentu a Rady o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+)

72

2005/C 231/2

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady o konkrétnych opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech najvzdialenejších regiónov Únie

75

2005/C 231/3

Stanovisko Výboru regiónov na tému Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: úloha miestnych a regionálnych orgánov pri uplatňovaní Haagskeho programu

83

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Úvodné akty

Výbor regiónov

59. plenárne zasadanie v dňoch 13. a 14. apríla 2005

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/1

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Rady stanovujúceho všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde

(2005/C 231/01)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na NARIADENIE RADY, stanovujúce všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, KOM(2004)492 v konečnom znení – 2004/0163 (AVC),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie zo 16. júla 2004 prekonzultovať túto tému s výborom podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu prekonzultovať s výborom túto tému,

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 21. decembra 2004 prekonzultovať túto tému s výborom podľa prvého odseku článku 265 a článku 80 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 26. mája 2004 poveriť odbornú komisiu pre politiku územnej súdržnosti vypracovaním stanoviska k tejto téme,

so zreteľom na ostatné návrhy smerníc Európskej komisie týkajúce sa všeobecných ustanovení o Kohéznom fonde KOM (2004) 494 v konečnom znení – 2004/0166 (AVC), Európskom fonde regionálneho rozvoja (EFRD), KOM(2004) 495 v konečnom znení – 2004/0167 (COD), Európskom sociálnom fonde KOM(2004) 493 v konečnom znení – 2004/0165 (COD) a „Zriadenia Európskeho zoskupenia pre cezhraničnú spoluprácu (EZCS)“, KOM(2004) 496 v konečnom znení 2004/0168-(COD),

so zreteľom na svoje stanovisko k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (CdR 120/2004 fin), (1)

so zreteľom na svoju Výhľadovú správu o riadení a zjednodušení štrukturálnych fondov po roku 2006 (CdR 389/2002 fin) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko k téme „Partnerstvo medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi a sociálno-ekonomickými organizáciami: príspevok k zamestnanosti, miestnemu rozvoju a sociálnej súdržnosti“ (CdR 384/2001 fin) (3),

so zreteľom na návrh stanoviska o finančných perspektívach („Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Budovanie našej spoločnej budúcnosti: politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007-2013“), ktoré vypracoval pán Albert Bore a ktoré prijala odborná komisia pre politiku územnej súdržnosti (CdR 162/2004 rev. 3),

so zreteľom na návrh stanoviska o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja (EFRD), ktoré vypracoval pán Rosario Condorelli (CdR 233/2004 rev.1),

so zreteľom na návrh stanoviska k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Kohéznom fonde, ktoré vypracoval pán Paiva (CdR 234/2004),

so zreteľom na návrh stanoviska k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde, ktoré vypracovala pani Fernandez Felgueroso (CdR .../2004),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 232/2004 rev. 3) prijatý odbornou komisiou pre politiku územnej súdržnosti dňa 4. februára 2005 (spravodajcovia: pán Nilsson, Kommunalrad/ORDF a pán Tatsis, Proedros Nomarchiakis Aftodioikissis Dramas-Kavalas-Xanthis),

| 1. | KEĎŽE hlavným meradlom pre hodnotenie Výboru je naďalej cieľ stanovený v článku 158 Zmluvy o založení ES. Posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti s cieľom podporiť celkový harmonický rozvoj Spoločenstva ako celku a zredukovať rozdiely vo vývoji rôznych regiónov – najmä zredukovať deficit vývoja najviac znevýhodnených oblastí – je významným príspevkom k posilneniu úlohy regionálnych a miestnych orgánov v Európe aj k uskutočneniu cieľov agendy z Lisabonu a Göteborgu, |
| --- | --- |

1.

KEĎŽE hlavným meradlom pre hodnotenie Výboru je naďalej cieľ stanovený v článku 158 Zmluvy o založení ES. Posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti s cieľom podporiť celkový harmonický rozvoj Spoločenstva ako celku a zredukovať rozdiely vo vývoji rôznych regiónov – najmä zredukovať deficit vývoja najviac znevýhodnených oblastí – je významným príspevkom k posilneniu úlohy regionálnych a miestnych orgánov v Európe aj k uskutočneniu cieľov agendy z Lisabonu a Göteborgu,

| 2. | KEĎŽE článok III-220 Zmluvy o Ústave pre Európu posilňuje cieľ súdržnosti zavedením územnej dimenzie: „Na podporu svojho celkového harmonického vývoja Únia rozvíja a uskutočňuje činnosti vedúce k posilňovaniu svojej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.“, |
| --- | --- |

2.

KEĎŽE článok III-220 Zmluvy o Ústave pre Európu posilňuje cieľ súdržnosti zavedením územnej dimenzie: „Na podporu svojho celkového harmonického vývoja Únia rozvíja a uskutočňuje činnosti vedúce k posilňovaniu svojej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.“,

| 3. | KEĎŽE rozšírenie vytvorilo dodatočné požiadavky na súdržnosť v Európe, ktoré si budú vyžadovať dlhodobé a sústavné úsilie, |
| --- | --- |

3.

KEĎŽE rozšírenie vytvorilo dodatočné požiadavky na súdržnosť v Európe, ktoré si budú vyžadovať dlhodobé a sústavné úsilie,

prijal nasledujúce stanovisko na svojom 59. plenárnom zasadnutí v dňoch 13. a 14. apríla 2005 (schôdzi z 13. apríla 2005):

VÝBOR REGIÓNOV

ÚVOD

I.   Všeobecný kontext

| 1. | nazdáva sa, že podľa článku 158 Zmluvy o EÚ je regionálna dimenzia politiky súdržnosti nanajvýš dôležitá a musí byť po rozšírení posilnená na presadzovanie harmonického rozvoja Európskej únie, |
| --- | --- |

1.

nazdáva sa, že podľa článku 158 Zmluvy o EÚ je regionálna dimenzia politiky súdržnosti nanajvýš dôležitá a musí byť po rozšírení posilnená na presadzovanie harmonického rozvoja Európskej únie,

| 2. | považuje za pozitívne výsledky dosiahnuté počas posledných rokov v oblasti súdržnosti a pozitívny dosah regionálnej politiky Európskej únie s ohľadom na posilňovanie sociálnej a hospodárskej súdržnosti Spoločenstva ako celku. Tiež zdôrazňuje, že politika súdržnosti schválená zmluvami, je tým najmocnejším, najviditeľnejším a najdôležitejším nástrojom používaným na uplatňovanie princípov solidarity a spolupráce, čím predstavuje jeden z hlavných základných kameňov integrácie medzi obyvateľstvom a územiami Únie, |
| --- | --- |

2.

považuje za pozitívne výsledky dosiahnuté počas posledných rokov v oblasti súdržnosti a pozitívny dosah regionálnej politiky Európskej únie s ohľadom na posilňovanie sociálnej a hospodárskej súdržnosti Spoločenstva ako celku. Tiež zdôrazňuje, že politika súdržnosti schválená zmluvami, je tým najmocnejším, najviditeľnejším a najdôležitejším nástrojom používaným na uplatňovanie princípov solidarity a spolupráce, čím predstavuje jeden z hlavných základných kameňov integrácie medzi obyvateľstvom a územiami Únie,

| 3. | schvaľuje finančné návrhy Európskej komisie na vyčlenenie 336,1 miliárd eur na politiku súdržnosti a rozdelenie tejto sumy medzi tieto tri ciele. Výbor pokladá finančný návrh Komisie za postačujúci na to, aby sa naďalej umožnila finančná pomoc regiónom „starej“ EÚ a zároveň rovnoprávna podpora nových členských štátov, keď budú prostriedky rozdelené spravodlivo a ak sa budú sústreďovať na riešenie najpálčivejších problémov. Tento návrh bol prijatý nateraz za výslovnej podmienky, že Komisia a členské štáty sa budú snažiť zabezpečiť primerané navýšenie z hľadiska nových požiadaviek vyplývajúcich z rozšírenia, |
| --- | --- |

3.

schvaľuje finančné návrhy Európskej komisie na vyčlenenie 336,1 miliárd eur na politiku súdržnosti a rozdelenie tejto sumy medzi tieto tri ciele. Výbor pokladá finančný návrh Komisie za postačujúci na to, aby sa naďalej umožnila finančná pomoc regiónom „starej“ EÚ a zároveň rovnoprávna podpora nových členských štátov, keď budú prostriedky rozdelené spravodlivo a ak sa budú sústreďovať na riešenie najpálčivejších problémov. Tento návrh bol prijatý nateraz za výslovnej podmienky, že Komisia a členské štáty sa budú snažiť zabezpečiť primerané navýšenie z hľadiska nových požiadaviek vyplývajúcich z rozšírenia,

| 4. | konštatuje, že akékoľvek zníženie rozpočtu navrhnutého Európskou komisiou by ohrozilo základy politiky súdržnosti a následne podkopalo zásadu solidarity, ktorá vlastne predstavuje špecifický a podstatný prvok identity európskej integrácie, |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že akékoľvek zníženie rozpočtu navrhnutého Európskou komisiou by ohrozilo základy politiky súdržnosti a následne podkopalo zásadu solidarity, ktorá vlastne predstavuje špecifický a podstatný prvok identity európskej integrácie,

| 5. | následne odmieta akýkoľvek pokus o úpravu rozpočtových položiek navrhovaných Komisiou, ktoré sa týkajú distribúcie fondov medzi jednotlivé ciele, |
| --- | --- |

5.

následne odmieta akýkoľvek pokus o úpravu rozpočtových položiek navrhovaných Komisiou, ktoré sa týkajú distribúcie fondov medzi jednotlivé ciele,

| 6. | opakovane zdôrazňuje neoddeliteľné prepojenie medzi efektívnou celoeurópskou regionálnou politikou a implementáciou agendy z Lisabonu a Göteborgu. Budúci rast a konkurencieschopnosť EÚ vo všetkých častiach Európy budú podporené pokračovaním politiky súdržnosti EÚ zameranou na všetky regióny, a nie renacionalizáciou tejto politiky. Konkurencieschopnosť EÚ závisí od konkurencieschopnosti každého regiónu, |
| --- | --- |

6.

opakovane zdôrazňuje neoddeliteľné prepojenie medzi efektívnou celoeurópskou regionálnou politikou a implementáciou agendy z Lisabonu a Göteborgu. Budúci rast a konkurencieschopnosť EÚ vo všetkých častiach Európy budú podporené pokračovaním politiky súdržnosti EÚ zameranou na všetky regióny, a nie renacionalizáciou tejto politiky. Konkurencieschopnosť EÚ závisí od konkurencieschopnosti každého regiónu,

| 7. | varuje, že omeškania pri začiatku programovacieho obdobia v dôsledku omeškaných rokovaní povedú k finančnému narušeniu a nestabilite v miestnych a regionálnych orgánoch EÚ, |
| --- | --- |

7.

varuje, že omeškania pri začiatku programovacieho obdobia v dôsledku omeškaných rokovaní povedú k finančnému narušeniu a nestabilite v miestnych a regionálnych orgánoch EÚ,

II.   Nové partnerstvo pre politiku súdržnosti

| 8. | schvaľuje zameranie zdrojov a priorít na tri ciele (konvergencia, regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť a územná spolupráca). Toto zlepší vnútornú súdržnosť z hľadiska koordinácie medzi štrukturálnymi fondami na úrovne Spoločenstva a koordinácie so špecifickými sektorovými európskymi politikami ako aj vonkajšiu súdržnosť z hľadiska prepojenia medzi rôznymi úrovňami aktivít (lokálnou, regionálnou, národnou a európskou), |
| --- | --- |

8.

schvaľuje zameranie zdrojov a priorít na tri ciele (konvergencia, regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť a územná spolupráca). Toto zlepší vnútornú súdržnosť z hľadiska koordinácie medzi štrukturálnymi fondami na úrovne Spoločenstva a koordinácie so špecifickými sektorovými európskymi politikami ako aj vonkajšiu súdržnosť z hľadiska prepojenia medzi rôznymi úrovňami aktivít (lokálnou, regionálnou, národnou a európskou),

| 9. | víta fakt, že Kohézny fond sa bude vzťahovať na členské štáty s nižším HND ako 90 % priemeru Spoločenstva. Avšak malo by sa nájsť politické riešenie pre členské štáty, ktoré už nebudú patriť do tejto kategórie dôsledkom rozšírenia EÚ, |
| --- | --- |

9.

víta fakt, že Kohézny fond sa bude vzťahovať na členské štáty s nižším HND ako 90 % priemeru Spoločenstva. Avšak malo by sa nájsť politické riešenie pre členské štáty, ktoré už nebudú patriť do tejto kategórie dôsledkom rozšírenia EÚ,

| 10. | víta návrh, aby bola podpora zo strany štrukturálnych fondov v rámci cieľa „Konvergencia“ zameraná na udržateľný regionálny a lokálny hospodársky rozvoj, |
| --- | --- |

10.

víta návrh, aby bola podpora zo strany štrukturálnych fondov v rámci cieľa „Konvergencia“ zameraná na udržateľný regionálny a lokálny hospodársky rozvoj,

| 11. | víta návrh Komisie, aby sa našlo riešenie pre regióny postihnuté tzv. štatistickým efektom v rámci nového cieľa „Konvergencia“, avšak príslušné finančné krytie v návrhu nariadenia nezachádza dostatočne ďaleko, keďže neponúka žiadnu istotu v plánovaní ohľadne škály podpory a uplatňovania pravidiel pri regulovaní pomoci, |
| --- | --- |

11.

víta návrh Komisie, aby sa našlo riešenie pre regióny postihnuté tzv. štatistickým efektom v rámci nového cieľa „Konvergencia“, avšak príslušné finančné krytie v návrhu nariadenia nezachádza dostatočne ďaleko, keďže neponúka žiadnu istotu v plánovaní ohľadne škály podpory a uplatňovania pravidiel pri regulovaní pomoci,

| 12. | schvaľuje návrh Komisie na vytvorenie cieľa „Konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ pre všetky regióny, ktoré nie sú zaradené pod cieľ „Konvergencia“. Osobitná pozornosť by mohla byť venovaná regiónom s vážnymi socio-ekonomickými problémami a výraznou potrebou štrukturálnej adaptácie. Tieto regióny by mali byť definované podľa špeciálnych kritérií. Taktiež schvaľuje skutočnosť, aby sa tento nový cieľ aplikoval na regionálnej úrovni ako celku, |
| --- | --- |

12.

schvaľuje návrh Komisie na vytvorenie cieľa „Konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ pre všetky regióny, ktoré nie sú zaradené pod cieľ „Konvergencia“. Osobitná pozornosť by mohla byť venovaná regiónom s vážnymi socio-ekonomickými problémami a výraznou potrebou štrukturálnej adaptácie. Tieto regióny by mali byť definované podľa špeciálnych kritérií. Taktiež schvaľuje skutočnosť, aby sa tento nový cieľ aplikoval na regionálnej úrovni ako celku,

| 13. | súhlasí s tým, aby regióny úplne patriace pod cieľ 1 v roku 2006 a nezaradené pod cieľ „Konvergencia“ boli klasifikované ako regióny postupne zahŕňané do čerpania pomoci („phasing in“ regions) a aby tieto štrukturálne fondy naďalej využívali s cieľom dosiahnuť korektným a rovnoprávnym spôsobom cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, |
| --- | --- |

13.

súhlasí s tým, aby regióny úplne patriace pod cieľ 1 v roku 2006 a nezaradené pod cieľ „Konvergencia“ boli klasifikované ako regióny postupne zahŕňané do čerpania pomoci („phasing in“ regions) a aby tieto štrukturálne fondy naďalej využívali s cieľom dosiahnuť korektným a rovnoprávnym spôsobom cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti,

| 14. | oceňuje vytvorenie špecifického cieľa „Územná spolupráca“ a zosúladenie medzinárodnej a cezhraničnej spolupráce a spolupráce v rámci sietí, požaduje však, aby bola medziregionálna spolupráca zohľadnená v novom cieli ako jeho samostatná súčasť. Tento cieľ sa musí osobitne sústrediť na rozšírenie inovácie a overených postupov s cieľom podporiť konkurencieschopnosť v EÚ, |
| --- | --- |

14.

oceňuje vytvorenie špecifického cieľa „Územná spolupráca“ a zosúladenie medzinárodnej a cezhraničnej spolupráce a spolupráce v rámci sietí, požaduje však, aby bola medziregionálna spolupráca zohľadnená v novom cieli ako jeho samostatná súčasť. Tento cieľ sa musí osobitne sústrediť na rozšírenie inovácie a overených postupov s cieľom podporiť konkurencieschopnosť v EÚ,

| 15. | súhlasí s tým, že podpora fondov zohľadňuje územnú dimenziu Európy s osobitným dôrazom na revitalizáciu urbánnych oblastí, regiónov závislých na rybolove a regiónov s určitým geografickým a prírodným znevýhodnením (ostrovy, riedko osídlené oblasti, horské oblasti alebo pohraničné regióny), a na najodľahlejšie oblasti, |
| --- | --- |

15.

súhlasí s tým, že podpora fondov zohľadňuje územnú dimenziu Európy s osobitným dôrazom na revitalizáciu urbánnych oblastí, regiónov závislých na rybolove a regiónov s určitým geografickým a prírodným znevýhodnením (ostrovy, riedko osídlené oblasti, horské oblasti alebo pohraničné regióny), a na najodľahlejšie oblasti,

| 16. | víta tzv. nástroj susedstva, navrhnutý prednedávnom, ako nástroj, ktorý posilňuje víziu spoločného európskeho domu a vyzýva Európsku komisiu, aby predložila jasné návrhy na koordináciu medzi týmto nástrojom a cieľom „Územná spolupráca“ za účelom maximalizácie vzájomnej synergie, |
| --- | --- |

16.

víta tzv. nástroj susedstva, navrhnutý prednedávnom, ako nástroj, ktorý posilňuje víziu spoločného európskeho domu a vyzýva Európsku komisiu, aby predložila jasné návrhy na koordináciu medzi týmto nástrojom a cieľom „Územná spolupráca“ za účelom maximalizácie vzájomnej synergie,

| 17. | poukazuje na skutočnosť, že je nevyhnutné opätovne zvážiť určité medzinárodné súvislosti, aby sa zohľadnila nová politická geografia Európy v súvislosti s budúcim rozšírením, a zároveň navrhuje udržanie tých oblastí nadnárodnej spolupráce zo súčasného obdobia 2000-2006, ktoré spĺňajú požiadavky Spoločenstva ohľadne ucelenosti a účinnosti a ktoré slúžili na rozvoj záujmov a spoločných možností regiónov v daných oblastiach, |
| --- | --- |

17.

poukazuje na skutočnosť, že je nevyhnutné opätovne zvážiť určité medzinárodné súvislosti, aby sa zohľadnila nová politická geografia Európy v súvislosti s budúcim rozšírením, a zároveň navrhuje udržanie tých oblastí nadnárodnej spolupráce zo súčasného obdobia 2000-2006, ktoré spĺňajú požiadavky Spoločenstva ohľadne ucelenosti a účinnosti a ktoré slúžili na rozvoj záujmov a spoločných možností regiónov v daných oblastiach,

| 18. | víta integráciu rodovej perspektívy do všetkých úrovní programovania, implementácie a hodnotenia fondov, |
| --- | --- |

18.

víta integráciu rodovej perspektívy do všetkých úrovní programovania, implementácie a hodnotenia fondov,

| 19. | oceňuje vynaložené snahy smerujúce k zjednodušeniu administratívy, zlepšeniu transparentnosti a prevádzkovaniu fondov riadiacich sa všeobecným poriadkom a žiada, aby sa rovnaký postup aplikoval pri implementácii ustanovení, ktoré má schváliť Komisia, |
| --- | --- |

19.

oceňuje vynaložené snahy smerujúce k zjednodušeniu administratívy, zlepšeniu transparentnosti a prevádzkovaniu fondov riadiacich sa všeobecným poriadkom a žiada, aby sa rovnaký postup aplikoval pri implementácii ustanovení, ktoré má schváliť Komisia,

| 20. | podporuje návrhy na posilnenie partnerstva a spolupráce medzi miestnymi, regionálnymi, národnými a komunitárnymi orgánmi ako aj súkromnými a sociálnymi aktérmi v rámci celého procesu programovania, implementácie a vyhodnocovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, |
| --- | --- |

20.

podporuje návrhy na posilnenie partnerstva a spolupráce medzi miestnymi, regionálnymi, národnými a komunitárnymi orgánmi ako aj súkromnými a sociálnymi aktérmi v rámci celého procesu programovania, implementácie a vyhodnocovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu,

| 21. | podporuje zavedenie strategického prístupu v systéme programovania, pretože vedie k novému politickému procesu, ktorý bude mať potenciál zvýšiť kvalitu plánovania i efektivitu a účinnosť riadenia. Súčasne ponúka príležitosť pre lepšiu koordináciu medzi národnými stratégiami a strategickými cieľmi politiky súdržnosti, |
| --- | --- |

21.

podporuje zavedenie strategického prístupu v systéme programovania, pretože vedie k novému politickému procesu, ktorý bude mať potenciál zvýšiť kvalitu plánovania i efektivitu a účinnosť riadenia. Súčasne ponúka príležitosť pre lepšiu koordináciu medzi národnými stratégiami a strategickými cieľmi politiky súdržnosti,

| 22. | nazdáva sa, že zavedenie národných strategických referenčných rámcových programov presunie riadiace kompetencie na orgány zodpovedné za riadenie operačných programov a predpokladá, že sa tým následne naďalej posilní úloha miestnych a regionálnych orgánov vo všetkých fázach politiky súdržnosti, |
| --- | --- |

22.

nazdáva sa, že zavedenie národných strategických referenčných rámcových programov presunie riadiace kompetencie na orgány zodpovedné za riadenie operačných programov a predpokladá, že sa tým následne naďalej posilní úloha miestnych a regionálnych orgánov vo všetkých fázach politiky súdržnosti,

| 23. | uznáva, že zavedenie nových výnimiek týkajúcich sa uplatňovania pravidla N+2 zvyšuje flexibilitu a pomáha regiónom, najmä v nových členských štátoch, riadne a v primeranom čase absorbovať fondy politiky súdržnosti, hoci sa nazdáva, že Komisia by mala vynaložiť viac úsilia na dosiahnutie väčšej flexibility. |
| --- | --- |

23.

uznáva, že zavedenie nových výnimiek týkajúcich sa uplatňovania pravidla N+2 zvyšuje flexibilitu a pomáha regiónom, najmä v nových členských štátoch, riadne a v primeranom čase absorbovať fondy politiky súdržnosti, hoci sa nazdáva, že Komisia by mala vynaložiť viac úsilia na dosiahnutie väčšej flexibility.

III.   Názory Výboru regiónov

| 24. | Výbor zdôrazňuje, že zjednodušenie nie je len vecou decentralizácie, ale aj otázkou väčšej zodpovednosti systému ako takého. Výbor regiónov zdôrazňuje dôležitosť zásady partnerstva a zapájania zvolených zástupcov z miestnych a regionálnych orgánov a vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty, aby využívali možnosť pre uzatváranie trojstranných dohôd, kde je to potrebné, |
| --- | --- |

24.

Výbor zdôrazňuje, že zjednodušenie nie je len vecou decentralizácie, ale aj otázkou väčšej zodpovednosti systému ako takého. Výbor regiónov zdôrazňuje dôležitosť zásady partnerstva a zapájania zvolených zástupcov z miestnych a regionálnych orgánov a vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty, aby využívali možnosť pre uzatváranie trojstranných dohôd, kde je to potrebné,

| 25. | podporuje snahu Komisie posilniť zásadu subsidiarity. V rámci snahy o zjednodušenie by Výbor regiónov chcel zdôrazniť dôležitosť nezvyšovania centralizácie na úrovni členských štátov. Je dôležité zabezpečiť proces subsidiarity aj na miestnej a regionálnej úrovni. Cieľom nesmie byť len prenos zodpovednosti na členské štáty, ale aj zapojiť podstatných aktérov na príslušnej úrovni implementácie cieľov politiky súdržnosti. Preto si želá, aby bola zásada subsidiarity aplikovaná v rámci členských štátov, a nielen medzi členskými štátmi a Európskou úniou, |
| --- | --- |

25.

podporuje snahu Komisie posilniť zásadu subsidiarity. V rámci snahy o zjednodušenie by Výbor regiónov chcel zdôrazniť dôležitosť nezvyšovania centralizácie na úrovni členských štátov. Je dôležité zabezpečiť proces subsidiarity aj na miestnej a regionálnej úrovni. Cieľom nesmie byť len prenos zodpovednosti na členské štáty, ale aj zapojiť podstatných aktérov na príslušnej úrovni implementácie cieľov politiky súdržnosti. Preto si želá, aby bola zásada subsidiarity aplikovaná v rámci členských štátov, a nielen medzi členskými štátmi a Európskou úniou,

| 26. | konštatuje, že lepšie zapájanie regionálnych a miestnych orgánov do všetkých fáz nadchádzajúceho obdobia programovania pozitívne prispeje k riešeniu problémov absorpcie, ktoré sa vyskytli v prebiehajúcom programovacom období, |
| --- | --- |

26.

konštatuje, že lepšie zapájanie regionálnych a miestnych orgánov do všetkých fáz nadchádzajúceho obdobia programovania pozitívne prispeje k riešeniu problémov absorpcie, ktoré sa vyskytli v prebiehajúcom programovacom období,

| 27. | apeluje na Európsku komisiu, aby poskytla podporný rámec pre územnú diferenciáciu v pravidlách a nariadeniach pre štátnu pomoc, aby bolo umožnené cielené verejné investovanie, predovšetkým aj v prípadoch, kde to môže korigovať nedostatočný trh, aby sa dosiahol cieľ v oblasti územnej súdržnosti, |
| --- | --- |

27.

apeluje na Európsku komisiu, aby poskytla podporný rámec pre územnú diferenciáciu v pravidlách a nariadeniach pre štátnu pomoc, aby bolo umožnené cielené verejné investovanie, predovšetkým aj v prípadoch, kde to môže korigovať nedostatočný trh, aby sa dosiahol cieľ v oblasti územnej súdržnosti,

| 28. | navrhuje, aby niektoré veľmi riedko osídlené regióny boli považované za osobitné prípady so zodpovedajúcim zohľadnením vážnosti existujúcich podmienok, ako je uvedené v Zmluvách o pristúpení Švédska a Fínska, |
| --- | --- |

28.

navrhuje, aby niektoré veľmi riedko osídlené regióny boli považované za osobitné prípady so zodpovedajúcim zohľadnením vážnosti existujúcich podmienok, ako je uvedené v Zmluvách o pristúpení Švédska a Fínska,

| 29. | nazdáva sa, že návrh implementácie cieľa „Európska územná spolupráca“ by mal byť formulovaný jasnejšie. Malo by sa však vynaložiť veľké úsilie na zjednodušenie riadenia predovšetkým pri cezhranične spravovaných podporných programoch, keďže veľmi komplexné právne a administratívne predpisy Európskej únie predstavujú doposiaľ významnú prekážku pre cezhraničnú spoluprácu, |
| --- | --- |

29.

nazdáva sa, že návrh implementácie cieľa „Európska územná spolupráca“ by mal byť formulovaný jasnejšie. Malo by sa však vynaložiť veľké úsilie na zjednodušenie riadenia predovšetkým pri cezhranične spravovaných podporných programoch, keďže veľmi komplexné právne a administratívne predpisy Európskej únie predstavujú doposiaľ významnú prekážku pre cezhraničnú spoluprácu,

| 30. | oceňuje zahrnutie problematiky morských hraníc pre účely územnej spolupráce a požaduje, aby bol limit 150 km interpretovaný flexibilným spôsobom, čo by umožnilo zmysluplnú spoluprácu regiónov, ktoré majú spoločné morské hranice, |
| --- | --- |

30.

oceňuje zahrnutie problematiky morských hraníc pre účely územnej spolupráce a požaduje, aby bol limit 150 km interpretovaný flexibilným spôsobom, čo by umožnilo zmysluplnú spoluprácu regiónov, ktoré majú spoločné morské hranice,

| 31. | navrhuje, aby regionálne programy v záujme zlepšenia efektívnosti a účinnosti medziregionálnej spolupráce pokrývali celé spektrum strategických tém, čím by predstavovali dodatočnú hodnotu na európskej úrovni a dostatočné finančné zdroje, |
| --- | --- |

31.

navrhuje, aby regionálne programy v záujme zlepšenia efektívnosti a účinnosti medziregionálnej spolupráce pokrývali celé spektrum strategických tém, čím by predstavovali dodatočnú hodnotu na európskej úrovni a dostatočné finančné zdroje,

| 32. | víta pozornosť, ktorú Komisia venovala posilneniu sociálnej inklúzie a požaduje prijatie ďalších opatrení, ktoré by reagovali na potreby osôb s postihnutím, |
| --- | --- |

32.

víta pozornosť, ktorú Komisia venovala posilneniu sociálnej inklúzie a požaduje prijatie ďalších opatrení, ktoré by reagovali na potreby osôb s postihnutím,

| 33. | zastáva názor, že je potrebné venovať viac pozornosti problémom súvisiacim so starnutím populácie, pretože starnutie patrí medzi najväčšie výzvy, s ktorými sa Európa bude musieť vysporiadať v nadchádzajúcich desaťročiach, |
| --- | --- |

33.

zastáva názor, že je potrebné venovať viac pozornosti problémom súvisiacim so starnutím populácie, pretože starnutie patrí medzi najväčšie výzvy, s ktorými sa Európa bude musieť vysporiadať v nadchádzajúcich desaťročiach,

| 34. | výslovne odporúča, aby budúce programy financované zo štrukturálnych fondov sa zamerali na problémy, ako napr. renovácia miest, boj proti chudobe, hospodárska reštrukturalizácia a verejná doprava, ktoré sa vyskytujú najmä v husto obývaných (mestských) oblastiach. Štrukturálne fondy by mali podporovať trvalo udržateľný rozvoj veľkých mestských oblastí, |
| --- | --- |

34.

výslovne odporúča, aby budúce programy financované zo štrukturálnych fondov sa zamerali na problémy, ako napr. renovácia miest, boj proti chudobe, hospodárska reštrukturalizácia a verejná doprava, ktoré sa vyskytujú najmä v husto obývaných (mestských) oblastiach. Štrukturálne fondy by mali podporovať trvalo udržateľný rozvoj veľkých mestských oblastí,

| 35. | vyjadruje svoje obavy týkajúce sa stanovenia miery spolufinancovania zo strany Spoločenstva s ohľadom na celkové verejné výdavky, pretože by to mohlo mať demotivujúci vplyv na účasť súkromného sektora na programoch. Výbor preto navrhuje, aby sa príspevok z fondov vypočítal s ohľadom na celkovú výšku národných výdavkov, čo by bol podstatný nástroj na posilnenie partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom, |
| --- | --- |

35.

vyjadruje svoje obavy týkajúce sa stanovenia miery spolufinancovania zo strany Spoločenstva s ohľadom na celkové verejné výdavky, pretože by to mohlo mať demotivujúci vplyv na účasť súkromného sektora na programoch. Výbor preto navrhuje, aby sa príspevok z fondov vypočítal s ohľadom na celkovú výšku národných výdavkov, čo by bol podstatný nástroj na posilnenie partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom,

| 36. | žiada, aby bol Výbor regiónov aktívne zapojený prostredníctvom svojej účasti na pravidelnom ročnom prejednaní plánov aktivít v oblasti konkurencieschopnosti a súdržnosti na jarnom zasadnutí Európskej rady. Toto by dalo miestnym a regionálnym samosprávam možnosť prediskutovať otázky a príklady správnych praktík, čo je potrebné za účelom zlepšenia fungovania otvorenej metódy koordinácie pri implementácii agendy z Lisabonu a Göteborgu, |
| --- | --- |

36.

žiada, aby bol Výbor regiónov aktívne zapojený prostredníctvom svojej účasti na pravidelnom ročnom prejednaní plánov aktivít v oblasti konkurencieschopnosti a súdržnosti na jarnom zasadnutí Európskej rady. Toto by dalo miestnym a regionálnym samosprávam možnosť prediskutovať otázky a príklady správnych praktík, čo je potrebné za účelom zlepšenia fungovania otvorenej metódy koordinácie pri implementácii agendy z Lisabonu a Göteborgu,

| 37. | zastáva názor, že národný strategický referenčný rámec by mal byť stručným strategickým dokumentom ponechávajúcim dostatok priestoru pre operačné programy pod vedením regiónov, v ktorých by boli stanovené špecifické ciele a opatrenia pre každý región. Okrem toho je dôležité zabezpečiť, aby dokument nepredlžoval procedúru schvaľovania operačných programov alebo aby vytváral ďalšie prekážky pre ich implementáciu, |
| --- | --- |

37.

zastáva názor, že národný strategický referenčný rámec by mal byť stručným strategickým dokumentom ponechávajúcim dostatok priestoru pre operačné programy pod vedením regiónov, v ktorých by boli stanovené špecifické ciele a opatrenia pre každý región. Okrem toho je dôležité zabezpečiť, aby dokument nepredlžoval procedúru schvaľovania operačných programov alebo aby vytváral ďalšie prekážky pre ich implementáciu,

| 38. | žiada Komisiu o zachovanie súčasného systému realizačnej rezervy, |
| --- | --- |

38.

žiada Komisiu o zachovanie súčasného systému realizačnej rezervy,

| 39. | navrhuje preveriť systém, kde iba refundovanie DPH by nebolo oprávneným príspevkom v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, podobne ako to Komisia navrhla v prípadeEurópskeho sociálneho fondu. V súčasnosti to vytvára konkrétne náklady pri opatreniach na lokálnej a regionálnej úrovni. Keďže DPH je príjem štátu, je potrebné vytvoriť model na elimináciu negatívneho vplyvu na miestnej a regionálnej úrovni |
| --- | --- |

39.

navrhuje preveriť systém, kde iba refundovanie DPH by nebolo oprávneným príspevkom v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja, podobne ako to Komisia navrhla v prípadeEurópskeho sociálneho fondu. V súčasnosti to vytvára konkrétne náklady pri opatreniach na lokálnej a regionálnej úrovni. Keďže DPH je príjem štátu, je potrebné vytvoriť model na elimináciu negatívneho vplyvu na miestnej a regionálnej úrovni

| 40. | nazdáva sa, že pravidlo N + 2 má naďalej negatívny vplyv na začiatku obdobia programovania, predovšetkým v prípade cieľa územnej spolupráce, ako aj dôležitých investičných projektov, ktoré nedosahujú hraničné hodnoty väčších projektov. Tento vplyv by mohol byť výrazne zredukovaný, ak by bolo zavedené zvýšenie zálohy nepodliehajúcej automatickému vyradeniu, |
| --- | --- |

40.

nazdáva sa, že pravidlo N + 2 má naďalej negatívny vplyv na začiatku obdobia programovania, predovšetkým v prípade cieľa územnej spolupráce, ako aj dôležitých investičných projektov, ktoré nedosahujú hraničné hodnoty väčších projektov. Tento vplyv by mohol byť výrazne zredukovaný, ak by bolo zavedené zvýšenie zálohy nepodliehajúcej automatickému vyradeniu,

| 41. | požaduje, aby operačné programy, priority a opatrenia jasne odkazovali na záväzné predpisy týkajúce sa životného prostredia, |
| --- | --- |

41.

požaduje, aby operačné programy, priority a opatrenia jasne odkazovali na záväzné predpisy týkajúce sa životného prostredia,

| 42. | zastáva názor, že politika súdržnosti by mala podporovať priestorovú rozvojovú politiku schopnú zohľadniť existujúce transeurópske štruktúry spolupráce a perspektívy spolupráce v rámci spoločných územných charakteristík. |
| --- | --- |

42.

zastáva názor, že politika súdržnosti by mala podporovať priestorovú rozvojovú politiku schopnú zohľadniť existujúce transeurópske štruktúry spolupráce a perspektívy spolupráce v rámci spoločných územných charakteristík.

ODPORÚČANIA VÝBORU REGIÓNOV

HLAVA I

CIELE A VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ O POMOCI

KAPITOLA I

Rozsah a definície

Odporúčanie 1

Článok 2, odsek 5

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5)   „verejné výdavky“: akýkoľvek verejný príspevok na financovanie operácií, ktoré pochádzajú z rozpočtu štátu, regionálnych a miestnych orgánov, Európskych spoločenstiev súvisiaci so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom a akékoľvek podobné výdavky. Akýkoľvek príspevok k financovaniu operácií, ktoré pochádzajú z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združenia jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávne orgány s zmysle smernice 2004/18/ES Európskeho parlamentu a Rady zo dňa 31. marca 2004 o koordinácii postupov pre oceňovanie zmlúv o verejných prácach, zmluvách o verejnom plnení a zmluvách o verejných službách sa bude považovať za verejný príspevok; | 5)    „verejné výdavky“: akýkoľvek verejný príspevok na financovanie operácií, ktoré pochádzajú z rozpočtu štátu,
  národných, regionálnych a miestnych orgánov, Európskych spoločenstiev súvisiaci so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom a akékoľvek podobné výdavky. Akýkoľvek príspevok k financovaniu operácií, ktoré pochádzajú zo z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združenia jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávne orgány s zmysle smernice 2004/18/ES Európskeho parlamentu a Rady zo dňa 31. marca 2004 o koordinácii postupov pre oceňovanie zmlúv o verejných prácach, zmluvách o verejnom plnení a zmluvách o verejných službách sa bude považovať za verejný príspevok, |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

5)   „verejné výdavky“: akýkoľvek verejný príspevok na financovanie operácií, ktoré pochádzajú z rozpočtu štátu, regionálnych a miestnych orgánov, Európskych spoločenstiev súvisiaci so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom a akékoľvek podobné výdavky. Akýkoľvek príspevok k financovaniu operácií, ktoré pochádzajú z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združenia jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávne orgány s zmysle smernice 2004/18/ES Európskeho parlamentu a Rady zo dňa 31. marca 2004 o koordinácii postupov pre oceňovanie zmlúv o verejných prácach, zmluvách o verejnom plnení a zmluvách o verejných službách sa bude považovať za verejný príspevok;

5)    „verejné výdavky“: akýkoľvek verejný príspevok na financovanie operácií, ktoré pochádzajú z rozpočtu štátu,
  národných, regionálnych a miestnych orgánov, Európskych spoločenstiev súvisiaci so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom a akékoľvek podobné výdavky. Akýkoľvek príspevok k financovaniu operácií, ktoré pochádzajú zo z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združenia jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov alebo verejnoprávne orgány s zmysle smernice 2004/18/ES Európskeho parlamentu a Rady zo dňa 31. marca 2004 o koordinácii postupov pre oceňovanie zmlúv o verejných prácach, zmluvách o verejnom plnení a zmluvách o verejných službách sa bude považovať za verejný príspevok,

Zdôvodnenie:

Verejné výdavky sú verejným príspevkom od verejných orgánov. Je nevyhnutné špecifikovať, odkiaľ pochádzajú verejné finančné prostriedky. To len vytvára prekážky a obmedzenia namiesto tvorivosti na miestnej a regionálnej úrovni spolu s partnerstvom, ako je uvedené v článku 10.

Odporúčanie 2

Článok 3, odsek 1

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Opatrenie prijaté spoločenstvom podľa článku 158 Zmluvy bude určené na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti rozšíreného spoločenstva, aby sa podporil harmonický, vyrovnaný a trvalo udržateľný rozvoj spoločenstva. Toto opatrenie bude prijaté s pomocou fondov, Európskej investičnej banky (EIB) a iných existujúcich finančných nástrojov. Bude zamerané na splnenie výziev prepojených na hospodárske, sociálne a územné rozdiely, ktoré vznikli hlavne v krajinách a regiónoch, ktorých rozvoj zaostáva, na urýchlenie hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie a na starnutie obyvateľstva.
  Opatrenie prijaté v rámci fondov bude obsahovať, na národnej a regionálnej úrovni, priority spoločenstva v prospech trvalo udržateľného rozvoja posilňovaním rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, sociálneho začlenenia, ako aj ochrany a kvality životného prostredia. | 1.   Opatrenie prijaté spoločenstvom podľa článku 158 Zmluvy bude určené na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti rozšíreného spoločenstva, aby sa podporil harmonický, vyrovnaný a trvalo udržateľný rozvoj spoločenstva. Toto opatrenie bude prijaté s pomocou fondov, Európskej investičnej banky (EIB) a iných existujúcich finančných nástrojov. Bude zamerané na splnenie výziev prepojených na hospodárske, sociálne a územné rozdiely, ktoré vznikli hlavne v krajinách a regiónoch, ktorých rozvoj zaostáva, na urýchlenie hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie a na starnutie obyvateľstva.

  Pri sledovaní cieľov politiky súdržnosti Spoločenstvo bude prispievať k harmonickému, vyrovnanému a trvalo udržateľnému rozvoju ekonomických aktivít na území EÚ.

  Opatrenie prijaté v rámci fondov bude obsahovať, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, priority spoločenstva v prospech trvalo udržateľného rozvoja posilňovaním rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, sociálneho začlenenia, ako aj ochrany a kvality životného prostredia. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Opatrenie prijaté spoločenstvom podľa článku 158 Zmluvy bude určené na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti rozšíreného spoločenstva, aby sa podporil harmonický, vyrovnaný a trvalo udržateľný rozvoj spoločenstva. Toto opatrenie bude prijaté s pomocou fondov, Európskej investičnej banky (EIB) a iných existujúcich finančných nástrojov. Bude zamerané na splnenie výziev prepojených na hospodárske, sociálne a územné rozdiely, ktoré vznikli hlavne v krajinách a regiónoch, ktorých rozvoj zaostáva, na urýchlenie hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie a na starnutie obyvateľstva.

Opatrenie prijaté v rámci fondov bude obsahovať, na národnej a regionálnej úrovni, priority spoločenstva v prospech trvalo udržateľného rozvoja posilňovaním rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, sociálneho začlenenia, ako aj ochrany a kvality životného prostredia.

1.   Opatrenie prijaté spoločenstvom podľa článku 158 Zmluvy bude určené na posilnenie hospodárskej a sociálnej súdržnosti rozšíreného spoločenstva, aby sa podporil harmonický, vyrovnaný a trvalo udržateľný rozvoj spoločenstva. Toto opatrenie bude prijaté s pomocou fondov, Európskej investičnej banky (EIB) a iných existujúcich finančných nástrojov. Bude zamerané na splnenie výziev prepojených na hospodárske, sociálne a územné rozdiely, ktoré vznikli hlavne v krajinách a regiónoch, ktorých rozvoj zaostáva, na urýchlenie hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie a na starnutie obyvateľstva.

Pri sledovaní cieľov politiky súdržnosti Spoločenstvo bude prispievať k harmonickému, vyrovnanému a trvalo udržateľnému rozvoju ekonomických aktivít na území EÚ.

Opatrenie prijaté v rámci fondov bude obsahovať, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, priority spoločenstva v prospech trvalo udržateľného rozvoja posilňovaním rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, sociálneho začlenenia, ako aj ochrany a kvality životného prostredia.

Zdôvodnenie:

Zdôraznením cieľa politiky súdržnosti ako celku a vykonávaním činností a opatrení vložením druhého odseku presúvame jadro spoločnej politiky súdržnosti na úroveň spoločenstva. Odporúčanie je v súlade s článkom 1 nariadenia 1260/99, ktoré ustanovuje, že „pri sledovaní týchto cieľov Spoločenstvo bude prispievať...“. Návrh v súčasnom návrhu nariadenia jasne posúva jeho zameranie. „Opatrenie prijaté v rámci fondov bude obsahovať na národnej a regionálnej úrovni priority Spoločenstva v prospech trvalo udržateľného rozvoja posilňovaním rastu“ (finančný cieľ). Toto ustanovenie má jasne odlišné zameranie od súčasného návrhu.

Odporúčanie 3

Článok 3, odsek 2, bod a)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | cieľ „zbližovania“ bude zameraný na urýchlenie zbližovania najmenej rozvinutých členských štátov a regiónov zlepšovaním podmienok pre rast a zamestnanosť prostredníctvom zvyšovania a zlepšovania kvality investícií do fyzického a ľudského kapitálu, rozvoja inovácií a vedomostnej spoločnosti, prispôsobivosti na hospodárske a sociálne zmeny, ochrany životného prostredia ako aj administratívnu efektívnosť. Tento cieľ bude predstavovať prioritu fondov. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

a)

cieľ „zbližovania“ bude zameraný na urýchlenie zbližovania najmenej rozvinutých členských štátov a regiónov zlepšovaním podmienok pre rast a zamestnanosť prostredníctvom zvyšovania a zlepšovania kvality investícií do fyzického a ľudského kapitálu, rozvoja inovácií a vedomostnej spoločnosti, prispôsobivosti na hospodárske a sociálne zmeny, ochrany životného prostredia ako aj administratívnu efektívnosť. Tento cieľ bude predstavovať prioritu fondov.

| a) | cieľ „Konvergencia“ bude zameraný na urýchlenie zbližovania najmenej rozvinutých členských štátov a regiónov zlepšovaním podmienok pre rast a zamestnanosť prostredníctvom zvyšovania a zlepšovania kvality investícií do fyzického a ľudského kapitálu, infraštruktúry, podnikania, rozvoja inovácií a vedomostnej spoločnosti, prispôsobivosti na hospodárske a sociálne zmeny, ochrany životného prostredia ako aj administratívnu efektívnosť. Tento cieľ bude predstavovať prioritu fondov. |
| --- | --- |

a)

cieľ „Konvergencia“ bude zameraný na urýchlenie zbližovania najmenej rozvinutých členských štátov a regiónov zlepšovaním podmienok pre rast a zamestnanosť prostredníctvom zvyšovania a zlepšovania kvality investícií do fyzického a ľudského kapitálu, infraštruktúry, podnikania, rozvoja inovácií a vedomostnej spoločnosti, prispôsobivosti na hospodárske a sociálne zmeny, ochrany životného prostredia ako aj administratívnu efektívnosť. Tento cieľ bude predstavovať prioritu fondov.

Zdôvodnenie:

V prípade cieľa „Konvergencia“ je dôležité, aby mal jasný dôraz na otázky infraštruktúry, ktorý sa bude vyskytovať nielen vo fyzických infraštruktúrach, ale aj infraštruktúre ľudského kapitálu a podnikateľskej infraštruktúre ako aj pri rozvoji inovácií a vedomostnej spoločnosti, pri ochrane a zlepšovaní životného prostredia a zlepšovaní administratívnej efektívnosti.

Odporúčanie 4

Článok 6, odsek 1

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| Pri prezentovaní národného strategického referenčného rámca, na ktorý odkazuje článok 25, označí každý príslušný členský štát regióny NUTS I alebo II, pre ktoré bude prezentovať program na financovanie z fondu EFRD. | Pri prezentovaní národného strategického referenčného rámca, na ktorý odkazuje článok 25, každý príslušný členský štát označí, so súhlasom, tie regióny NUTS I alebo II, pre ktoré bude prezentovať program na financovanie z fondu ERDF. V súlade s článkom 34 ods. 2 môže členský štát navrhnúť aj programy na odlišnej
  vhodnejšej územnej úrovni. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh

Pri prezentovaní národného strategického referenčného rámca, na ktorý odkazuje článok 25, označí každý príslušný členský štát regióny NUTS I alebo II, pre ktoré bude prezentovať program na financovanie z fondu EFRD.

Pri prezentovaní národného strategického referenčného rámca, na ktorý odkazuje článok 25, každý príslušný členský štát označí, so súhlasom, tie regióny NUTS I alebo II, pre ktoré bude prezentovať program na financovanie z fondu ERDF. V súlade s článkom 34 ods. 2 môže členský štát navrhnúť aj programy na odlišnej
  vhodnejšej územnej úrovni.

Zdôvodnenie:

Kvôli jasnosti je na tomto mieste dôležité zahrnúť osobitný odkaz na článok 34 (bod 2), na základe ktorého môže členský štát navrhnúť operačné programy na inej územnej úrovni než sú regióny NUTS I alebo NUTS II.

Odporúčanie 5

Článok 7 odsek 3

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| Pre účel kooperačných sietí a výmeny skúseností je spôsobilé celé územie Spoločenstva. | Pre účel kooperačných sietí a výmeny skúseností m Pre medziregionálnu spoluprácu, ktorá môže zahŕňať širokú oblasť, od výmeny skúseností až po investičné projekty, je spôsobilé celé územie Spoločenstva. Cieľom je zabezpečiť, aby boli v budúcnosti naďalej umožnené projekty v regiónoch pri bývalých vnútorných hraniciach a nových externých hraniciach Únie. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh

Pre účel kooperačných sietí a výmeny skúseností je spôsobilé celé územie Spoločenstva.

Pre účel kooperačných sietí a výmeny skúseností m Pre medziregionálnu spoluprácu, ktorá môže zahŕňať širokú oblasť, od výmeny skúseností až po investičné projekty, je spôsobilé celé územie Spoločenstva. Cieľom je zabezpečiť, aby boli v budúcnosti naďalej umožnené projekty v regiónoch pri bývalých vnútorných hraniciach a nových externých hraniciach Únie.

Zdôvodnenie:

Medzinárodná spolupráca sa uskutočňuje v rámci jedného z trinástich stanovených regiónov. Okrem tejto formy spolupráce existuje ešte potreba vytvoriť kooperačné projekty s regiónmi v celej EÚ, ktoré nepodliehajú zameraniu „cezhraničnej“ alebo „medzinárodnej“ spolupráce. Ak je spolupráca obmedzená na výmenu informácií alebo vytváranie sietí, nenapĺňa to celkom potreby regiónov rozšíriť spoluprácu s inými regiónmi v EÚ. Široká oblasť cezhraničnej a medzinárodnej spolupráce preto musí zahŕňať aj medziregionálnu spoluprácu.

KAPITOLA IV

Zásady pomoci

Odporúčanie 6

Článok 10, odsek 1

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| O pomoci z fondu rozhodne Komisia v úzkej spolupráci nazývanej ďalej „partnerstvo“ medzi Komisiou a členským štátom. Členský štát zorganizuje v súlade s bežnou národnou praxou a pravidlami partnerstvo s orgánmi a inštitúciami, ktoré poveruje, a síce: | O pomoci z fondu rozhodne Komisia v úzkej spolupráci nazývanej ďalej „partnerstvo“ medzi Komisiou, členským štátom a regiónmi. Členský štát zorganizuje v súlade s bežnou národnou praxou a pravidlami partnerstvo s príslušnými orgánmi a inštitúciami, ktoré poveruje, a síce: |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh

O pomoci z fondu rozhodne Komisia v úzkej spolupráci nazývanej ďalej „partnerstvo“ medzi Komisiou a členským štátom. Členský štát zorganizuje v súlade s bežnou národnou praxou a pravidlami partnerstvo s orgánmi a inštitúciami, ktoré poveruje, a síce:

O pomoci z fondu rozhodne Komisia v úzkej spolupráci nazývanej ďalej „partnerstvo“ medzi Komisiou, členským štátom a regiónmi. Členský štát zorganizuje v súlade s bežnou národnou praxou a pravidlami partnerstvo s príslušnými orgánmi a inštitúciami, ktoré poveruje, a síce:

Zdôvodnenie:

Je nutné, aby nariadenie zaručilo účasť regiónov vo všetkých fázach vyjednávaní o fondoch. Návrh Komisie činí účasť regiónov v procese vyjednávaní závislou od výberu členského štátu. Priamy dialóg regiónov s Komisiou je nevyhnutný počas vyjednávaní o intervencii fondov na ich vlastnom území a vo sfére ich pôsobnosti.

Samotná Komisia vo svojej Bielej knihe o riadení naznačuje, že zvýšenie zodpovednosti regiónov v oblasti politík Spoločenstva (konkrétne sa odvoláva na politiku súdržnosti), nebolo sprevádzané zvýšením jej skutočnej účasti v EÚ. Toto je dôsledkom skutočnosti, že národné vlády nezapájajú regióny v dostatočnej miere do vypracúvania ich stanovísk k politikám Spoločenstva. Jedným zo spôsobov zaručenia účasti regiónov v politike súdržnosti je riadenie ich účasti pri vyjednávaniach prostredníctvom predpisov.

Na záver by bolo vhodné podotknúť, že v nariadení by mali byť regióny uznané ako riadiace a platobné orgány, a to si vyžaduje priamu komunikáciu s Komisiou vo všetkých fázach vyjednávaní o fondoch.

Odporúčanie 7

Článok 10, odsek 1 c)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | akýkoľvek iný vhodný orgán zastupujúci občiansku spoločnosť, environmentálnych partnerov, mimovládne organizácie a orgány zodpovedné za propagáciu rovnosti medzi mužmi a ženami. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

c)

akýkoľvek iný vhodný orgán zastupujúci občiansku spoločnosť, environmentálnych partnerov, mimovládne organizácie a orgány zodpovedné za propagáciu rovnosti medzi mužmi a ženami.

| c) | akýkoľvek iný vhodný orgán zastupujúci občiansku spoločnosť, environmentálnych partnerov, mimovládne organizácie, sociálno-ekonomické organizácie, a orgány zodpovedné za presadzovanie rovnosti medzi mužmi a ženami. |
| --- | --- |

c)

akýkoľvek iný vhodný orgán zastupujúci občiansku spoločnosť, environmentálnych partnerov, mimovládne organizácie, sociálno-ekonomické organizácie, a orgány zodpovedné za presadzovanie rovnosti medzi mužmi a ženami.

Zdôvodnenie:

Partnerstvo by malo posilniť zapojenie sociálno-ekonomických organizácií.

Odporúčanie 8

Článok 10, odsek 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Partnerstvo sa uzatvorí v úplnom súlade s príslušnou inštitucionálnou, právnou a finančnou jurisdikciou každej partnerskej kategórie. Partnerstvo bude pokrývať prípravu a monitorovanie národného strategického referenčného rámca ako aj prípravu, implementáciu, monitorovanie a hodnotenie operačných programov. Členské štáty budú zapájať každého z vhodných partnerov, a hlavne regióny, do rôznych štádií programovania v čase vymedzenom pre každé štádium. | 2.    Partnerstvo sa uzatvorí v úplnom súlade s príslušnou inštitucionálnou, právnou a finančnou jurisdikciou každej partnerskej kategórie. Partnerstvo bude pokrývať prípravu a monitorovanie národného strategického referenčného rámca ako aj prípravu, financovanie, implementáciu, monitorovanie a hodnotenie operačných programov. Členské štáty budú zapájať každého z vhodných partnerov, a hlavne regióny a mestá, do rôznych štádií programovania v čase vymedzenom pre
  primeranom pre dosah na každé štádium. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Partnerstvo sa uzatvorí v úplnom súlade s príslušnou inštitucionálnou, právnou a finančnou jurisdikciou každej partnerskej kategórie. Partnerstvo bude pokrývať prípravu a monitorovanie národného strategického referenčného rámca ako aj prípravu, implementáciu, monitorovanie a hodnotenie operačných programov. Členské štáty budú zapájať každého z vhodných partnerov, a hlavne regióny, do rôznych štádií programovania v čase vymedzenom pre každé štádium.

2.    Partnerstvo sa uzatvorí v úplnom súlade s príslušnou inštitucionálnou, právnou a finančnou jurisdikciou každej partnerskej kategórie. Partnerstvo bude pokrývať prípravu a monitorovanie národného strategického referenčného rámca ako aj prípravu, financovanie, implementáciu, monitorovanie a hodnotenie operačných programov. Členské štáty budú zapájať každého z vhodných partnerov, a hlavne regióny a mestá, do rôznych štádií programovania v čase vymedzenom pre
  primeranom pre dosah na každé štádium.

Zdôvodnenie:

Je dôležité, aby sa partnerstvo malo vplyv na štádiá programovania. To sa dá vykonať len za vhodného času, ktorý bude mať k dispozícii. Aj vplyv na otázky financovania je dôležitý a mal by takisto zohľadnený.

KAPITOLA V

Finančný rámec

Odporúčanie 9

Článok 15, odsek 2

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| Článok 15
  Globálne prostriedky
  1.   Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na plnenie záväzkov fondov na obdobie rokov 2007 až 2013, budú predstavovať 336,1 miliárd EUR v cenách r. 2004 v súlade s ročným rozpisom uvedeným v prílohe 1.
  Na účel ich naprogramovania a následného zahrnutia do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev budú tieto sumy uvedené v prvom pododseku indexované 2 % ročne.
  Rozdelenie rozpočtových prostriedkov medzi ciele definované v článku 3 ods. 2 bude také, aby sa dosiahla výrazná koncentrácia na regióny pod cieľom „konvergencia“.
  2.   Komisia vypracuje indikatívny ročný rozpis podľa členských štátov v súlade s kritériami založenými v článkoch 16, 17 a 18 a bez poškodenia ustanovení, na ktoré odkazujú články 20 a 21. | Článok 15
  Globálne prostriedky
  1.   Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na plnenie záväzkov fondov na obdobie rokov 2007 až 2013, budú predstavovať 336,1 miliárd EUR v cenách z r. 2004 v súlade s ročným rozpisom uvedeným v prílohe 1.
  Na účel ich naprogramovania a následného zahrnutia do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev budú tieto sumy, uvedené v prvom pododseku, indexované 2 % ročne.
  Rozdelenie rozpočtových prostriedkov medzi ciele definované v článku 3 ods. 2 bude také, aby sa dosiahla výrazná koncentrácia na regióny pod cieľom „Konvergencia“.
  2.   Komisia vypracuje indikatívny ročný rozpis podľa členských štátov a regiónov v súlade s kritériami stanovenými v článkoch 16, 17 a 18 a podľa regiónov, pričom zohľadní ustanovenia, na ktoré odkazujú články 20 a 21. Je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť regiónom s vážnymi a trvalými prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami, ako sú napríklad najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné regióny, cezhraničné a horské regióny. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Pozmeňovací návrh

Článok 15

Globálne prostriedky

1.   Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na plnenie záväzkov fondov na obdobie rokov 2007 až 2013, budú predstavovať 336,1 miliárd EUR v cenách r. 2004 v súlade s ročným rozpisom uvedeným v prílohe 1.

Na účel ich naprogramovania a následného zahrnutia do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev budú tieto sumy uvedené v prvom pododseku indexované 2 % ročne.

Rozdelenie rozpočtových prostriedkov medzi ciele definované v článku 3 ods. 2 bude také, aby sa dosiahla výrazná koncentrácia na regióny pod cieľom „konvergencia“.

2.   Komisia vypracuje indikatívny ročný rozpis podľa členských štátov v súlade s kritériami založenými v článkoch 16, 17 a 18 a bez poškodenia ustanovení, na ktoré odkazujú články 20 a 21.

Článok 15

Globálne prostriedky

1.   Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na plnenie záväzkov fondov na obdobie rokov 2007 až 2013, budú predstavovať 336,1 miliárd EUR v cenách z r. 2004 v súlade s ročným rozpisom uvedeným v prílohe 1.

Na účel ich naprogramovania a následného zahrnutia do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev budú tieto sumy, uvedené v prvom pododseku, indexované 2 % ročne.

Rozdelenie rozpočtových prostriedkov medzi ciele definované v článku 3 ods. 2 bude také, aby sa dosiahla výrazná koncentrácia na regióny pod cieľom „Konvergencia“.

2.   Komisia vypracuje indikatívny ročný rozpis podľa členských štátov a regiónov v súlade s kritériami stanovenými v článkoch 16, 17 a 18 a podľa regiónov, pričom zohľadní ustanovenia, na ktoré odkazujú články 20 a 21. Je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť regiónom s vážnymi a trvalými prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami, ako sú napríklad najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné regióny, cezhraničné a horské regióny.

Zdôvodnenie:

Regióny by sa mali podieľať na prideľovaní prostriedkov z fondov. V návrhu Komisie sa rozdeľovanie prostriedkov ponecháva v právomoci členských štátov, keďže sa v ňom hovorí o „rozdelení prostriedkov členským štátom“. V prvom návrhu 3. správy o súdržnosti sa hovorí o tom, že rozdelenie finančných prostriedkov na základe sa uskutoční na základe indikatívneho, Komisiou vypracovaného rozdelenia regiónov – prvok, ktorý v konečnom návrhu chýba. Kritériá uvedené v článkoch 16, 17 a 18 platia pre rozdelenie medzi štáty, preto by mali byť pridané aj kritériá pre rozdelenie podľa regiónov.

Druhý dodatok je potrebný z toho dôvodu, aby sa všeobecné nariadenie zhodovalo s príslušnými ustanoveniami ústavnej zmluvy (článok III-220).

Odporúčanie 10

Článok 17, odsek 2

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Prídely uvedené v odseku 1 pododseku a) budú rozdelené rovnomerne medzi programy financované z ERDF a programy financované z ESF. | 2.   Prídely uvedené v odseku 1 pododseku a) budú rozdelené rovnomerne medzi programy financované z ERDF a programy financované z ESF podľa kľúča, ktorý bude brať v úvahu podmienky jednotlivých regiónov. Pri implementácii týchto ustanovení musí byť zabezpečená aj výrazná miera decentralizácie. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh

2.   Prídely uvedené v odseku 1 pododseku a) budú rozdelené rovnomerne medzi programy financované z ERDF a programy financované z ESF.

2.   Prídely uvedené v odseku 1 pododseku a) budú rozdelené rovnomerne medzi programy financované z ERDF a programy financované z ESF podľa kľúča, ktorý bude brať v úvahu podmienky jednotlivých regiónov. Pri implementácii týchto ustanovení musí byť zabezpečená aj výrazná miera decentralizácie.

Zdôvodnenie:

Prechod z hospodárstva založeného na poľnohospodárstve a tradičnom výrobnom priemysle na hospodárstvo založené na poznatkoch si vyžaduje zo strany podnikov značné inovačné úsilie v oblasti výrobkov, výrobných postupov a marketingu. Za týmto účelom by pomoc ERDF bola efektívnejšia ako pomoc z ESF.

HLAVA II

STRATEGICKÝ PRÍSTUP K SÚDRŽNOSTI

KAPITOLA I

Strategické smernice Spoločenstva o súdržnosti

Odporúčanie 11

Článok 23

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pre každý z cieľov fondov majú tieto smernice predovšetkým uviesť do praxe priority Spoločenstva so zámerom podporiť vyrovnaný, harmonický a udržateľný rozvoj. | Pre každý z cieľov fondov majú tieto smernice predovšetkým uviesť do praxe priority Spoločenstva so zámerom podporiť vyrovnaný, harmonický a udržateľný rozvoj, najmä prostredníctvom odbúravania regionálnych rozdielov v súlade s Lisabonskou stratégiou a Göteborskými cieľmi. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Pre každý z cieľov fondov majú tieto smernice predovšetkým uviesť do praxe priority Spoločenstva so zámerom podporiť vyrovnaný, harmonický a udržateľný rozvoj.

Pre každý z cieľov fondov majú tieto smernice predovšetkým uviesť do praxe priority Spoločenstva so zámerom podporiť vyrovnaný, harmonický a udržateľný rozvoj, najmä prostredníctvom odbúravania regionálnych rozdielov v súlade s Lisabonskou stratégiou a Göteborskými cieľmi.

Zdôvodnenie:

VR by chcel upozorniť na skutočnosť, že základným cieľom regionálnej politiky je odbúravanie regionálnych rozdielov, ako je uvedené v článku 158 zmluvy.

Odporúčanie 7

Článok 25, odsek 1

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské štáty prezentujú národný strategický referenčný rámec, ktorý zabezpečuje, aby štrukturálna pomoc Spoločenstva bola konzistentná so strategickými nariadeniami Spoločenstva, a ktorý identifikuje prepojenie medzi prioritami Spoločenstva na jednej strane a národnými a regionálnymi prioritami zameranými na podporu udržateľného rozvoja a národného akčného plánu zamestnanosti na strane druhej.
  Tento rámec predstavuje referenčný nástroj pre prípravu programovania fondov. | Členské štáty prezentujú národný strategický referenčný rámec, ktorý zabezpečuje, aby štrukturálna pomoc Spoločenstva bola konzistentná so strategickými nariadeniami Spoločenstva, a ktorý identifikuje prepojenie medzi prioritami Spoločenstva na jednej strane a národnými, regionálnymi a urbánnymi prioritami zameranými na podporu udržateľného rozvoja a národného akčného plánu zamestnanosti na strane druhej.
  Tento rámec predstavuje stručný a strategický referenčný nástroj pre prípravu programovania fondov. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Členské štáty prezentujú národný strategický referenčný rámec, ktorý zabezpečuje, aby štrukturálna pomoc Spoločenstva bola konzistentná so strategickými nariadeniami Spoločenstva, a ktorý identifikuje prepojenie medzi prioritami Spoločenstva na jednej strane a národnými a regionálnymi prioritami zameranými na podporu udržateľného rozvoja a národného akčného plánu zamestnanosti na strane druhej.

Tento rámec predstavuje referenčný nástroj pre prípravu programovania fondov.

Členské štáty prezentujú národný strategický referenčný rámec, ktorý zabezpečuje, aby štrukturálna pomoc Spoločenstva bola konzistentná so strategickými nariadeniami Spoločenstva, a ktorý identifikuje prepojenie medzi prioritami Spoločenstva na jednej strane a národnými, regionálnymi a urbánnymi prioritami zameranými na podporu udržateľného rozvoja a národného akčného plánu zamestnanosti na strane druhej.

Tento rámec predstavuje stručný a strategický referenčný nástroj pre prípravu programovania fondov.

Zdôvodnenie:

Je dôležité pridať odkaz na urbánne priority v súvislosti s požiadavkou, že každý národný strategický referenčný rámec špecifikuje priority pre urbánne zásahy.

VR si myslí, že v rámci operačných programov riadených regiónmi by bolo potrebné nechať dostatočný priestor pre stanovenie špecifických cieľov a opatrení pre každý región.

Odporúčanie 13

Článok 25, odsek 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.    Každý národný strategický referenčný rámec bude obsahovať súhrnný popis stratégie členského štátu a jej operačnú implementáciu. | 2.   Každý národný strategický referenčný rámec obsahuje súhrnný popis stratégie členského štátu a jej operačnú implementáciu. Táto stratégia by sa mala riadiť zásadou partnerstva definovaného v článku 10. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.    Každý národný strategický referenčný rámec bude obsahovať súhrnný popis stratégie členského štátu a jej operačnú implementáciu.

2.   Každý národný strategický referenčný rámec obsahuje súhrnný popis stratégie členského štátu a jej operačnú implementáciu. Táto stratégia by sa mala riadiť zásadou partnerstva definovaného v článku 10.

Zdôvodnenie:

Je vhodné vytvoriť národný strategický rámec, ktorý by však mal výrazne reflektovať miestnu a a regionálnu situáciu.

Odporúčanie 14

Článok 27, odsek 1

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ročné správy predkladané členskými štátmi
  Každý členský štát predkladá Komisii najneskôr do 1. októbra každého roku a po prvý krát v roku 2008 správu o stave realizácie jeho stratégie a jeho cieľov pri zohľadnení zvolených indikátorov a ich prínose k uskutočneniu strategických smerníc Spoločenstva zameraných na súdržnosť ako aj všetky dostupné vyhodnotenia.
  Táto správa sa vzťahuje na akčný plán pre zamestnanosť jednotlivých štátov. | Ročné správy predkladané členskými štátmi
  Každý členský štát predkladá Komisii najneskôr do 1. októbra každého roku a po prvý krát v roku 2008
  2009 správu o stave realizácie jeho stratégie a jeho cieľov pri zohľadnení zvolených indikátorov a ich prínose k uskutočneniu strategických smerníc Spoločenstva zameraných na súdržnosť ako aj všetky dostupné vyhodnotenia.
  Táto správa sa vzťahuje na akčný plán pre zamestnanosť jednotlivých štátov. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh VR

Ročné správy predkladané členskými štátmi

Každý členský štát predkladá Komisii najneskôr do 1. októbra každého roku a po prvý krát v roku 2008 správu o stave realizácie jeho stratégie a jeho cieľov pri zohľadnení zvolených indikátorov a ich prínose k uskutočneniu strategických smerníc Spoločenstva zameraných na súdržnosť ako aj všetky dostupné vyhodnotenia.

Táto správa sa vzťahuje na akčný plán pre zamestnanosť jednotlivých štátov.

Ročné správy predkladané členskými štátmi

Každý členský štát predkladá Komisii najneskôr do 1. októbra každého roku a po prvý krát v roku 2008
  2009 správu o stave realizácie jeho stratégie a jeho cieľov pri zohľadnení zvolených indikátorov a ich prínose k uskutočneniu strategických smerníc Spoločenstva zameraných na súdržnosť ako aj všetky dostupné vyhodnotenia.

Táto správa sa vzťahuje na akčný plán pre zamestnanosť jednotlivých štátov.

Zdôvodnenie:

Začiatok strategického programovania vedúceho k riadnemu vyhodnoteniu politiky súdržnosti by mal byť stanovený na rok 2009.

HLAVA III

PROGRAMOVANIE

KAPITOLA I

Všeobecné ustanovenia o Štrukturálnych fondoch a Kohéznom fonde

Odporúčanie 15

Článok 31, odsek 5

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia prijme každý operačný program, hneď ako to bude možné, po jeho formálnom predložení členským štátom. | Komisia prijme každý operačný program, hneď ako to bude možné,
  v lehote šiestich mesiacov po jeho formálnom predložení členským štátom. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia prijme každý operačný program, hneď ako to bude možné, po jeho formálnom predložení členským štátom.

Komisia prijme každý operačný program, hneď ako to bude možné,
  v lehote šiestich mesiacov po jeho formálnom predložení členským štátom.

Zdôvodnenie:

Musí existovať časové obmedzenie pre to, ako dlho bude členský štát čakať na konečné rozhodnutie Komisie. Zmena vedie k presnejšiemu časovému harmonogramu.

Odporúčanie 16

Článok 32, odsek 1

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Z iniciatívy členského štátu alebo Komisie a po schválení Monitorovacím výborom budú operačné programy opakovane preskúmané, a ak to bude nevyhnutné, revidované na zostávajúce obdobie programovania po významných sociálno-ekonomických zmenách, alebo aby sa viac alebo inak zohľadnili priority spoločenstva, hlavne vo svetle záverov Rady. | Z iniciatívy členského štátu alebo Komisie alebo príslušných oblastí spĺňajúcich požadované kritériá a po schválení Monitorovacím výborom budú operačné programy opakovane preskúmané, a ak to bude nevyhnutné, revidované na zostávajúce obdobie programovania po významných sociálno-ekonomických zmenách, alebo aby sa viac alebo inak zohľadnili priority spoločenstva, hlavne vo svetle záverov Rady. Tento proces revízie prebehne v súlade s článkom 10. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Z iniciatívy členského štátu alebo Komisie a po schválení Monitorovacím výborom budú operačné programy opakovane preskúmané, a ak to bude nevyhnutné, revidované na zostávajúce obdobie programovania po významných sociálno-ekonomických zmenách, alebo aby sa viac alebo inak zohľadnili priority spoločenstva, hlavne vo svetle záverov Rady.

Z iniciatívy členského štátu alebo Komisie alebo príslušných oblastí spĺňajúcich požadované kritériá a po schválení Monitorovacím výborom budú operačné programy opakovane preskúmané, a ak to bude nevyhnutné, revidované na zostávajúce obdobie programovania po významných sociálno-ekonomických zmenách, alebo aby sa viac alebo inak zohľadnili priority spoločenstva, hlavne vo svetle záverov Rady. Tento proces revízie prebehne v súlade s článkom 10.

Zdôvodnenie:

Je dôležité, aby partnerstvo, ako je uvedené v článku 10, malo vplyv na rozhodovanie o opakovanom preskúmaní programov.

Odporúčanie 17

Článok 32, odsek 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Komisia prijme rozhodnutie o požiadavky na revíziu operačných programov, hneď ako to bude možné, po formálnom predložení žiadosti členským štátom. | 2.    Komisia prijme rozhodnutie o požiadavky na revíziu operačných programov, hneď ako to bude možné,
  v lehote troch mesiacov po formálnom predložení žiadosti členským štátom. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Komisia prijme rozhodnutie o požiadavky na revíziu operačných programov, hneď ako to bude možné, po formálnom predložení žiadosti členským štátom.

2.    Komisia prijme rozhodnutie o požiadavky na revíziu operačných programov, hneď ako to bude možné,
  v lehote troch mesiacov po formálnom predložení žiadosti členským štátom.

Zdôvodnenie:

Musí existovať obmedzený čas, ako dlho bude musieť členský štát čakať na konečné rozhodnutie Komisie. Zmena vedie k presnejšiemu časovému harmonogramu.

Odporúčanie 18

Článok 36, odsek 4

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Operačné programy financované ERDF budú obsahovať okrem cieľa „zbližovania“ a „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“:






  a) | opatrenia pre medziregionálnu spoluprácu aspoň s jedným regiónom iného členského štátu v každom regionálnom programe; |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Operačné programy financované ERDF budú obsahovať okrem cieľa „zbližovania“ a „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“:

a)

opatrenia pre medziregionálnu spoluprácu aspoň s jedným regiónom iného členského štátu v každom regionálnom programe;

4.   Operačné programy financované ERDF budú
  môžu obsahovať okrem cieľa „Konvergencia“ a „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“:

| a) | opatrenia určené pre medziregionálnu spoluprácu aspoň s jedným regiónom iného členského štátu v každom regionálnom programe, |
| --- | --- |

a)

opatrenia určené pre medziregionálnu spoluprácu aspoň s jedným regiónom iného členského štátu v každom regionálnom programe,

Zdôvodnenie:

V momente rozhodnutia o opatrení sa musí uviesť špecifikovaný región. Nie je možné vopred určiť, ktorý región alebo regióny budú spolupracovať na programovej úrovni. Samotné projekty musia byť schopné rozhodnúť sa, s ktorým regiónom/regiónmi budú spolupracovať.

Odporúčanie 19

Článok 40, odsek 3

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Komisia prijme rozhodnutie, hneď ako to bude možné, po predložení všetkých informácií uvedených v článku 39 členským štátom alebo riadiacim orgánom. | 3.   Komisia prijme rozhodnutie, hneď ako to bude možné,
  najneskôr šesť mesiacov po predložení všetkých informácií uvedených v článku 39 členským štátom alebo riadiacim orgánom. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Komisia prijme rozhodnutie, hneď ako to bude možné, po predložení všetkých informácií uvedených v článku 39 členským štátom alebo riadiacim orgánom.

3.   Komisia prijme rozhodnutie, hneď ako to bude možné,
  najneskôr šesť mesiacov po predložení všetkých informácií uvedených v článku 39 členským štátom alebo riadiacim orgánom.

Zdôvodnenie:

Musí existovať časové obmedzenie, ako dlho bude musieť členský štát čakať na konečné rozhodnutie Komisie. Zmena vedie k presnejšiemu časovému harmonogramu.

Odporúčanie 20

Článok 41, odsek 1

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Riadiaci orgán môže poveriť riadením a implementáciou časti operačného programu jeden alebo viaceré sprostredkovateľské inštitúcie, menované riadiacim orgánom, vrátane mestských orgánov, orgánov regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií, ktoré zaistia implementáciu jednej alebo viacerých operácií v súlade s ustanoveniami dohody uzavretej medzi riadiacim orgánom a tou inštitúciou. | Riadiaci orgán môže poveriť riadením a implementáciou časti operačného programu jednu alebo viaceré sprostredkovateľské inštitúcie, menované riadiacim orgánom, vrátane regionálnych a miestnych orgánov, orgánov regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií, ktoré zaistia implementáciu jednej alebo viacerých operácií v súlade s ustanoveniami dohody uzavretej medzi riadiacim orgánom a touto inštitúciou. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Riadiaci orgán môže poveriť riadením a implementáciou časti operačného programu jeden alebo viaceré sprostredkovateľské inštitúcie, menované riadiacim orgánom, vrátane mestských orgánov, orgánov regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií, ktoré zaistia implementáciu jednej alebo viacerých operácií v súlade s ustanoveniami dohody uzavretej medzi riadiacim orgánom a tou inštitúciou.

Riadiaci orgán môže poveriť riadením a implementáciou časti operačného programu jednu alebo viaceré sprostredkovateľské inštitúcie, menované riadiacim orgánom, vrátane regionálnych a miestnych orgánov, orgánov regionálneho rozvoja alebo mimovládnych organizácií, ktoré zaistia implementáciu jednej alebo viacerých operácií v súlade s ustanoveniami dohody uzavretej medzi riadiacim orgánom a touto inštitúciou.

Zdôvodnenie:

Zdá sa, že je vhodné špecifikovať, aby aj regionálne orgány mohli byť poverené riadením a implementáciou časti operačného programu prostredníctvom globálneho grantu.

HLAVA IV

EFEKTÍVNOSŤ

KAPITOLA I

Hodnotenie

Odporúčanie 21

Článok 45, odsek 1

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Strategické hlavné smery Spoločenstva, národný strategický referenčný rámec a operačné programy budú podliehať hodnoteniu. Hodnotenia budú zamerané na zlepšenie kvality, efektívnosti a konzistentnosti pomoci z fondov a implementácii operačných programov. Rovnako budú aj zhodnocovať svoj vplyv vzhľadom na strategické ciele Spoločenstva, na článok 158 zmluvy a na špecifické štrukturálne problémy zasahujúce členské štáty a príslušné regióny, pričom sa budú brať do úvahy potreby trvalo udržateľného rozvoja a relevantnej legislatívny Spoločenstva týkajúcej sa environmentálneho dopadu a strategického environmentálneho vyhodnocovania. | 1.   Strategické hlavné smery Spoločenstva, národný strategický referenčný rámec a operačné programy budú podliehať hodnoteniu. Hodnotenia budú zamerané na zlepšenie kvality, efektívnosti a konzistentnosti pomoci z fondov a implementácie operačných programov. Rovnako budú aj vyhodnocovať svoj vplyv vzhľadom na strategické ciele Spoločenstva, na článok 158 zmluvy a na špecifické štrukturálne problémy zasahujúce členské štáty a príslušné regióny, pričom sa budú brať do úvahy potreby trvalo udržateľného rozvoja a relevantnej legislatívy Spoločenstva týkajúcej sa environmentálneho dopadu a strategického environmentálneho vyhodnocovania, rovnosti medzi mužmi a ženami, nedis
  kriminácie na základe článku 13 zmlúv o EÚ, sociálnej inklúzie a prístupnosti pre postihnuté osoby. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh VR

1.   Strategické hlavné smery Spoločenstva, národný strategický referenčný rámec a operačné programy budú podliehať hodnoteniu. Hodnotenia budú zamerané na zlepšenie kvality, efektívnosti a konzistentnosti pomoci z fondov a implementácii operačných programov. Rovnako budú aj zhodnocovať svoj vplyv vzhľadom na strategické ciele Spoločenstva, na článok 158 zmluvy a na špecifické štrukturálne problémy zasahujúce členské štáty a príslušné regióny, pričom sa budú brať do úvahy potreby trvalo udržateľného rozvoja a relevantnej legislatívny Spoločenstva týkajúcej sa environmentálneho dopadu a strategického environmentálneho vyhodnocovania.

1.   Strategické hlavné smery Spoločenstva, národný strategický referenčný rámec a operačné programy budú podliehať hodnoteniu. Hodnotenia budú zamerané na zlepšenie kvality, efektívnosti a konzistentnosti pomoci z fondov a implementácie operačných programov. Rovnako budú aj vyhodnocovať svoj vplyv vzhľadom na strategické ciele Spoločenstva, na článok 158 zmluvy a na špecifické štrukturálne problémy zasahujúce členské štáty a príslušné regióny, pričom sa budú brať do úvahy potreby trvalo udržateľného rozvoja a relevantnej legislatívy Spoločenstva týkajúcej sa environmentálneho dopadu a strategického environmentálneho vyhodnocovania, rovnosti medzi mužmi a ženami, nedis
  kriminácie na základe článku 13 zmlúv o EÚ, sociálnej inklúzie a prístupnosti pre postihnuté osoby.

Zdôvodnenie:

Nediskriminácia a sociálna inklúzia sú dôležité záväzky a ciele európskeho spoločenstva a musia byť explicitne uznané v cieľoch pre strategické hlavné smery.

KAPITOLA II

Rezervy

Odporúčanie 22

Článok 48

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   V kontexte výročnej debaty spomenutej v článku 29 Rada vyčlení v roku 2011, v súlade s postupom uvedeným v článku 161 Zmluvy, rezervu uvedenú v článku 20 medzi členské štáty, aby ocenila postup dosiahnutý v porovnaní s pôvodnou situáciou:






  a) | pre cieľ „zbližovanie“ na základe nasledovných kritérií:






  i) | rast hrubého domáceho produktu na hlavu, meraný na úrovni NUTS II, vo vzťahu k priemeru spoločenstva, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010; |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   V kontexte výročnej debaty spomenutej v článku 29 Rada vyčlení v roku 2011, v súlade s postupom uvedeným v článku 161 Zmluvy, rezervu uvedenú v článku 20 medzi členské štáty, aby ocenila postup dosiahnutý v porovnaní s pôvodnou situáciou:

a)

pre cieľ „zbližovanie“ na základe nasledovných kritérií:

i)

rast hrubého domáceho produktu na hlavu, meraný na úrovni NUTS II, vo vzťahu k priemeru spoločenstva, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010;

| ii) | rast miery zamestnanosti na úrovni NUTS II, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010; |
| --- | --- |

ii)

rast miery zamestnanosti na úrovni NUTS II, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010;

| b) | pre cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, na základe nasledovných kritérií:






  i) | pomerne voči tým regiónom, ktoré minuli v rokoch 2007 až 2010 aspoň 50% svojich príspevkov ERDF na aktivity súvisiace s inováciami, ako je uvedené v článku 5 odsek 1 nariadenia (ES) č. [...]; |
| --- | --- | --- |

b)

pre cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, na základe nasledovných kritérií:

i)

pomerne voči tým regiónom, ktoré minuli v rokoch 2007 až 2010 aspoň 50% svojich príspevkov ERDF na aktivity súvisiace s inováciami, ako je uvedené v článku 5 odsek 1 nariadenia (ES) č. [...];

| ii) | rast miery zamestnanosti na úrovni NUTS II, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010. |
| --- | --- |

ii)

rast miery zamestnanosti na úrovni NUTS II, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010.

2.    Každý členský štát vyčlení príslušné čiastky medzi operačné programy berúc do úvahy kritériá uvedené v predchádzajúcom odseku.

1.   V kontexte výročnej debaty spomenutej v článku 29 Rada vyčlení v roku 2011, v súlade s postupom uvedeným v článku 161 Zmluvy, rezervu uvedenú v článku 20 medzi členské štáty, aby ocenila postup dosiahnutý v porovnaní s pôvodnou situáciou:

| b) | pre cieľ „zbližovanie“ na zákl
  ade nasledovných kritérií:








  ii) | rast hrubého domáceho produktu na hlavu, meraný na úrovni NUTS II, vo vzťahu k priemeru spoločenstva, a to na
  základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010; |
| --- | --- | --- |

b)

pre cieľ „zbližovanie“ na zákl
  ade nasledovných kritérií:

ii)

rast hrubého domáceho produktu na hlavu, meraný na úrovni NUTS II, vo vzťahu k priemeru spoločenstva, a to na
  základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010;

| ii) | rast miery zamestnanosti na úrovni NUTS II, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010; |
| --- | --- |

ii)

rast miery zamestnanosti na úrovni NUTS II, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010;

| b) | pre cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, na základe nasledovných kritérií:








  i) | pomerne voči tým regiónom, ktoré minuli v rokoch 2007 až 2010 aspoň 50% svojich príspevkov ERDF na aktivity súvisiace s inováciami, ako je uvedené v článku 5 odsek 1 nariadenia (ES) č. [...]; |
| --- | --- | --- |

b)

pre cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, na základe nasledovných kritérií:

i)

pomerne voči tým regiónom, ktoré minuli v rokoch 2007 až 2010 aspoň 50% svojich príspevkov ERDF na aktivity súvisiace s inováciami, ako je uvedené v článku 5 odsek 1 nariadenia (ES) č. [...];

| ii) | rast miery zamestnanosti na úrovni NUTS II, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010. |
| --- | --- |

ii)

rast miery zamestnanosti na úrovni NUTS II, a to na základe údajov dostupných na obdobie rokov 2004-2010.

2.   Každý členský štát vyčlení príslušné čiastky medzi operačné programy berúc do úvahy kritériá uvedené v predchádzajúcom odseku
  .

1.   Každý členský štát bude v úzkej spolupráci s Komisiou hodnotiť v rámci každého cieľa a najneskôr 31. decembra 2010 výkon každého operačného programu na základe obmedzeného počtu ukazovateľov monitorovania, ktoré odrážajú efektívnosť, riadenie, a finančnú implementáciu a merajú tematické termínované výsledky vo vzťahu k ich špecifickým pôvodným cieľom.

O týchto ukazovateľoch bude rozhodovať členský štát v úzkej spolupráci s Komisiou pri zohľadnení údajov poskytnutých regionálnymi orgánmi a berúc do úvahy celý informatívny zoznam ukazovateľov navrhovaných Komisiou alebo jeho časť, ktorý bude vyčíslený v existujúcich rôznych ročných správach o implementácii, ako aj hodnotiacich správach v polovici funkčného obdobia. Členské štáty budú zodpovedné za ich uplatňovanie.

2.   V strede funkčného obdobia a nie neskôr než 31. marca 2011 Komisia vyčlení, v úzkej spolupráci s príslušnými členskými štátmi, v rámci každého cieľa, na základe návrhov z každého členského štátu, berúc do úvahy jeho špecifické inštitucionálne črty a ich zodpovedajúce programovanie, čiastky na záväzky pre operačné programy ich priority, ktoré sa považujú za úspešné.

Zdôvodnenie:

Zastávame názor, že návrh Komisie na zmenu „filozofie“ a vyčlenenie rezervy na kvalitu a výkon medzi členskými štátmi nie je vhodný. Myslíme si, že rezerva na kvalitu a výkon by nemala byť vyčlenená zo strany členského štátu, ako tomu bolo počas tretieho programového obdobia (2000-2006).

Odporúčanie 23

Článok 49

| Návrh stanoviska | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Rezerva jednotlivých štátov pre nepredvídateľné situácie
  1.   Členský štát vytvorí rezervu z celkovej ročnej dotácie zo štrukturálnych fondov vo výške 1 % z príspevku v rámci cieľa „Konvergencia“ a vo výške 3 % z príspevku v rámci cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, aby bolo možné zareagovať na nepredvídateľné hospodárske a sociálne reštrukturalizácie a dôsledky otvorenia obchodu.
  Táto rezerva podporí v spojení s operačnými programami prispôsobivosť príslušných pracovných síl a hospodársku reštrukturalizáciu príslušných regiónov.
  2.   Každý členský štát navrhuje špecifické operačné programy s cieľom viazania prostriedkov pre celé obdobie a zohľadnenia reštrukturalizácií uvedených v predchádzajúcom odseku. | Rezerva jednotlivých štátov pre nepredvídateľné situácie
  1.   Členský štát vytvorí rezervu z celkovej ročnej dotácie zo štrukturálnych fondov vo výške 1 % z príspevku v rámci cieľa „Konvergencia“ a vo výške 3 % z príspevku v rámci cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, aby bolo možné zareagovať na nepredvídateľné hospodárske a sociálne reštrukturalizácie a dôsledky otvorenia obchodu.
  Táto rezerva podporí v spojení s operačnými programami prispôsobivosť príslušných pracovných síl a hospodársku reštrukturalizáciu príslušných regiónov.
  2.   Každý členský štát navrhuje špecifické operačné programy s cieľom viazania prostriedkov pre celé obdobie a zohľadnenia reštrukturalizácií uvedených v predchádzajúcom odseku.

  Akákoľvek potrebná zmena programu podlieha zjednodušenému a urýchlenému povoľovaciemu konaniu. |

Návrh stanoviska

Pozmeňovací návrh VR

Rezerva jednotlivých štátov pre nepredvídateľné situácie

1.   Členský štát vytvorí rezervu z celkovej ročnej dotácie zo štrukturálnych fondov vo výške 1 % z príspevku v rámci cieľa „Konvergencia“ a vo výške 3 % z príspevku v rámci cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, aby bolo možné zareagovať na nepredvídateľné hospodárske a sociálne reštrukturalizácie a dôsledky otvorenia obchodu.

Táto rezerva podporí v spojení s operačnými programami prispôsobivosť príslušných pracovných síl a hospodársku reštrukturalizáciu príslušných regiónov.

2.   Každý členský štát navrhuje špecifické operačné programy s cieľom viazania prostriedkov pre celé obdobie a zohľadnenia reštrukturalizácií uvedených v predchádzajúcom odseku.

Rezerva jednotlivých štátov pre nepredvídateľné situácie

1.   Členský štát vytvorí rezervu z celkovej ročnej dotácie zo štrukturálnych fondov vo výške 1 % z príspevku v rámci cieľa „Konvergencia“ a vo výške 3 % z príspevku v rámci cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, aby bolo možné zareagovať na nepredvídateľné hospodárske a sociálne reštrukturalizácie a dôsledky otvorenia obchodu.

Táto rezerva podporí v spojení s operačnými programami prispôsobivosť príslušných pracovných síl a hospodársku reštrukturalizáciu príslušných regiónov.

2.   Každý členský štát navrhuje špecifické operačné programy s cieľom viazania prostriedkov pre celé obdobie a zohľadnenia reštrukturalizácií uvedených v predchádzajúcom odseku.

Akákoľvek potrebná zmena programu podlieha zjednodušenému a urýchlenému povoľovaciemu konaniu.

Zdôvodnenie:

V záujme rýchlej reakcie je potrebné výrazne zjednodušené a urýchlené konanie pri zmenách programu.

HLAVA V

FINANČNÝ PRÍSPEVOK FONDOV

KAPITOLA I

Príspevok fondov

Odporúčanie 24

Článok 50, bod d)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | miera mobilizácie súkromného financovania, hlavne v rámci verejno-súkromného partnerstva, v dotknutých oblastiach. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

d)

miera mobilizácie súkromného financovania, hlavne v rámci verejno-súkromného partnerstva, v dotknutých oblastiach.

| d) | miera mobilizácie mobilizácia súkromného financovania, hlavne v rámci verejno-súkromného partnerstva, v dotknutých oblastiach. |
| --- | --- |

d)

miera mobilizácie mobilizácia súkromného financovania, hlavne v rámci verejno-súkromného partnerstva, v dotknutých oblastiach.

Zdôvodnenie:

Termín „miera“ sa odvoláva na niečo počítateľné. Nasledovné články kapitoly (51-53) nedefinujú o nej nič, ako napríklad metódy jej merania, horný strop, atď.

Odporúčanie 25

Článok 51, odsek 2

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Príspevok z fondov sa vypočíta s ohľadom na celkovú výšku verejných výdavkov. | Príspevok z fondov sa vypočíta s ohľadom na celkovú výšku verejných a súkromných výdavkov. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Príspevok z fondov sa vypočíta s ohľadom na celkovú výšku verejných výdavkov.

Príspevok z fondov sa vypočíta s ohľadom na celkovú výšku verejných a súkromných výdavkov.

Zdôvodnenie:

VR vyjadruje svoje obavy týkajúce sa stanovenia miery spolufinancovania zo strany Spoločenstva s ohľadom na celkové verejné výdavky, pretože by to mohlo mať demotivujúci vplyv na účasť súkromného sektora na programoch. Výbor preto navrhuje, aby sa podiel z fondov vypočítal vzhľadom na celkovú výšku národných výdavkov, čo by bol podstatný nástroj na posilnenie partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom.

Odporúčanie 26

Článok 51, odsek 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| Pre spoluúčasť fondov platia na úrovni hlavných priorít nasledujúce maximálne hranice:






  a) | 85% verejných nákladov spolufinancovaných kohéznym fondom, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

Pre spoluúčasť fondov platia na úrovni hlavných priorít nasledujúce maximálne hranice:

a)

85% verejných nákladov spolufinancovaných kohéznym fondom,

| b) | 75% verejných nákladov na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v regiónoch, ktoré si môžu uplatňovať nárok na podporu v rámci cieľa „Konvergencia“, |
| --- | --- |

b)

75% verejných nákladov na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v regiónoch, ktoré si môžu uplatňovať nárok na podporu v rámci cieľa „Konvergencia“,

| c) | 50% verejných nákladov na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v regiónoch, ktoré si môžu uplatňovať nárok na podporu v rámci cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“; |
| --- | --- |

c)

50% verejných nákladov na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v regiónoch, ktoré si môžu uplatňovať nárok na podporu v rámci cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“;

| d) | 75% verejných nákladov na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v rámci cieľa „Európska teritoriálna spolupráca“; |
| --- | --- |

d)

75% verejných nákladov na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v rámci cieľa „Európska teritoriálna spolupráca“;

| e) | 50% verejných nákladov na špecifické opatrenia, ktoré sú financované v rámci dodatočných príspevkov pre oblasti v najkrajnejšej polohe podľa článku 5 ods. 4. |
| --- | --- |

e)

50% verejných nákladov na špecifické opatrenia, ktoré sú financované v rámci dodatočných príspevkov pre oblasti v najkrajnejšej polohe podľa článku 5 ods. 4.

Pre spoluúčasť fondov platia na úrovni hlavných priorít nasledujúce maximálne hranice:

| a) | 85% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora spolufinancovaných Kohéznym fondom, |
| --- | --- |

a)

85% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora spolufinancovaných Kohéznym fondom,

| b) | 75% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v regiónoch, ktoré si môžu uplatňovať nárok na podporu v rámci cieľa „Konvergencia“, |
| --- | --- |

b)

75% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v regiónoch, ktoré si môžu uplatňovať nárok na podporu v rámci cieľa „Konvergencia“,

| c) | 50% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v regiónoch, ktoré si môžu uplatňovať nárok na podporu v rámci cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, |
| --- | --- |

c)

50% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v regiónoch, ktoré si môžu uplatňovať nárok na podporu v rámci cieľa „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“,

| d) | 75% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v rámci cieľa „Európska teritoriálna spolupráca“; |
| --- | --- |

d)

75% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora na operatívne programy spolufinancované z EFRD alebo ESF v rámci cieľa „Európska teritoriálna spolupráca“;

| e) | 50% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora na špecifické opatrenia, ktoré sú spolufinancované v rámci dodatočných príspevkov pre najodľahlejšie oblasti podľa článku 5 ods. 4. |
| --- | --- |

e)

50% verejných nákladov a nákladov zo súkromného sektora na špecifické opatrenia, ktoré sú spolufinancované v rámci dodatočných príspevkov pre najodľahlejšie oblasti podľa článku 5 ods. 4.

Zdôvodnenie:

V rámci Tretej správy o súdržnosti, ktorá bola predložená vo februári 2004, sa Európska komisia ešte vyslovila za súkromné spolufinancovanie. Súčasný návrh nariadenie však predpokladá výlučne spolufinancovanie z verejných prostriedkov. Realizovateľné spolufinancovanie zo súkromného sektora by potom podľa tohto návrhu, na rozdiel od súčasného obdobia, nemohlo byť zahrnuté do financovania projektov EÚ.

Spoluzodpovednosť súkromného sektora by mala byť uznaná a nie úplne vylúčená. Takáto úprava by postihla predovšetkým veľkú časť preventívnej politiky pracovného trhu a prispela by k tomu, že v súčasnosti existujúce opatrenia by sa nemohli vykonávať v takom rozsahu, ako doteraz. Práve táto oblasť sa vyznačuje obzvlášť vysokým stupňom inovácie a rôznorodými partnerstvami medzi verejným a súkromným sektorom.

Odporúčanie 27

Článok 51, odsek 3

| Text navrhnutý Európskou komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Maximálny príspevok z fondov sa zvýši na 85 % verejných výdavkov na operačné programy pod cieľmi „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ v okrajových regiónoch a na operačné programy vonkajších gréckych ostrovov pod cieľom „konvergencia“. | 4.   Maximálny príspevok z fondov sa zvýši na 85 % verejných výdavkov na operačné programy pod cieľmi „Konvergencia“ a „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ v najodľahlejších regiónoch a  na operačné programy na vonkajších gréckych ostrovov ostrovoch. pod cieľom „Konvergencia“ a „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“. |

Text navrhnutý Európskou komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Maximálny príspevok z fondov sa zvýši na 85 % verejných výdavkov na operačné programy pod cieľmi „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ v okrajových regiónoch a na operačné programy vonkajších gréckych ostrovov pod cieľom „konvergencia“.

4.   Maximálny príspevok z fondov sa zvýši na 85 % verejných výdavkov na operačné programy pod cieľmi „Konvergencia“ a „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ v najodľahlejších regiónoch a  na operačné programy na vonkajších gréckych ostrovov ostrovoch. pod cieľom „Konvergencia“ a „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“.

Zdôvodnenie:

Vzhľadom na to, že cieľ „Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ sa vzťahuje na veľkú časť gréckych ostrovov, je neopodstatnené, kontraproduktívne a nespravodlivé vylučovať ich z tohto opatrenia.

HLAVA VI

RIADENIE, MONITOROVANIE A KONTROLY

KAPITOLA I

Riadiace a kontrolné systémy

Odporúčanie 28

Článok 58, odsek 7 (nový)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 7.    Podľa článku 57 odsek 1 by sa mohli uplatňovať tripartitné dohody medzi regionálnymi orgánmi, členským štátom a Komisiou. Tento druh dohody by mohol prispieť ku konsolidácii princípu partnerstva, ktorý prepája miestne, regionálne, národné a nadnárodné prvky. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

7.    Podľa článku 57 odsek 1 by sa mohli uplatňovať tripartitné dohody medzi regionálnymi orgánmi, členským štátom a Komisiou. Tento druh dohody by mohol prispieť ku konsolidácii princípu partnerstva, ktorý prepája miestne, regionálne, národné a nadnárodné prvky.

Zdôvodnenie:

Ak všetky strany súhlasia, malo by byť možné posilnenie spolupráce na všetkých úrovniach tripartitnými dohodami. Malo by to byť súčasťou všeobecného nariadenia, aby sa zdôraznila dôležitosť miestneho a regionálneho angažovania sa ako aj partnerstva, uvedeného v článku 10.

HLAVA VII

FINANČNÝ MANAŽMENT

KAPITOLA I

Finančný manažment

ČASŤ 3

PREDBEŽNÉ FINANCOVANIE

Odporúčanie 29

Článok 81, odsek 1

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   1. Po rozhodnutí Komisii, ktoré schváli príspevok z fondov pre operačný program, vyplatí Komisia jednorazovú predfinancujúcu sumu orgánu určenému členským štátom. Táto predfinancujúca suma bude predstavovať 7 % zo Štrukturálneho fondu a 10,5 % z Kohézneho fondu pre tento operačný program. Môže byť rozložená na dva finančné roky v súlade s rozpočtovými fondmi, ktoré budú k dispozícii. | 1.    Po rozhodnutí Komisii, ktoré schváli príspevok z fondov pre operačný program, vyplatí Komisia jednorazovú predfinancujúcu sumu orgánu určenému členským štátom. Táto predfinancujúca suma bude predstavovať 7
  10,5 % zo Štrukturálneho fondu a Kohézneho fondu pre tento operačný program. Môže byť
  Bude rozložená z dvoch tretín na prvé finančné obdobie a zostávajúca tretina na druhé finančné obdobie
  na dva finančné roky v súlade s rozpočtovými fondmi, ktoré budú k dispozícii. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   1. Po rozhodnutí Komisii, ktoré schváli príspevok z fondov pre operačný program, vyplatí Komisia jednorazovú predfinancujúcu sumu orgánu určenému členským štátom. Táto predfinancujúca suma bude predstavovať 7 % zo Štrukturálneho fondu a 10,5 % z Kohézneho fondu pre tento operačný program. Môže byť rozložená na dva finančné roky v súlade s rozpočtovými fondmi, ktoré budú k dispozícii.

1.    Po rozhodnutí Komisii, ktoré schváli príspevok z fondov pre operačný program, vyplatí Komisia jednorazovú predfinancujúcu sumu orgánu určenému členským štátom. Táto predfinancujúca suma bude predstavovať 7
  10,5 % zo Štrukturálneho fondu a Kohézneho fondu pre tento operačný program. Môže byť
  Bude rozložená z dvoch tretín na prvé finančné obdobie a zostávajúca tretina na druhé finančné obdobie
  na dva finančné roky v súlade s rozpočtovými fondmi, ktoré budú k dispozícii.

Zdôvodnenie:

Zvýšenie podielu predbežného financovania nepodliehajúceho automatickému uvoľneniu a rozdeleniu platby týmto spôsobom by malo viesť predovšetkým k realistickejšiemu a udržateľnejšiemu trendu vo výdajoch počas prvých rokov realizácie projektov tak, ako sa to už mimochodom zaviedlo pre Kohézny fond.

HLAVA VIII

VÝBORY

KAPITOLA I

ERDF, Kohézny fond a Výbor pre koordináciu fondov

Odporúčanie 30

Článok 104 (pridať nový bod)

| Text navrhovaný Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisii bude pomáhať ERDF, Kohézny fond a Výbor pre koordináciu fondov (ďalej len: „výbor“).
  2.   Kde je uvedený odkaz na tento odsek, postup poradenstva uvedený v článku 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa bude uplatňovať v súlade s jeho článkom 7 odsek 3.
  3.   Kde je uvedený odkaz na tento odsek, postup riadenia ustanovený v článku 4 rozhodnutia 1999/468/ES sa bude uplatňovať v súlade s jeho článkom 7 odsek 3.
  Obdobie uvedené v článku 4 odsek 3 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovené na jeden mesiac.
  4.   Výbor vypracuje svoj rokovací poriadok.
  5.   EIB a EIF vymenujú nehlasujúceho zástupcu. | 1.   Komisii bude pomáhať ERDF, Kohézny fond a Výbor pre koordináciu fondov (ďalej len: „výbor“).
  2.   Kde je uvedený odkaz na tento odsek, postup poradenstva uvedený v článku 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa bude uplatňovať v súlade s jeho článkom 7 odsek 3.
  3.   Kde je uvedený odkaz na tento odsek, postup riadenia ustanovený v článku 4 rozhodnutia 1999/468/ES sa bude uplatňovať v súlade s jeho článkom 7 odsek 3.
  Obdobie uvedené v článku 4 odsek 3 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovené na jeden mesiac.
  4.   Výbor vypracuje svoj rokovací poriadok.

  5.   Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov vymenujú po jednom nehlasujúcom zástupcovi.


  6.   EIB a EIF vymenujú nehlasujúceho zástupcu. |

Text navrhovaný Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Komisii bude pomáhať ERDF, Kohézny fond a Výbor pre koordináciu fondov (ďalej len: „výbor“).

2.   Kde je uvedený odkaz na tento odsek, postup poradenstva uvedený v článku 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa bude uplatňovať v súlade s jeho článkom 7 odsek 3.

3.   Kde je uvedený odkaz na tento odsek, postup riadenia ustanovený v článku 4 rozhodnutia 1999/468/ES sa bude uplatňovať v súlade s jeho článkom 7 odsek 3.

Obdobie uvedené v článku 4 odsek 3 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovené na jeden mesiac.

4.   Výbor vypracuje svoj rokovací poriadok.

5.   EIB a EIF vymenujú nehlasujúceho zástupcu.

1.   Komisii bude pomáhať ERDF, Kohézny fond a Výbor pre koordináciu fondov (ďalej len: „výbor“).

2.   Kde je uvedený odkaz na tento odsek, postup poradenstva uvedený v článku 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa bude uplatňovať v súlade s jeho článkom 7 odsek 3.

3.   Kde je uvedený odkaz na tento odsek, postup riadenia ustanovený v článku 4 rozhodnutia 1999/468/ES sa bude uplatňovať v súlade s jeho článkom 7 odsek 3.

Obdobie uvedené v článku 4 odsek 3 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovené na jeden mesiac.

4.   Výbor vypracuje svoj rokovací poriadok.

5.   Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov vymenujú po jednom nehlasujúcom zástupcovi.

6.   EIB a EIF vymenujú nehlasujúceho zástupcu.

Zdôvodnenie:

Uvedené dva výbory sú doplňujúce časti Európskej únie, takže by mali byť jasne vymenované v rámci úzkej spolupráce. Pracovný rámec výborov uvedený v tomto článku by mal byť ďalej definovaný, ako je tomu v nariadení 1260/99, články 47 a 48. Je to v súlade s princípom partnerstva.

Brusel 13. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú.v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  Ú.v. ES C 256, 24.10.2003, s. 1.

2

(3)  Ú.v. ES C 192, 12.8.2002, s. 53.

3

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/19

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja (ERDF)

(2005/C 231/02)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja, KOM(2004) 495 v konečnom znení – 2004/0167 (COD),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 15. júla 2004, že prekonzultuje s výborom túto tému podľa článku 265 ods.1 a článku 162 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 26. mája 2004, že poverí svoju Komisiu pre územnú kohéznu politiku vypracovaním stanoviska na túto tému,

so zreteľom na návrh nariadenia Rady zakladajúci všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a kohéznom fonde, KOM(2004) 492 v konečnom znení – 2004 /0163 (AVC), a návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady zakladajúci Európske zoskupenie pre cezhraničnú spoluprácu (EGCC), KOM(2004) 496 v konečnom znení – 2004/0168 (COD),

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o budovaní našej spoločnej budúcnosti: politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007-2013, KOM(2004) 101 v konečnom znení,

so zreteľom na oznámenie Komisie o Európskej politike susedstva – strategický dokument, KOM(2004) 373 v konečnom znení,

so zreteľom na oznámenie Komisie o silnejšom partnerstve pre odľahlé regióny, KOM(2004) 343 v konečnom znení,

so zreteľom na výhľadovú správu o riadení a zjednodušovaní štrukturálnych fondov po roku 2006, CdR 389/2002 fin,

so zreteľom na stanovisko k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti, CdR 120/2004 fin (1),

so zreteľom na svoje stanovisko z 18. novembra 1998 k návrhu nariadenia Komisie (ES) o Európskom fonde regionálneho rozvoja, KOM(1998) 131 v konečnom znení, CdR 240/98 final (2),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska, schválený 4. februára 2005 Komisiou pre územnú kohéznu politiku (spravodajca: pán Rosario Condorelli, člen mestského zastupiteľstva Catania (IT ELDR) (CdR 233/2004 rev. 2),

keďže:

| (1) | Ako odpoveď na zosilnené regionálne rozdiely v rámci Únie, ktorých príčinou je rozšírenie v máji 2004, bol prijatý nový a významnejší záväzok pre splnenie výziev zbližovania, konkurencieschopnosti, zamestnanosti a európskej územnej spolupráce prostredníctvom špecifických nástrojov kohéznej politiky, zameraných na nové ciele kohéznej politiky na roky 2007-2013, ako aj zlúčením všetkých finančných zdrojov Spoločenstva, ktoré sú k dispozícii na tento účel, na základe spoločnej poľnohospodárskej politiky a politiky rybolovu. |
| --- | --- |

(1)

Ako odpoveď na zosilnené regionálne rozdiely v rámci Únie, ktorých príčinou je rozšírenie v máji 2004, bol prijatý nový a významnejší záväzok pre splnenie výziev zbližovania, konkurencieschopnosti, zamestnanosti a európskej územnej spolupráce prostredníctvom špecifických nástrojov kohéznej politiky, zameraných na nové ciele kohéznej politiky na roky 2007-2013, ako aj zlúčením všetkých finančných zdrojov Spoločenstva, ktoré sú k dispozícii na tento účel, na základe spoločnej poľnohospodárskej politiky a politiky rybolovu.

| (2) | Tieto kohézne politiky na obdobie rokov 2007-2013 musia byť naplánované a uskutočňované dôsledne a súhlasne s Lisabonskými a Gőteborskými stratégiami, ktorých cieľom je budovanie spoločnosti založenej na poznatkoch v Únii, v mene trvalo udržateľného rozvoja. Zodpovednosť za tieto stratégie zatiaľ padla najmä na jednotlivé členské štáty a z toho dôvodu ešte nebola systematicky zabudovaná do procedúr jednotnej implementácie ostatných politík Únie. |
| --- | --- |

(2)

Tieto kohézne politiky na obdobie rokov 2007-2013 musia byť naplánované a uskutočňované dôsledne a súhlasne s Lisabonskými a Gőteborskými stratégiami, ktorých cieľom je budovanie spoločnosti založenej na poznatkoch v Únii, v mene trvalo udržateľného rozvoja. Zodpovednosť za tieto stratégie zatiaľ padla najmä na jednotlivé členské štáty a z toho dôvodu ešte nebola systematicky zabudovaná do procedúr jednotnej implementácie ostatných politík Únie.

| (3) | Za tým účelom by Národný strategický rámec a operačné programy mali byť v súlade so strategickými usmerneniami pre súdržnosť prijatými Radou, aby sa zaistilo, že priority Spoločenstva budú dostatočne posúdené. |
| --- | --- |

(3)

Za tým účelom by Národný strategický rámec a operačné programy mali byť v súlade so strategickými usmerneniami pre súdržnosť prijatými Radou, aby sa zaistilo, že priority Spoločenstva budú dostatočne posúdené.

| (4) | Požiadavky na zjednodušenie vyústili do programov financovaných z jedného zdroja s výnimkou aktivít určitých kategórií, kde obidva fondy, ERDF aj Kohézny fond môžu prispievať na jeden program. |
| --- | --- |

(4)

Požiadavky na zjednodušenie vyústili do programov financovaných z jedného zdroja s výnimkou aktivít určitých kategórií, kde obidva fondy, ERDF aj Kohézny fond môžu prispievať na jeden program.

| (5) | Takýmto spôsobom je požiadavka integrácie medzi rôznymi programami a fondmi a koordinácie medzi politikou súdržnosti a ostatnými politikami Únie schválená, a v prípadoch, kde je to možné, aj posilnená. |
| --- | --- |

(5)

Takýmto spôsobom je požiadavka integrácie medzi rôznymi programami a fondmi a koordinácie medzi politikou súdržnosti a ostatnými politikami Únie schválená, a v prípadoch, kde je to možné, aj posilnená.

| (6) | V rámci tejto štruktúry, určenej všeobecným nariadením, môže dôjsť k významnému posilneniu úlohy ERDF, ako kritéria pre prepojenie rôznych politík a programov únie v snahe dosiahnuť ciele zbližovania názorov, súťaživosti, zamestnanosti a územnej spolupráce. |
| --- | --- |

(6)

V rámci tejto štruktúry, určenej všeobecným nariadením, môže dôjsť k významnému posilneniu úlohy ERDF, ako kritéria pre prepojenie rôznych politík a programov únie v snahe dosiahnuť ciele zbližovania názorov, súťaživosti, zamestnanosti a územnej spolupráce.

| (7) | Štruktúra, ako sa odráža v návrhu na všeobecné nariadenie a v návrhu na nariadenie pre ERDF, tiež ustanovuje úlohu zabezpečenia toho, že takéto spojenia a zjednodušenia sa uskutočňujú hlavne smerom k členským štátom a v prípadoch, kde je to určené príslušným ústavným ustanovením, aj smerom k regiónom. |
| --- | --- |

(7)

Štruktúra, ako sa odráža v návrhu na všeobecné nariadenie a v návrhu na nariadenie pre ERDF, tiež ustanovuje úlohu zabezpečenia toho, že takéto spojenia a zjednodušenia sa uskutočňujú hlavne smerom k členským štátom a v prípadoch, kde je to určené príslušným ústavným ustanovením, aj smerom k regiónom.

| (8) | Návrhy Komisie prikladajú miestnym komunitám väčšiu dôležitosť než v minulosti, predovšetkým mestským, i keď v rámci operačných programov v regionálnom rozsahu. V návrhu je explicitne zahrnutá možnosť delegovania celkového grantového nástroja na komunity, ba bola úspešne vyskúšaná v praxi prostredníctvom iniciatívy Spoločenstva URBAN, ako je ustanovené v článku 36 ods. 4 písm. b) Nariadenia zakladajúceho všeobecné ustanovenia pre fondy. |
| --- | --- |

(8)

Návrhy Komisie prikladajú miestnym komunitám väčšiu dôležitosť než v minulosti, predovšetkým mestským, i keď v rámci operačných programov v regionálnom rozsahu. V návrhu je explicitne zahrnutá možnosť delegovania celkového grantového nástroja na komunity, ba bola úspešne vyskúšaná v praxi prostredníctvom iniciatívy Spoločenstva URBAN, ako je ustanovené v článku 36 ods. 4 písm. b) Nariadenia zakladajúceho všeobecné ustanovenia pre fondy.

| (9) | Udržanie a zosúladenie viacerých cieľov (zladenie regionálnych politík členských štátov s európskymi stratégiami, subsidiarita, zjednodušenie, optimalizácia finančných zdrojov, atď.) znamená rozsiahlejšiu mobilizáciu všetkých oficiálnych subjektov, počnúc Európskou komisiou, až po miestne samosprávy v rámci prostredia so stále väčším zameraním na viacúrovňové riadenie. Znamená to taktiež prijatie opatrení, ktoré môžu – potenciálne už vopred, podporovať lepšiu predstavu a programovanie, spolu so zdokonalenými zručnosťami riadenia a kontroly všetkých zúčastnených oficiálnych subjektov, úmerne k ich príslušným úlohám. Zároveň musia byť vyzvaní aj sociálni partneri k aktívnej spolupráci na návrhu a k pozornosti. |
| --- | --- |

(9)

Udržanie a zosúladenie viacerých cieľov (zladenie regionálnych politík členských štátov s európskymi stratégiami, subsidiarita, zjednodušenie, optimalizácia finančných zdrojov, atď.) znamená rozsiahlejšiu mobilizáciu všetkých oficiálnych subjektov, počnúc Európskou komisiou, až po miestne samosprávy v rámci prostredia so stále väčším zameraním na viacúrovňové riadenie. Znamená to taktiež prijatie opatrení, ktoré môžu – potenciálne už vopred, podporovať lepšiu predstavu a programovanie, spolu so zdokonalenými zručnosťami riadenia a kontroly všetkých zúčastnených oficiálnych subjektov, úmerne k ich príslušným úlohám. Zároveň musia byť vyzvaní aj sociálni partneri k aktívnej spolupráci na návrhu a k pozornosti.

| (10) | Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby žiadna časť balíka nariadení, ktorými sa riadi politika súdržnosti pre obdobie rokov 2007-2013 a v tomto konkrétnom prípade nariadení, ktorými sa spravuje ERDF, neobsahovala priestor pre nesprávnu interpretáciu, alebo nejaké legislatívne medzery, a aby sa presne určili úlohy rôznych verejných subjektov, ktoré by boli doložené odkazom na štátnu legislatívu so silným odvolaním na pravidlo tretej strany, ktoré sa musí uplatniť u každého oficiálneho subjektu, počnúc Komisiou, s ohľadom na nasledujúci článok v inštitucionálnom reťazci, |
| --- | --- |

(10)

Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby žiadna časť balíka nariadení, ktorými sa riadi politika súdržnosti pre obdobie rokov 2007-2013 a v tomto konkrétnom prípade nariadení, ktorými sa spravuje ERDF, neobsahovala priestor pre nesprávnu interpretáciu, alebo nejaké legislatívne medzery, a aby sa presne určili úlohy rôznych verejných subjektov, ktoré by boli doložené odkazom na štátnu legislatívu so silným odvolaním na pravidlo tretej strany, ktoré sa musí uplatniť u každého oficiálneho subjektu, počnúc Komisiou, s ohľadom na nasledujúci článok v inštitucionálnom reťazci,

schválil počas svojho 59. plenárneho zasadnutia 13. a 14. apríla 2005 (schôdzi z 13. apríla), nasledujúce stanovisko:

Všeobecné podmienky týkajúce sa cieľov zbližovania, regionálnej konkurencie a zamestnanosti (Kapitoly I a II návrhu Komisie)

1.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 1.1 | vyslovuje predovšetkým svoj silný odpor voči akýmkoľvek posledným pokusom o opätovné znárodnenie európskej regionálnej politiky, s ohľadom na pridanú hodnotu, ktorú prinášajú kohézne programy Spoločenstva v snahe dosiahnuť ciele Zmluvy, |
| --- | --- |

1.1

vyslovuje predovšetkým svoj silný odpor voči akýmkoľvek posledným pokusom o opätovné znárodnenie európskej regionálnej politiky, s ohľadom na pridanú hodnotu, ktorú prinášajú kohézne programy Spoločenstva v snahe dosiahnuť ciele Zmluvy,

| 1.2 | opakovane zdôrazňuje svoj názor, že finančný návrh Komisie vyčleniť 0,41 % hrubého národného dôchodku (0,46 %, ak sa zarátajú štrukturálne zásahy do rozvoja vidieka a rybolovu) by predstavoval prijateľný kompromis pre budúcu politiku súdržnosti, |
| --- | --- |

1.2

opakovane zdôrazňuje svoj názor, že finančný návrh Komisie vyčleniť 0,41 % hrubého národného dôchodku (0,46 %, ak sa zarátajú štrukturálne zásahy do rozvoja vidieka a rybolovu) by predstavoval prijateľný kompromis pre budúcu politiku súdržnosti,

| 1.3 | oceňuje zásadovosť voľby prejavenej potvrdením priority rozvoja menej podporovaných regiónov rozšírenej EÚ a podľa toho navýšením financovania projektov v týchto sektoroch, |
| --- | --- |

1.3

oceňuje zásadovosť voľby prejavenej potvrdením priority rozvoja menej podporovaných regiónov rozšírenej EÚ a podľa toho navýšením financovania projektov v týchto sektoroch,

| 1.4 | vyzýva členské štáty v oblasti takzvaných regiónov „phasing in“, aby boli v rámci vnútroštátnej stratégie prijaté a primeranými zdrojmi dotované vhodné opatrenia na čelenie výzve, ktorú predstavuje hospodárska súťaž a proces zbližovania, |
| --- | --- |

1.4

vyzýva členské štáty v oblasti takzvaných regiónov „phasing in“, aby boli v rámci vnútroštátnej stratégie prijaté a primeranými zdrojmi dotované vhodné opatrenia na čelenie výzve, ktorú predstavuje hospodárska súťaž a proces zbližovania,

| 1.5 | oceňuje snahy o zjednodušenie administratívy riadenia fondov napriek dlhodobým pochybnostiam týkajúcim sa ich účinnosti, |
| --- | --- |

1.5

oceňuje snahy o zjednodušenie administratívy riadenia fondov napriek dlhodobým pochybnostiam týkajúcim sa ich účinnosti,

| 1.6 | víta aj novú štruktúru, jeden z výsledkov zlepšenia územnej spolupráce na status tretieho cieľa kohéznej politiky, v praxi spojený so značnými finančnými zdrojmi a financovaním jednotlivých krokov podľa návrhu nariadenia ERDF. Tieto navrhnuté kroky sú spojené s Lisabonskými a Göteborskými stratégiami. Výbor si praje zdôrazniť hlavne dôležitosť navrhnutých alternatív:






  — | dôraz daný na aktivity týkajúce sa výskumu a inovácie podľa obidvoch cieľov, zbližovania a regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, so špeciálnym zohľadnením projektov založených na spolupráci medzi vedeckými výskumnými centrami v krajinách EÚ-15 a v nových členských štátoch; |
| --- | --- | --- |

1.6

víta aj novú štruktúru, jeden z výsledkov zlepšenia územnej spolupráce na status tretieho cieľa kohéznej politiky, v praxi spojený so značnými finančnými zdrojmi a financovaním jednotlivých krokov podľa návrhu nariadenia ERDF. Tieto navrhnuté kroky sú spojené s Lisabonskými a Göteborskými stratégiami. Výbor si praje zdôrazniť hlavne dôležitosť navrhnutých alternatív:

—

dôraz daný na aktivity týkajúce sa výskumu a inovácie podľa obidvoch cieľov, zbližovania a regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, so špeciálnym zohľadnením projektov založených na spolupráci medzi vedeckými výskumnými centrami v krajinách EÚ-15 a v nových členských štátoch;

| — | zvýšená pozornosť otázkam zameraným na trvalo udržateľný rozvoj, s dopadom v oblasti životného prostredia, dopravy, energie a aktivít riadenia rizík; |
| --- | --- |

—

zvýšená pozornosť otázkam zameraným na trvalo udržateľný rozvoj, s dopadom v oblasti životného prostredia, dopravy, energie a aktivít riadenia rizík;

| — | zváženie problematiky dostupnosti, vrátane prístupu IKT, podľa cieľov regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ktorá predstavuje významnú inováciu v porovnaní so súčasným obdobím; |
| --- | --- |

—

zváženie problematiky dostupnosti, vrátane prístupu IKT, podľa cieľov regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ktorá predstavuje významnú inováciu v porovnaní so súčasným obdobím;

| — | ústredná rola, ktorú zohráva mestská politika; |
| --- | --- |

—

ústredná rola, ktorú zohráva mestská politika;

| — | pochopenie, že spolupráca medzi regiónmi je významným aspektom regionálneho programovania až do tej miery, že to podporuje ciele zbližovania a rozvoja regionálnej konkurencieschopnosti v zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

pochopenie, že spolupráca medzi regiónmi je významným aspektom regionálneho programovania až do tej miery, že to podporuje ciele zbližovania a rozvoja regionálnej konkurencieschopnosti v zamestnanosti,

| 1.7 | vyjadruje poľutovanie nad tým, že medziregionálna spolupráca nezostane naďalej samostatnou oblasťou podpory v rámci cieľa územnej spolupráce, |
| --- | --- |

1.7

vyjadruje poľutovanie nad tým, že medziregionálna spolupráca nezostane naďalej samostatnou oblasťou podpory v rámci cieľa územnej spolupráce,

| 1.8 | zapôsobila naňho nezaujatosť Komisie ohľadom územného rozmeru súdržnosti, ktorá sa prejavila v individuálnom prístupe k jednotlivým územiam s vysoko špecifickými problémami (mestské a vidiecke oblasti, ostrovy a horské oblasti, oblasti závislé na rybolove, odľahlé regióny, riedko osídlené oblasti (najmä škandinávske oblasti) a regióny hraničiace s novými členskými štátmi alebo ležiace na nových vonkajších hraniciach). Potešujúce je hlavne to, že európska hospodárska a sociálna súdržnosť sa považuje za rozhodujúcu pre trvalo udržateľný rast, odkedy sa verí tomu, že budúcnosť Európy nemožno plánovať, ak budú existovať opustené vidiecke oblasti a (alebo) preľudnené mestské oblasti. Kroky na zabezpečenie primeranej podpory pre odľahlé regióny a oblasti s prírodným znevýhodnením, ako sú definované v zmluve, kompenzácia ich špecifických prekážok v rozvoji je vítaná. Avšak VR vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nevenuje väčšia pozornosť problémom spojeným so starnutím obyvateľstva, čo predstavuje jednu z najväčších výziev, ktorým bude čeliť Európa v najbližších desaťročiach, |
| --- | --- |

1.8

zapôsobila naňho nezaujatosť Komisie ohľadom územného rozmeru súdržnosti, ktorá sa prejavila v individuálnom prístupe k jednotlivým územiam s vysoko špecifickými problémami (mestské a vidiecke oblasti, ostrovy a horské oblasti, oblasti závislé na rybolove, odľahlé regióny, riedko osídlené oblasti (najmä škandinávske oblasti) a regióny hraničiace s novými členskými štátmi alebo ležiace na nových vonkajších hraniciach). Potešujúce je hlavne to, že európska hospodárska a sociálna súdržnosť sa považuje za rozhodujúcu pre trvalo udržateľný rast, odkedy sa verí tomu, že budúcnosť Európy nemožno plánovať, ak budú existovať opustené vidiecke oblasti a (alebo) preľudnené mestské oblasti. Kroky na zabezpečenie primeranej podpory pre odľahlé regióny a oblasti s prírodným znevýhodnením, ako sú definované v zmluve, kompenzácia ich špecifických prekážok v rozvoji je vítaná. Avšak VR vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa nevenuje väčšia pozornosť problémom spojeným so starnutím obyvateľstva, čo predstavuje jednu z najväčších výziev, ktorým bude čeliť Európa v najbližších desaťročiach,

| 1.9 | predsa len berie na vedomie, že odôvodnenia (1-10) návrhu, ktorý je zatiaľ na prerokovaní, pripúšťa iba „určité ostrovy“, ako čeliace znevýhodneniam. To je v rozpore s podmienkami podľa vyhlásenia č. 30, ktoré sú prílohou Amsterdamskej zmluvy a opakovane uvedené v článku III-220 návrhu Zmluvy o ústave pre Európu. Komisia zastáva názor, že vyššie spomenuté Odôvodnenia by mali prejaviť väčšiu právnu zhodu aj vo výklade, obzvlášť podľa článku 52 ods. 1 písmeno a) návrhu všeobecného nariadenia. Podobné zváženie platí aj v prípade horských a pohraničných regiónov na základe článku III-116 návrhu Zmluvy zakladajúcej ústavu pre Európu, a článku 52 návrhu na všeobecné nariadenie, |
| --- | --- |

1.9

predsa len berie na vedomie, že odôvodnenia (1-10) návrhu, ktorý je zatiaľ na prerokovaní, pripúšťa iba „určité ostrovy“, ako čeliace znevýhodneniam. To je v rozpore s podmienkami podľa vyhlásenia č. 30, ktoré sú prílohou Amsterdamskej zmluvy a opakovane uvedené v článku III-220 návrhu Zmluvy o ústave pre Európu. Komisia zastáva názor, že vyššie spomenuté Odôvodnenia by mali prejaviť väčšiu právnu zhodu aj vo výklade, obzvlášť podľa článku 52 ods. 1 písmeno a) návrhu všeobecného nariadenia. Podobné zváženie platí aj v prípade horských a pohraničných regiónov na základe článku III-116 návrhu Zmluvy zakladajúcej ústavu pre Európu, a článku 52 návrhu na všeobecné nariadenie,

| 1.10 | berie na vedomie, že podľa nového prístupu politiky Spoločenstva sa uznáva, že regióny a miestne samosprávy sú nielen najvhodnejšou úrovňou pre prijímanie rozhodnutí regionálnej a kohéznej politiky, ale tiež najefektívnejšou úrovňou pre zabezpečenie ich výkonu, ako bolo prediskutované na Európskom združení regiónov a miestnych samospráv na konferencii v Lipsku (máj 2003). Väčšia angažovanosť na úrovni občanov je nevyhnutná pre zviditeľnenie aktivít Spoločenstva medzi svojimi obyvateľmi a zabezpečenie väčšej efektívnosti a zjednodušenia zásahov Spoločenstva, |
| --- | --- |

1.10

berie na vedomie, že podľa nového prístupu politiky Spoločenstva sa uznáva, že regióny a miestne samosprávy sú nielen najvhodnejšou úrovňou pre prijímanie rozhodnutí regionálnej a kohéznej politiky, ale tiež najefektívnejšou úrovňou pre zabezpečenie ich výkonu, ako bolo prediskutované na Európskom združení regiónov a miestnych samospráv na konferencii v Lipsku (máj 2003). Väčšia angažovanosť na úrovni občanov je nevyhnutná pre zviditeľnenie aktivít Spoločenstva medzi svojimi obyvateľmi a zabezpečenie väčšej efektívnosti a zjednodušenia zásahov Spoločenstva,

| 1.11 | je toho názoru, že partnerská spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi samosprávami musí byť posilnená, obzvlášť s mestskými samosprávami, so zameraním na spoločné záujmy a že partnerstvo musí byť prehĺbené vhodným spôsobom na základe štátnych predpisov a existujúcich skúseností, |
| --- | --- |

1.11

je toho názoru, že partnerská spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi samosprávami musí byť posilnená, obzvlášť s mestskými samosprávami, so zameraním na spoločné záujmy a že partnerstvo musí byť prehĺbené vhodným spôsobom na základe štátnych predpisov a existujúcich skúseností,

| 1.12 | víta fakt, že smú byť vyčlenené významnejšie zdroje pre cielené, vysoko kvalitné aktivity v mestských oblastiach – ktoré disponujú prakticky najväčšími možnosťami pre inovácie a príležitosti na sociálne zaradenie – v rámci operačných programov, ktoré sa riadia procedúrami ďalšieho postúpenia právomocí, ako je to vysvetlené v článku 36 ods.4 písmeno b) návrhu všeobecného nariadenia pre štrukturálne fondy, |
| --- | --- |

1.12

víta fakt, že smú byť vyčlenené významnejšie zdroje pre cielené, vysoko kvalitné aktivity v mestských oblastiach – ktoré disponujú prakticky najväčšími možnosťami pre inovácie a príležitosti na sociálne zaradenie – v rámci operačných programov, ktoré sa riadia procedúrami ďalšieho postúpenia právomocí, ako je to vysvetlené v článku 36 ods.4 písmeno b) návrhu všeobecného nariadenia pre štrukturálne fondy,

| 1.13 | odporúča, aby bol proces schválenia celého balíka štrukturálnych fondov dokončený pred 1. januárom 2007, za účelom zabezpečenia dostatočného času pre štátne orgány na prípravu nových operačných programov a tiež zabezpečenia vhodných orgánov Komisie s dostatočným časom na preverenie riadiacich schopností týchto orgánov. |
| --- | --- |

1.13

odporúča, aby bol proces schválenia celého balíka štrukturálnych fondov dokončený pred 1. januárom 2007, za účelom zabezpečenia dostatočného času pre štátne orgány na prípravu nových operačných programov a tiež zabezpečenia vhodných orgánov Komisie s dostatočným časom na preverenie riadiacich schopností týchto orgánov.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov odporúča nasledovné:

| 2.1 | Text článku 1, druhý odsek by mal obsahovať tiež oblasti znevýhodnené demograficky; |
| --- | --- |

2.1

Text článku 1, druhý odsek by mal obsahovať tiež oblasti znevýhodnené demograficky;

| 2.2 | Vložiť do textu článku 3 typy investícií do kultúrnych zariadení (v spojení s nariadeniami druhého odseku článku 8 ods.1, investície do budov a vybavenie pre školiace aktivity a aktivity politiky aktívnej zamestnanosti, a typy prevádzkových výdavkov na takéto školiace aktivity a aktivity politiky aktívnej zamestnanosti, tak, aby mohli byť pokryté z ERDF; |
| --- | --- |

2.2

Vložiť do textu článku 3 typy investícií do kultúrnych zariadení (v spojení s nariadeniami druhého odseku článku 8 ods.1, investície do budov a vybavenie pre školiace aktivity a aktivity politiky aktívnej zamestnanosti, a typy prevádzkových výdavkov na takéto školiace aktivity a aktivity politiky aktívnej zamestnanosti, tak, aby mohli byť pokryté z ERDF;

| 2.3 | Dosiahnuť väčší súlad medzi cieľmi regionálnej politiky a konkrétnymi opatreniami pre niektoré typy územia; |
| --- | --- |

2.3

Dosiahnuť väčší súlad medzi cieľmi regionálnej politiky a konkrétnymi opatreniami pre niektoré typy územia;

| 2.4 | Doplniť v úvode článku 5, že v cieli „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ musí pomoc od ERDF umožniť väčšiu prispôsobivosť v stanovovaní priorít pre takzvané regióny „phasing in“; |
| --- | --- |

2.4

Doplniť v úvode článku 5, že v cieli „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ musí pomoc od ERDF umožniť väčšiu prispôsobivosť v stanovovaní priorít pre takzvané regióny „phasing in“;

| 2.5 | Doplniť v článku 5 ods. 3 písm. a) obmedzenie dopravy a vzájomné letecké prepojenie medzi letiskami I. a II. triedy; a okrem toho doplniť regionálne, miestne a medziregionálne vodné cesty o trasy spájajúce ostrovy, predovšetkým tie menšie; |
| --- | --- |

2.5

Doplniť v článku 5 ods. 3 písm. a) obmedzenie dopravy a vzájomné letecké prepojenie medzi letiskami I. a II. triedy; a okrem toho doplniť regionálne, miestne a medziregionálne vodné cesty o trasy spájajúce ostrovy, predovšetkým tie menšie;

| 2.6 | Citovať spoluprácu medzi prímorskými regiónmi podľa článku 6 ods. 1 a 2, v obidvoch prípadoch špecifikovať že príslušná prímorská spolupráca môže byť buď dvojstranná alebo mnohostranná; |
| --- | --- |

2.6

Citovať spoluprácu medzi prímorskými regiónmi podľa článku 6 ods. 1 a 2, v obidvoch prípadoch špecifikovať že príslušná prímorská spolupráca môže byť buď dvojstranná alebo mnohostranná;

| 2.7 | Doplniť sopečné erupcie a lesné požiare, ako aj s tým súvisiace odlesňovanie, k prírodným katastrofám uvedeným v článku 6 ods.2 písm. c), bez zaujatosti voči ustanoveniam článku 33, odsek 1 návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde – KOM (2004) 492 v konečnom znení; |
| --- | --- |

2.7

Doplniť sopečné erupcie a lesné požiare, ako aj s tým súvisiace odlesňovanie, k prírodným katastrofám uvedeným v článku 6 ods.2 písm. c), bez zaujatosti voči ustanoveniam článku 33, odsek 1 návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde – KOM (2004) 492 v konečnom znení;

| 2.8 | Oblasti, na ktoré sa odkazuje v článku 4 ods.3, zahrnúť medzi priority stanovené v článku 6; |
| --- | --- |

2.8

Oblasti, na ktoré sa odkazuje v článku 4 ods.3, zahrnúť medzi priority stanovené v článku 6;

| 2.9 | Výraz „DPH“ v článku 7 písm. a) nahradiť výrazom „refundovateľná DPH“, ako v článku 11 návrhu nariadenia pre ESF a v súčasnom programovacom cykle; |
| --- | --- |

2.9

Výraz „DPH“ v článku 7 písm. a) nahradiť výrazom „refundovateľná DPH“, ako v článku 11 návrhu nariadenia pre ESF a v súčasnom programovacom cykle;

| 2.10 | Výraz „bývanie“ v článku 7 písm. d) nahradiť výrazom „bývanie s určitými výnimkami, obmedzené na ciele zbližovania, vrátane kategórií činností sociálneho významu, ako napríklad obytné domy pre nechránené osoby a prechodné ubytovanie pre imigrantov z nečlenských krajín EÚ“; |
| --- | --- |

2.10

Výraz „bývanie“ v článku 7 písm. d) nahradiť výrazom „bývanie s určitými výnimkami, obmedzené na ciele zbližovania, vrátane kategórií činností sociálneho významu, ako napríklad obytné domy pre nechránené osoby a prechodné ubytovanie pre imigrantov z nečlenských krajín EÚ“;

| 2.11 | Pokiaľ ide o posledný odsek článku 9, všeobecné smernice a kritériá, na základe ktorých členské štáty a regióny majú zaistiť dopĺňanie a spojitosť medzi aktivitami spolufinancovanými z ERDF a tými, ktoré sú spolufinancované z ESF, EAFRD a EFF a zaistiť, aby in itinere a ex-post kontroly, boli zahrnuté do národného referenčného rámca zmieneného v článku 23 návrhu všeobecného nariadenia; |
| --- | --- |

2.11

Pokiaľ ide o posledný odsek článku 9, všeobecné smernice a kritériá, na základe ktorých členské štáty a regióny majú zaistiť dopĺňanie a spojitosť medzi aktivitami spolufinancovanými z ERDF a tými, ktoré sú spolufinancované z ESF, EAFRD a EFF a zaistiť, aby in itinere a ex-post kontroly, boli zahrnuté do národného referenčného rámca zmieneného v článku 23 návrhu všeobecného nariadenia;

| 2.12 | Dôkladne zvážiť dopad začlenenia ERDF do všeobecnejšieho rámca reformných návrhov týkajúcich sa podmienok pre štrukturálne fondy z hľadiska sociálnych dávok a podpory aktivít v mene znevýhodnených skupín spoločnosti (invalidné osoby, osoby s rizikom sociálneho vylúčenia, atď.) |
| --- | --- |

2.12

Dôkladne zvážiť dopad začlenenia ERDF do všeobecnejšieho rámca reformných návrhov týkajúcich sa podmienok pre štrukturálne fondy z hľadiska sociálnych dávok a podpory aktivít v mene znevýhodnených skupín spoločnosti (invalidné osoby, osoby s rizikom sociálneho vylúčenia, atď.)

| 2.13 | Zdôrazniť integračný potenciál štrukturálnych fondov v oblastiach, kde sú prítomné viaceré kultúry a jazyky. |
| --- | --- |

2.13

Zdôrazniť integračný potenciál štrukturálnych fondov v oblastiach, kde sú prítomné viaceré kultúry a jazyky.

Všeobecné ustanovenia týkajúce sa cieľa Európskej územnej spolupráce (Kapitola III návrhu Komisie)

3.   Názory Výboru regiónov

Výbor regiónov

| 3.1 | oceňuje rozhodnutie zaradiť Európsku územnú spoluprácu ako prioritu kohéznej politiky EÚ; |
| --- | --- |

3.1

oceňuje rozhodnutie zaradiť Európsku územnú spoluprácu ako prioritu kohéznej politiky EÚ;

| 3.2 | víta uznanie prímorských hraníc do rámca cezhraničnej spolupráce, ako sa jasne odporúča v predchádzajúcom stanovisku výboru – CdR 120/2004 v konečnom znení a osobitne podčiarkuje dôležitosť tejto spolupráce pre najvzdialenejšie regióny v perspektíve ich reálneho začlenenia do okolitého prostredia; |
| --- | --- |

3.2

víta uznanie prímorských hraníc do rámca cezhraničnej spolupráce, ako sa jasne odporúča v predchádzajúcom stanovisku výboru – CdR 120/2004 v konečnom znení a osobitne podčiarkuje dôležitosť tejto spolupráce pre najvzdialenejšie regióny v perspektíve ich reálneho začlenenia do okolitého prostredia;

| 3.3 | zdôrazňuje, že odkedy sa Európske zoskupenie pre pohraničnú spoluprácu (EGCC) (KOM(2004) 496 v konečnom znení) zároveň zaoberá aj medzinárodnou spoluprácou a nielen cezhraničnou spoluprácou, názov nástroja by mal byť pozmenený tak, aby vyjadroval celý jeho charakter na „Európske zoskupenie pre transeurópsku spoluprácu“. |
| --- | --- |

3.3

zdôrazňuje, že odkedy sa Európske zoskupenie pre pohraničnú spoluprácu (EGCC) (KOM(2004) 496 v konečnom znení) zároveň zaoberá aj medzinárodnou spoluprácou a nielen cezhraničnou spoluprácou, názov nástroja by mal byť pozmenený tak, aby vyjadroval celý jeho charakter na „Európske zoskupenie pre transeurópsku spoluprácu“.

4.   Všeobecné odporúčania

Výbor regiónov odporúča:

| 4.1 | zdokonalenie skúseností existujúcich sietí v regiónoch, mestách a miestnych samosprávach, ktoré sa ukázali ako úspešné a podpora zriadenia nových sietí pre spoluprácu medzi regiónmi a Európsku územnú spoluprácu; |
| --- | --- |

4.1

zdokonalenie skúseností existujúcich sietí v regiónoch, mestách a miestnych samosprávach, ktoré sa ukázali ako úspešné a podpora zriadenia nových sietí pre spoluprácu medzi regiónmi a Európsku územnú spoluprácu;

| 4.2 | objasnenie zodpovedností, postupov a časových harmonogramov pre prípravu programov, hlavne cezhraničných a transnárodných a pre ich predloženie Európskej komisii; |
| --- | --- |

4.2

objasnenie zodpovedností, postupov a časových harmonogramov pre prípravu programov, hlavne cezhraničných a transnárodných a pre ich predloženie Európskej komisii;

| 4.3 | tiež zahrnutie Cieľa 3 do národného strategického rámca a tým opäť zdôraznenie záväzku členských štátov pri podpore programov územnej spolupráce a zaistenie postupov, ktoré primerane zabezpečia štátne spolufinancovanie a zaručia väčšiu súdržnosť pre aktivity v oblasti:






  — | programovania relevantného pre ďalšie dva ciele; |
| --- | --- | --- |

4.3

tiež zahrnutie Cieľa 3 do národného strategického rámca a tým opäť zdôraznenie záväzku členských štátov pri podpore programov územnej spolupráce a zaistenie postupov, ktoré primerane zabezpečia štátne spolufinancovanie a zaručia väčšiu súdržnosť pre aktivity v oblasti:

—

programovania relevantného pre ďalšie dva ciele;

| — | aktivít prevzatých na štátnej a regionálnej úrovni použitím štátnych a regionálnych fondov; |
| --- | --- |

—

aktivít prevzatých na štátnej a regionálnej úrovni použitím štátnych a regionálnych fondov;

| — | aktivít podniknutých pre splnenie politiky zbližovania v súvislosti s pristúpením kandidátskych krajín a iných politík EÚ; |
| --- | --- |

—

aktivít podniknutých pre splnenie politiky zbližovania v súvislosti s pristúpením kandidátskych krajín a iných politík EÚ;

| — | aktivít podniknutých v rámci kontextu regionálnych a miestnych rozvojových programov podporovaných inými medzinárodnými orgánmi (napr. OECD, Svetová banka, atď.). |
| --- | --- |

—

aktivít podniknutých v rámci kontextu regionálnych a miestnych rozvojových programov podporovaných inými medzinárodnými orgánmi (napr. OECD, Svetová banka, atď.).

| 4.4 | odhad, ako posilniť – v súlade s cieľmi územnej spolupráce, ako sú definované v príslušných národných strategických referenčných rámcoch podľa článku 25 nariadenia ERDF, – aktívnu účasť miestnych a regionálnych komunít na rozvoji a zavádzaní programov; |
| --- | --- |

4.4

odhad, ako posilniť – v súlade s cieľmi územnej spolupráce, ako sú definované v príslušných národných strategických referenčných rámcoch podľa článku 25 nariadenia ERDF, – aktívnu účasť miestnych a regionálnych komunít na rozvoji a zavádzaní programov;

| 4.5 | stanovenie postupov, kritérií a časových harmonogramov, podľa ktorých Komisia prideľuje zdroje a schvaľuje programy; |
| --- | --- |

4.5

stanovenie postupov, kritérií a časových harmonogramov, podľa ktorých Komisia prideľuje zdroje a schvaľuje programy;

| 4.6 | objasnenie totožnosti príjemcu dávok (články 16 a 21) a súvisiacich požiadaviek, ako aj pozíciu a funkcie certifikačného úradu; |
| --- | --- |

4.6

objasnenie totožnosti príjemcu dávok (články 16 a 21) a súvisiacich požiadaviek, ako aj pozíciu a funkcie certifikačného úradu;

| 4.7 | zabezpečenie činností zahrnutých v článku 19 môže byť príležitostne vykonané v rámci jednotlivého členského štátu pod podmienkou, že štát spĺňa prinajmenšom štyri podmienky vytýčené v článku. |
| --- | --- |

4.7

zabezpečenie činností zahrnutých v článku 19 môže byť príležitostne vykonané v rámci jednotlivého členského štátu pod podmienkou, že štát spĺňa prinajmenšom štyri podmienky vytýčené v článku.

5.   Odporúčania Výboru regiónov

Odporúčanie 1

Odôvodnenie (1)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 160 Zmluvy stanovuje, že Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF) je určený na to, aby pomohol naprávať najväčšie regionálne rozdiely v Spoločenstve. ERDF preto prispieva k zmenšeniu rozdielu medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a miery, do akej menej zvýhodňované regióny a ostrovy, vrátane vidieckych oblastí, zaostávajú. | Článok 160 Zmluvy stanovuje, že Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF) je určený na to, aby pomohol naprávať najväčšie regionálne rozdiely v Spoločenstve. ERDF preto prispieva k zmenšeniu rozdielu medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a miery, do akej menej zvýhodňované regióny a ostrovy, vrátane vidieckych a mestských o
  blastí, ostrovov, horských oblastí, riedko osídlených oblastí a cezhraničných regiónov, a oblastí postihnutých
  priemyselným úpadkom, zaostávajú. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 160 Zmluvy stanovuje, že Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF) je určený na to, aby pomohol naprávať najväčšie regionálne rozdiely v Spoločenstve. ERDF preto prispieva k zmenšeniu rozdielu medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a miery, do akej menej zvýhodňované regióny a ostrovy, vrátane vidieckych oblastí, zaostávajú.

Článok 160 Zmluvy stanovuje, že Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF) je určený na to, aby pomohol naprávať najväčšie regionálne rozdiely v Spoločenstve. ERDF preto prispieva k zmenšeniu rozdielu medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a miery, do akej menej zvýhodňované regióny a ostrovy, vrátane vidieckych a mestských o
  blastí, ostrovov, horských oblastí, riedko osídlených oblastí a cezhraničných regiónov, a oblastí postihnutých
  priemyselným úpadkom, zaostávajú.

Zdôvodnenie

Odôvodnenia 1 a 10 návrhu, ktorý je zatiaľ na prerokovaní, pripúšťa iba „určité ostrovy“, ako čeliace znevýhodneniam (a zavádza úplne ľubovoľné prepojenie s článkom 160 Zmluvy). To je v rozpore s ustanoveniami podľa vyhlásenia č. 30, ktoré sú prílohou Amsterdamskej zmluvy a sú opakovane uvedené v záveroch Európskej rady v Nice z decembra 2000 a schválené podľa článku III-220 návrhu Európskej ústavy. Pri zvážení už spomenutého Komisia zastáva názor, že vyššie spomenuté odôvodnenia by mali prejaviť väčšiu právnu zhodu aj vo výklade, obzvlášť podľa článku 5 ods. 2 písm.1) a návrhu všeobecného nariadenia, a presne stanovený odkaz vo veci uvedenej v článku 10 návrhu, ktorý je zatiaľ na prerokovaní. Podobné zváženie platí aj v prípade horských regiónov na základe už spomenutého článku 52 a v záujme kompletnosti by mal byť rozšírený na všetky regióny, ktoré sú sužované nejakým znevýhodnením.

Odporúčanie 2

Odôvodnenie (6)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Opierajúc sa o skúsenosti a silné stránky iniciatívy Mestská komunita predpokladanej článkom 20 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 ustanovujúceho všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch3, mestský rozmer by sa mal posilniť prostredníctvom úplnej integrácie opatrení v tejto oblasti do operačných programov spoločne financovaných z ERDF. | Opierajúc sa o skúsenosti a silné stránky iniciatívy Mestská komunita predpokladanej článkom 20 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 ustanovujúceho všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch, mestský rozmer by sa mal posilniť prostredníctvom adekvátnej úrovne investícií do cieľa trvalého rozvoja miest úplným integrovaním opatrení v tejto oblasti do operačných programov spoločne financovaných z ERDF. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Opierajúc sa o skúsenosti a silné stránky iniciatívy Mestská komunita predpokladanej článkom 20 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 ustanovujúceho všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch3, mestský rozmer by sa mal posilniť prostredníctvom úplnej integrácie opatrení v tejto oblasti do operačných programov spoločne financovaných z ERDF.

Opierajúc sa o skúsenosti a silné stránky iniciatívy Mestská komunita predpokladanej článkom 20 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 ustanovujúceho všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch, mestský rozmer by sa mal posilniť prostredníctvom adekvátnej úrovne investícií do cieľa trvalého rozvoja miest úplným integrovaním opatrení v tejto oblasti do operačných programov spoločne financovaných z ERDF.

Zdôvodnenie

Mestský rozmer môže byť posilnený iba vtedy, ak bude zaistená adekvátna úroveň investícií do trvalo udržateľného mestského rozvoja.

Odporúčanie 3

Odôvodnenie (10)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ERDF by sa mal zameriavať na problémy dostupnosti a vzdialenosti veľkých trhov, ktorým čelia oblasti s mimoriadne nízkou hustotou obyvateľstva, ako je uvedené v protokole č. 6 k Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska. ERDF by sa mal tiež zamerať na osobitné ťažkosti, na ktoré narážajú určité ostrovy, horské oblasti a riedko osídlené oblasti, ktorých geografická poloha spomaľuje ich rozvoj. | ERDF by sa mal zameriavať na problémy dostupnosti a vzdialenosti veľkých trhov, ktorým čelia oblasti s mimoriadne nízkou hustotou obyvateľstva, ako je uvedené v protokole č. 6 k Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska. ERDF by sa mal tiež zamerať na osobitné ťažkosti, na ktoré narážajú určité ostrovy, horské oblasti, vidiecke a mestské oblasti, cezhraničné oblasti a riedko osídlené oblasti, ktorých geografická poloha spomaľuje ich rozvoj. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

ERDF by sa mal zameriavať na problémy dostupnosti a vzdialenosti veľkých trhov, ktorým čelia oblasti s mimoriadne nízkou hustotou obyvateľstva, ako je uvedené v protokole č. 6 k Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska. ERDF by sa mal tiež zamerať na osobitné ťažkosti, na ktoré narážajú určité ostrovy, horské oblasti a riedko osídlené oblasti, ktorých geografická poloha spomaľuje ich rozvoj.

ERDF by sa mal zameriavať na problémy dostupnosti a vzdialenosti veľkých trhov, ktorým čelia oblasti s mimoriadne nízkou hustotou obyvateľstva, ako je uvedené v protokole č. 6 k Aktu o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska. ERDF by sa mal tiež zamerať na osobitné ťažkosti, na ktoré narážajú určité ostrovy, horské oblasti, vidiecke a mestské oblasti, cezhraničné oblasti a riedko osídlené oblasti, ktorých geografická poloha spomaľuje ich rozvoj.

Zdôvodnenie

Tento pozmeňovací návrh upravuje formuláciu odôvodnenia 10 podľa pozmeňovacích návrhov navrhovaných v zmysle odôvodnenia (1) a zabezpečuje, aby boli obidve odôvodnenia vcelku viac v súlade, čo nie je celkom v súčasnej verzii návrhu.

Odporúčanie 4

Článok 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ustanovuje osobitné ustanovenia týkajúce sa postupu pri mestských a vidieckych oblastiach, oblastiach závislých od rybolovu, najvzdialenejších regiónoch a oblastiach s prírodnými znevýhodneniami. | Ustanovuje osobitné ustanovenia týkajúce sa postupu pri mestských a vidieckych oblastiach, oblastiach závislých od rybolovu, najvzdialenejších regiónoch a oblastiach s prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Ustanovuje osobitné ustanovenia týkajúce sa postupu pri mestských a vidieckych oblastiach, oblastiach závislých od rybolovu, najvzdialenejších regiónoch a oblastiach s prírodnými znevýhodneniami.

Ustanovuje osobitné ustanovenia týkajúce sa postupu pri mestských a vidieckych oblastiach, oblastiach závislých od rybolovu, najvzdialenejších regiónoch a oblastiach s prírodnými alebo demografickými znevýhodneniami.

Zdôvodnenie

Jasná zmienka o demografickom znevýhodnení spĺňa potrebu kompletnosti a súdržnosti, vzhľadom na to, že zahŕňa riedko obývané regióny.

Odporúčanie 5

Článok 3 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ERDF prispieva na financovanie:






  a) | výrobných investícií; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

ERDF prispieva na financovanie:

a)

výrobných investícií;

| b) | infraštruktúry; |
| --- | --- |

b)

infraštruktúry;

| c) | iných rozvojových iniciatív vrátane služieb podnikom, tvorby a rozvoja finančných nástrojov ako napríklad rizikový kapitál, pôžičkové a garančné fondy a miestne rozvojové fondy, dotácie úrokov, susedské služby a výmena skúseností medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi činiteľmi; |
| --- | --- |

c)

iných rozvojových iniciatív vrátane služieb podnikom, tvorby a rozvoja finančných nástrojov ako napríklad rizikový kapitál, pôžičkové a garančné fondy a miestne rozvojové fondy, dotácie úrokov, susedské služby a výmena skúseností medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi činiteľmi;

| d) | technickej pomoci tak, ako je uvedené v článkoch 43 a 44 nariadenia (ES) č. (...). |
| --- | --- |

d)

technickej pomoci tak, ako je uvedené v článkoch 43 a 44 nariadenia (ES) č. (...).

ERDF prispieva na financovanie:

| a) | výrobných investícií; |
| --- | --- |

a)

výrobných investícií;

| b) | infraštruktúry; |
| --- | --- |

b)

infraštruktúry;

| c) | iných rozvojových iniciatív vrátane služieb podnikom, tvorby a rozvoja finančných nástrojov ako napríklad rizikový kapitál, pôžičkové a garančné fondy a miestne rozvojové fondy, dotácie úrokov, susedské služby a výmena skúseností
  spolupráca medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi činiteľmi; |
| --- | --- |

c)

iných rozvojových iniciatív vrátane služieb podnikom, tvorby a rozvoja finančných nástrojov ako napríklad rizikový kapitál, pôžičkové a garančné fondy a miestne rozvojové fondy, dotácie úrokov, susedské služby a výmena skúseností
  spolupráca medzi regiónmi, mestami a príslušnými sociálnymi, ekonomickými a environmentálnymi činiteľmi;

| d) | technickej pomoci tak, ako je uvedené v článkoch 43 a 44 nariadenia (ES) č. (...). |
| --- | --- |

d)

technickej pomoci tak, ako je uvedené v článkoch 43 a 44 nariadenia (ES) č. (...).

| e) | investícií do kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

e)

investícií do kultúrneho dedičstva;

| f) | investícií do budov a zariadení na školenia a aktívnu politiku zamestnanosti; |
| --- | --- |

f)

investícií do budov a zariadení na školenia a aktívnu politiku zamestnanosti;

| g) | prevádzkových nákladov spomenutých školení a aktivít aktívnej politiky zamestnanosti, pretože to spadá do kompetencií ERDF podľa podmienok v článku 33(2) nariadenia Rady (EC)... |
| --- | --- |

g)

prevádzkových nákladov spomenutých školení a aktivít aktívnej politiky zamestnanosti, pretože to spadá do kompetencií ERDF podľa podmienok v článku 33(2) nariadenia Rady (EC)...

Zdôvodnenie

Regionálna spolupráca limitovaná na výmenu skúseností sa javí nadmieru obmedzujúca, vzhľadom na to, že neskoršia formulácia znamená iba jeden aspekt predchádzajúcej.

Okrem toho, na základe pozitívnych skúseností s financovaním z ERDF by sa zdalo vhodné identifikovať a vyšpecifikovať investície na rekonštrukciu, reštrukturalizáciu a predvádzanie kultúrneho dedičstva. ako aj investície do verejných štruktúr, ktoré zohrávajú praktickú a štrukturálnu
  úlohu pri zavádzaní aktivít ESF. Tiež by bolo vhodné jasne definovať kvalifikáciu čo sa týka bežných výdavkov, aby sa zaistila kompletnosť a zhoda s ostatnými článkami návrhu (viď článok 8 ods.2).

Odporúčanie 6

Článok 4 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Prevencia rizík, vrátane vypracovania a realizácie plánov prevencie a vysporiadania sa s prírodnými a technologickými rizikami; | 4.   Prevencia rizík, vrátane vypracovania a realizácie plánov prevencie a vysporiadania sa s prírodnými (napríklad lesné požiare a povodne) a technologickými rizikami; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Prevencia rizík, vrátane vypracovania a realizácie plánov prevencie a vysporiadania sa s prírodnými a technologickými rizikami;

4.   Prevencia rizík, vrátane vypracovania a realizácie plánov prevencie a vysporiadania sa s prírodnými (napríklad lesné požiare a povodne) a technologickými rizikami;

Zdôvodnenie

Lesné požiare a povodne by mali byť zvlášť spomenuté, pretože znamenajú časté riziko na veľkých plochách v EÚ.

Okrem toho nové znenie objasňuje „vysporiadanie sa“ v tom zmysle, že zahŕňa aktivity (napríklad hasenie lesných požiarov) potrebné na minimalizovanie negatívneho dopadu takýchto javov (oheň, povodeň), ktoré nie sú klasifikované ako hlavné živelné pohromy a preto nepodliehajú pomoci z Fondu solidarity EÚ.

Odporúčanie 7

Článok 4

Pridať nový bod 10

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 10)    sociálne infraštruktúry a služby, ktoré prispievajú k vytváraniu pracovných miest a k rovnosti pohlaví v práci; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

10)    sociálne infraštruktúry a služby, ktoré prispievajú k vytváraniu pracovných miest a k rovnosti pohlaví v práci;

Zdôvodnenie

Oblasti, na ktoré má ERDF sústrediť svoju pomoc, uvedené v čl. 4 návrhu nariadenia, nezahŕňajú niektoré z činností, ktoré sú financované v súčasnom období 2000-2006, najmä sociálne infraštruktúry a služby.

Dáva zmysel v týchto činnostiach pokračovať, pretože vytvárajú pracovné miesta v oblasti, ktorá je v súčasnosti považovaná za potenciálny zdroj nových pracovných miest, ktoré môžu využiť, okrem iných, aj európske inštitúcie.

Okrem toho tento sektor zamestnanosti umožňuje ženám v menej rozvinutých regiónoch prístup na trh práce a tým podporuje princíp rovnosti pohlaví a zosúlaďuje pracovný a rodinný život.

Odporúčanie 8

Článok 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V rámci cieľa „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“ ERDF zameria svoju pomoc, v kontexte stratégií udržateľného regionálneho rozvoja, na tieto priority: | V rámci cieľa „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“, a bez predpojatosti voči ustanoveniam článku 8, ERDF zameria svoju pomoc, v kontexte stratégií udržateľného regionálneho rozvoja, na tieto priority, čím demonštruje väčšiu flexibilitu v takzvaných regiónoch „phasing-in“ (s postupným zavádzaním opatrení): |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V rámci cieľa „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“ ERDF zameria svoju pomoc, v kontexte stratégií udržateľného regionálneho rozvoja, na tieto priority:

V rámci cieľa „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“, a bez predpojatosti voči ustanoveniam článku 8, ERDF zameria svoju pomoc, v kontexte stratégií udržateľného regionálneho rozvoja, na tieto priority, čím demonštruje väčšiu flexibilitu v takzvaných regiónoch „phasing-in“ (s postupným zavádzaním opatrení):

Zdôvodnenie

Toto doplnenie má za cieľ väčšie zosúladenie návrhu stanoviska s odporúčaniami vyjadrenými Výborom regiónov v jeho stanovisku k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti.

Odporúčanie 9

Článok 5 ods.1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Inovácia a ekonomika založená na poznatkoch, cez podporu k návrhu a implementácii regionálnych inovatívnych stratégií vedúca k účinným systémom inovácie regiónov, a konkrétne: | Inovácia a ekonomika založená na poznatkoch, cez podporu k návrhu a implementácii regionálnych inovatívnych stratégií vedúca k účinným systémom inovácie regiónov, a konkrétne

  okrem iného

  nasledovných: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Inovácia a ekonomika založená na poznatkoch, cez podporu k návrhu a implementácii regionálnych inovatívnych stratégií vedúca k účinným systémom inovácie regiónov, a konkrétne:

Inovácia a ekonomika založená na poznatkoch, cez podporu k návrhu a implementácii regionálnych inovatívnych stratégií vedúca k účinným systémom inovácie regiónov, a konkrétne

  okrem iného

  nasledovných:

Zdôvodnenie:

Vzhľadom na hospodársku a sociálnu osobitosť jednotlivých území a rozdiely v ich potenciáli rozvoja a potrieb by pri definovaní špecifických opatrení v rozdielnych regiónoch a mestských oblastiach v kontexte troch priorít stanovených pre aktivity ERDF mala byť možná väčšia flexibilita.

Odporúčanie 10

Článok 5 ods. 1: vložiť nový odsek – písmeno e)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | e) | stimulovanie rastu a 
  zamestnanosti na úrovni MSP, t.j. oblasti podnikateľskej činnosti ako založenie podniku, prenos vlastníctva, dynamika podnikania, zahraničný obchod, rozvoj oblastí kompetencií, ako i vytváranie vhodnej infraštruktúry. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

e)

Zdôvodnenie:

Podpora je dôležitá najmä v regiónoch so sociálno-ekonomickými problémami, aby sa tak vytvorili predpoklady pre hospodársky rast a rast zamestnanosti.

Odporúčanie 11

Článok 5 ods. 1 – pridať nový odsek – písmeno f)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| | e) | Zriaďovanie a vybavovanie technologických centier a výskumných a rozvojových centier. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

e)

Zdôvodnenie

Aby bolo možné splniť ciele Lisabonskej a Göteborgskej stratégie v oblasti výskumu a inovácie, je potrebné podporovať vytváranie vysoko kvalifikovaných výskumných a technologických centier. Preto oblasti pre aktivity v prioritách, navrhovaných v článku 5 nariadenia ERDF, by mali byť prispôsobené cieľom stanoveným v stratégii Spoločenstva, pretože bez nich by nebolo možné zavádzať politiku rastu, ani reálnu politiku súdržnosti medzi regiónmi EÚ.

Odporúčanie 12

Článok 5 ods. 2 – pridať nový odsek

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Životné prostredie a prevencia rizík, a to konkrétne: | Životné prostredie a prevencia rizík,
  vrátane nasledovných aspektov:

  napríklad nasledovné:








  a) | oblasti, ktoré podporujú trvalo udržateľný rozvoj a predstavujú jasný environmentálny rozmer, a investície, ktoré pomáhajú plniť ciele článku 174 Zmluvy v oblasti životného prostredia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Životné prostredie a prevencia rizík, a to konkrétne:

Životné prostredie a prevencia rizík,
  vrátane nasledovných aspektov:

  napríklad nasledovné:

a)

Zdôvodnenie

Vzhľadom na hospodársku a sociálnu osobitosť každého územia a rozdiely v ich potenciáli rozvoja a potrebách by pri definovaní špecifických opatrení v rozdielnych regiónoch a mestských oblastiach v kontexte troch priorít stanovených pre aktivity EFRR mala byť možná väčšia flexibilita

Oblasti spôsobilosti, spomenuté v návrhu nariadenia, sú iba príklady, podobne ako v súčasnom ERDF. Preto navrhovaný text by mal byť jasný a konzistentný so súčasnými nariadeniami, ktoré uvádzajú „... napríklad nasledovné oblasti“. Pripája sa príklad udržateľného rozvoja, pretože sa považuje za osobitne zaujímavý.

Odporúčanie 13

Článok 5 ods.2 – pridať nový odsek

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| | f) | Vybudovanie infraštruktúry pre likvidáciu odpadu, zásobovanie vodou a čistenie odpadových vôd |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

f)

Zdôvodnenie

Do priority „životné prostredie a prevencia proti rizikám“ by mali byť zahrnuté činnosti v oblasti zásobovania pitnou vodou a čistenia odpadových vôd, keďže problémy obmedzujúce konkurencieschopnosť európskych regiónov pretrvávajú dodnes.

Odporúčanie 14

Článok 5 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3)    prístup, mimo veľkých mestských centier, k dopravným a telekomunikačným službám vo všeobecnom ekonomickom záujme, konkrétne: | 3)    prístup, mimo veľkých mestských centier, k dopravným a telekomunikačným službám vo všeobecného hospodárskeho záujmu, konkrétne:
  okrem iného

  nasledovným: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3)    prístup, mimo veľkých mestských centier, k dopravným a telekomunikačným službám vo všeobecnom ekonomickom záujme, konkrétne:

3)    prístup, mimo veľkých mestských centier, k dopravným a telekomunikačným službám vo všeobecného hospodárskeho záujmu, konkrétne:
  okrem iného

  nasledovným:

Zdôvodnenie

Pri financovaní prístupu k dopravným a telekomunikačným službám by veľké mestské centrá nemali byť a priori vylúčené.

Odporúčanie 15

Článok 5 ods. 3 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | posilnenie sekundárnych sietí prostredníctvom zlepšenia spojení s dopravnými sieťami TEN, regionálnymi železničnými terminálmi, letiskami a prístavmi alebo s multimodálnymi platformami, zabezpečením radiálnych spojení s hlavnými železničnými traťami a podporovaním regionálnych a miestnych vnútrozemských vodných tokov |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

a)

posilnenie sekundárnych sietí prostredníctvom zlepšenia spojení s dopravnými sieťami TEN, regionálnymi železničnými terminálmi, letiskami a prístavmi alebo s multimodálnymi platformami, zabezpečením radiálnych spojení s hlavnými železničnými traťami a podporovaním regionálnych a miestnych vnútrozemských vodných tokov

| a) | posilnenie sekundárnych sietí prostredníctvom zlepšenia spojení s dopravnými sieťami TEN, regionálnymi železničnými terminálmi, letiskami a prístavmi alebo s multimodálnymi platformami, zabezpečením radiálnych spojení s hlavnými železničnými traťami a podporovaním regionálnych a miestnych vnútrozemských vodných tokov, pobrežnej plavby, námorných trás spájajúcich ostrovy a najmä menšie ostrovy, prístavy, ktoré sú menšie než prístavy triedy A a vzájomné letecké prepojenie medzi letiskami I. a II. triedy; |
| --- | --- |

a)

posilnenie sekundárnych sietí prostredníctvom zlepšenia spojení s dopravnými sieťami TEN, regionálnymi železničnými terminálmi, letiskami a prístavmi alebo s multimodálnymi platformami, zabezpečením radiálnych spojení s hlavnými železničnými traťami a podporovaním regionálnych a miestnych vnútrozemských vodných tokov, pobrežnej plavby, námorných trás spájajúcich ostrovy a najmä menšie ostrovy, prístavy, ktoré sú menšie než prístavy triedy A a vzájomné letecké prepojenie medzi letiskami I. a II. triedy;

Zdôvodnenie

Všetky ostrovy bez ohľadu na ich veľkosť majú spoločné problémy. Sú závislé tak na námornej, ako aj na leteckej doprave kvôli vzájomnému prepojeniu a prepojeniu s pevninou. Túto skutočnosť je potrebné brať do úvahy a súčasne zdôrazniť, že menšie ostrovy sú s týmito problémami konfrontované ešte vo väčšej miere.

To by zaručilo, že určité typy morských a vzdušných trás v európskych okrajových prímorských oblastiach nie sú zanedbané.

Odporúčanie 16

Článok 6 ods. 2 písm. c)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | prevencia rizík, vrátane podpory bezpečnosti prímorských oblastí a ochrany proti povodniam, znečisťovaniu mora a vnútrozemských vôd, prevencia a ochrana proti erózii, zemetraseniu, povodniam a lavínam. Programy môžu zahrnovať obstaranie zariadení a rozvoj infraštruktúry, vypracovanie a realizáciu nadnárodných plánov pomoci, spoločných systémov mapovania rizík a vytvorenie spoločných nástrojov pre skúmanie, monitorovanie a kontrolu prírodných a technologických rizík. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

c)

prevencia rizík, vrátane podpory bezpečnosti prímorských oblastí a ochrany proti povodniam, znečisťovaniu mora a vnútrozemských vôd, prevencia a ochrana proti erózii, zemetraseniu, povodniam a lavínam. Programy môžu zahrnovať obstaranie zariadení a rozvoj infraštruktúry, vypracovanie a realizáciu nadnárodných plánov pomoci, spoločných systémov mapovania rizík a vytvorenie spoločných nástrojov pre skúmanie, monitorovanie a kontrolu prírodných a technologických rizík.

| c) | prevencia rizík, vrátane podpory bezpečnosti prímorských oblastí a ochrany proti povodniam, znečisťovaniu mora a vnútrozemských vôd, prevencia a ochrana
  proti erózii, zemetraseniam a seizmickým rizikám, sopečným výbuchom, lesným požiarom a lavínam. Programy môžu zahrnovať obstaranie zariadení a rozvoj infraštruktúry, vypracovanie a realizáciu nadnárodných plánov pomoci, spoločných systémov mapovania rizík a vytvorenie spoločných nástrojov pre skúmanie, monitorovanie a kontrolu prírodných a technologických rizík. |
| --- | --- |

c)

prevencia rizík, vrátane podpory bezpečnosti prímorských oblastí a ochrany proti povodniam, znečisťovaniu mora a vnútrozemských vôd, prevencia a ochrana
  proti erózii, zemetraseniam a seizmickým rizikám, sopečným výbuchom, lesným požiarom a lavínam. Programy môžu zahrnovať obstaranie zariadení a rozvoj infraštruktúry, vypracovanie a realizáciu nadnárodných plánov pomoci, spoločných systémov mapovania rizík a vytvorenie spoločných nástrojov pre skúmanie, monitorovanie a kontrolu prírodných a technologických rizík.

Zdôvodnenie

Tieto špecifické typy katastrof by mali byť spomenuté v záujme kompletnosti.

Odporúčanie 17

Článok 6 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | vytváranie vedeckých a technologických sietí súvisiacich s problematikou vyváženého rozvoja transnárodných území, vrátane zriadenia sietí medzi univerzitami a spojení na dosiahnutie vedeckých poznatkov a prenosu technológií medzi zariadeniami pre vedu a technologický rozvoj (VTR) a medzinárodnými špičkovými centrami pre VTR, rozvoj nadnárodných konzorcií pre zdieľanie zdrojov VTR, spolupráca 2 inštitúcií (twinning) zaoberajúcich sa transferom technológií a rozvojom nástrojov spoločného finančného inžinierstva pri podporovaní VTR v malých a stredných podnikoch. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

d)

vytváranie vedeckých a technologických sietí súvisiacich s problematikou vyváženého rozvoja transnárodných území, vrátane zriadenia sietí medzi univerzitami a spojení na dosiahnutie vedeckých poznatkov a prenosu technológií medzi zariadeniami pre vedu a technologický rozvoj (VTR) a medzinárodnými špičkovými centrami pre VTR, rozvoj nadnárodných konzorcií pre zdieľanie zdrojov VTR, spolupráca 2 inštitúcií (twinning) zaoberajúcich sa transferom technológií a rozvojom nástrojov spoločného finančného inžinierstva pri podporovaní VTR v malých a stredných podnikoch.

| d) | vytváranie vedeckých a technologických sietí súvisiacich s problematikou vyváženého rozvoja transnárodných území, vrátane zriadenia sietí medzi univerzitami, inštitúciami vyššieho vzdelávania a spojení na dosiahnutie vedeckých poznatkov a prenosu technológií medzi zariadeniami pre vedu a technologický rozvoj (VTR) a medzinárodnými špičkovými centrami pre VTR, rozvoj nadnárodných konzorcií pre zdieľanie zdrojov VTR, spolupráca 2 inštitúcií (twinning) zaoberajúcich sa transferom technológií a rozvojom nástrojov spoločného finančného inžinierstva pri podporovaní VTR v malých a stredných podnikoch. Mali by sa podpor
  ovať regióny s odlišnou geografickou pozíciou, aby sa mohli zúčastniť v každom z týchto nástrojov spolupráce, s cieľom rozšírenia konkurencieschopnosti a inovácie v Európe. |
| --- | --- |

d)

vytváranie vedeckých a technologických sietí súvisiacich s problematikou vyváženého rozvoja transnárodných území, vrátane zriadenia sietí medzi univerzitami, inštitúciami vyššieho vzdelávania a spojení na dosiahnutie vedeckých poznatkov a prenosu technológií medzi zariadeniami pre vedu a technologický rozvoj (VTR) a medzinárodnými špičkovými centrami pre VTR, rozvoj nadnárodných konzorcií pre zdieľanie zdrojov VTR, spolupráca 2 inštitúcií (twinning) zaoberajúcich sa transferom technológií a rozvojom nástrojov spoločného finančného inžinierstva pri podporovaní VTR v malých a stredných podnikoch. Mali by sa podpor
  ovať regióny s odlišnou geografickou pozíciou, aby sa mohli zúčastniť v každom z týchto nástrojov spolupráce, s cieľom rozšírenia konkurencieschopnosti a inovácie v Európe.

| e) | podporovanie podnikania a najmä rozvoj malých a stredných podnikov, turizmu, kultúry a využitia informačných technológií. |
| --- | --- |

e)

Zdôvodnenie:

Zapojenie regiónov spadajúcich pod ciele konvergencie a konkurencieschopnosti, rovnako ako rôzne prechodné ustanovenia (regióny ovplyvnené štatistickým a prírodným efektom) v rovnakom nástroji spolupráce, uľahčí výmenu skúseností a bude mať pozitívnejší dopad na súdržnosť.

Okrem toho siete by sa nemali obmedzovať len na univerzity, ale by mali byť rozšírené aj na inštitúty vyššieho vzdelávania, pretože vo väčšine prípadov sú v úzkom kontakte s podnikateľmi a aj preto, že v jednotlivých regiónoch sa nie vždy nachádza univerzita, ale často má v nich sídlo aspoň inštitúcia vyššieho vzdelávania.

Posilňovanie podnikania ako aj rozvoj turizmu, informačných a komunikačných technológií, atď. Sú ideálnymi témami pre spoluprácu, ktorá umožní využívať skúseností iných. Regióny sa môžu navzájom od seba učiť a navzájom sa podporovať, pričom hranice sú často nepodstatné. Preto by tento významný aspekt ekonomiky založenej na poznatkoch nemal byť a priori vylúčený z transnárodnej spolupráce.

Odporúčanie 18

Článok 6 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Posilnenie účinnosti regionálnej politiky stimulovaním vytvárania sietí a výmeny skúseností medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi s ohľadom na témy uvedené v článku 5 ods. 1 a 2 a článku 8, ku ktorým patria aj programy pre siete spolupráce, ktoré sa vzťahujú na celé Spoločenstvo, ako aj opatrenia týkajúce sa štúdií, zberu údajov ako aj pozorovania a analýzy vývojových tendencií v Spoločenstve | 3.    Podpora medziregionálnej spolupráce na p
  Posilnenie účinnosti regionálnej politiky prostredníctvom podpory
  stimulovaním vytvárania sietí a výmeny skúseností medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi s ohľadom na témy uvedené v článku 5 ods. 1 a 2 a článk
  u
  ov 8, 9, 10 a 11, ku ktorým patria aj programy pre siete spolupráce, ktoré sa vzťahujú na celé Spoločenstvo, ako aj opatrenia týkajúce sa štúdií, zberu údajov ako aj pozorovania a analýzy vývojových tendencií v Spoločenstve. Siete
  a výmena skúseností sú rovnako nástrojmi na realizáciu aktivít citovaných v ods. 1 a 2 tohto článku. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

3.   Posilnenie účinnosti regionálnej politiky stimulovaním vytvárania sietí a výmeny skúseností medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi s ohľadom na témy uvedené v článku 5 ods. 1 a 2 a článku 8, ku ktorým patria aj programy pre siete spolupráce, ktoré sa vzťahujú na celé Spoločenstvo, ako aj opatrenia týkajúce sa štúdií, zberu údajov ako aj pozorovania a analýzy vývojových tendencií v Spoločenstve

3.    Podpora medziregionálnej spolupráce na p
  Posilnenie účinnosti regionálnej politiky prostredníctvom podpory
  stimulovaním vytvárania sietí a výmeny skúseností medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi s ohľadom na témy uvedené v článku 5 ods. 1 a 2 a článk
  u
  ov 8, 9, 10 a 11, ku ktorým patria aj programy pre siete spolupráce, ktoré sa vzťahujú na celé Spoločenstvo, ako aj opatrenia týkajúce sa štúdií, zberu údajov ako aj pozorovania a analýzy vývojových tendencií v Spoločenstve. Siete
  a výmena skúseností sú rovnako nástrojmi na realizáciu aktivít citovaných v ods. 1 a 2 tohto článku.

Zdôvodnenie

Výbor víta návrh Komisie vytvoriť nový cieľ „Európska územná spolupráca“. Do tohto nového cieľa sú však zahrnuté len cezhraničná a transnárodná spolupráca, nie medziregionálna spolupráca, ktorá by teda bola možná len vo forme sietí spolupráce a výmeny skúseností v rámci ostatných cieľov. Výbor odmieta takéto oddelenie osvedčených troch foriem doterajšej európskej územnej spolupráce. nový cieľ by mal poskytnúť špecifický prvok financovania pre medziregionálnu spoluprácu.

Je možné, že z rozličných dôvodov môžu určité regióny v Európe pociťovať vzájomnú príbuznosť, a z toho dôvodu nemožno vylúčiť ich podstatnú spoluprácu.

Regióny sa môžu navzájom od seba učiť a navzájom sa podporovať, pričom hranice sú často nepodstatné. Preto by nemali byť a priori vylúčené investičné programy.

V rámci cieľa územnej súdržnosti je nesmierne dôležité, aby EFRR financoval siete spolupráce v oblastiach týkajúcich sa regiónov s geografickými osobitosťami

Odporúčanie 19

Článok 7 písm. a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tieto výdavky nie sú oprávnené získať príspevok z ERDF:






  a) | DPH; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Tieto výdavky nie sú oprávnené získať príspevok z ERDF:

a)

DPH;

Tieto výdavky nie sú oprávnené získať príspevok z ERDF:

| a) | refundovateľná DPH; |
| --- | --- |

a)

refundovateľná DPH;

Zdôvodnenie

To by zaistilo, že predpis schvaľuje predchádzajúce a prebiehajúce praktiky programov ERDF. Tiež by to spĺňalo ustanovenie nariadenia ESF a tak sa vyhlo nezrozumiteľným rozporom v rámci európskej kohéznej politiky.

Odporúčanie 20

Článok 7 písm. d)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | bývanie; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

d)

bývanie;

| d) | bývanie s určitými výnimkami, obmedzené na ciele zbližovania, vrátane kategórií činností sociálneho významu, ako napríklad obytné domy pre ohrozených (nechránených) a prechodné ubytovanie pre imigrantov z nečlenských krajín EÚ; |
| --- | --- |

d)

bývanie s určitými výnimkami, obmedzené na ciele zbližovania, vrátane kategórií činností sociálneho významu, ako napríklad obytné domy pre ohrozených (nechránených) a prechodné ubytovanie pre imigrantov z nečlenských krajín EÚ;

Zdôvodnenie

Možnosť použitia výdavkov na výstavbu alebo rekonštrukciu obytných domov v súlade s cieľom zbližovania pre určité exponované kategórie a pre prvú generáciu imigrantov z nečlenských krajín EU sa zdá byť v zhode so sociálnymi cieľmi európskej kohézie. Bolo by to zároveň nástrojom pri umožňovaní politike Spoločenstva prekonať štrukturálne problémy vzniknuté migračným prílevom z nečlenských krajín EU.

Odporúčanie 21

Článok 8 ods. 1)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V prípade opatrení týkajúcich sa obnovy mesta tak, ako sú uvedené v článku 25 ods. 4 písm. a) a v článku 36 ods. 4 písm. b) nariadenia (ES) č. (...), ERDF bude podporovať rozvoj participatívnych, integrovaných stratégií na riešenie vysokej koncentrácie ekonomických, environmentálnych a sociálnych problémov ovplyvňujúcich mestské aglomerácie | V prípade akcie týkajúcej sa mestskej regenerácie, ako je uvedené v článku 25(4) a) a 36(4) b) nariadenia (ES) č (...), EFRR podporuje rozvoj participatívnych, integrovaných stratégií, ktoré majú byť implementované v rámci kontextu legálnych rámcov členských štátov, čím sa posilní trvale udržateľný rast a čím sa vyrovnáva s vysokou koncentráciou hospodárskych, environmentálnych a sociálnych problémov postihujúcich mestské aglomerácie.
  Toto môže spojiť rehabilitáciu fyzického životného prostredia, opätovný rozvoj nevyužitých priemyselných pozemkov a zachovanie a rozvoj historického a kultúrneho dedičstva s opatreniami na podporu inovácie a ekonomiky založenej na poznatkoch, podnikania, miestnej zamestnanosti a rozvoja obcí, ako aj poskytovanie služieb obyvateľstvu, berúc do úvahy zmeny demografických štruktúr. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V prípade opatrení týkajúcich sa obnovy mesta tak, ako sú uvedené v článku 25 ods. 4 písm. a) a v článku 36 ods. 4 písm. b) nariadenia (ES) č. (...), ERDF bude podporovať rozvoj participatívnych, integrovaných stratégií na riešenie vysokej koncentrácie ekonomických, environmentálnych a sociálnych problémov ovplyvňujúcich mestské aglomerácie

V prípade akcie týkajúcej sa mestskej regenerácie, ako je uvedené v článku 25(4) a) a 36(4) b) nariadenia (ES) č (...), EFRR podporuje rozvoj participatívnych, integrovaných stratégií, ktoré majú byť implementované v rámci kontextu legálnych rámcov členských štátov, čím sa posilní trvale udržateľný rast a čím sa vyrovnáva s vysokou koncentráciou hospodárskych, environmentálnych a sociálnych problémov postihujúcich mestské aglomerácie.

Toto môže spojiť rehabilitáciu fyzického životného prostredia, opätovný rozvoj nevyužitých priemyselných pozemkov a zachovanie a rozvoj historického a kultúrneho dedičstva s opatreniami na podporu inovácie a ekonomiky založenej na poznatkoch, podnikania, miestnej zamestnanosti a rozvoja obcí, ako aj poskytovanie služieb obyvateľstvu, berúc do úvahy zmeny demografických štruktúr.

Zdôvodnenie

Právny základ pre príslušné participačné stratégie je posilnený zakotvením citovaných stratégií v návrhu s nepriamym odkazom na ďalšie delegovanie v zmysle článku 36(4)(b) koordinácie nariadenia, pre organizačné rámce členských štátov a princípu subsidiarity;

Vzhľadom na kľúčovú rolu miest pre regionálny rozvoj je pre účinnosť politiky súdržnosti a ich príspevok k dosiahnutiu lisabonských a göteborských cieľov veľmi dôležité, aby sa financovanie zo štrukturálnych fondov explicitne týkalo mestských potrieb a potenciálu v regiónoch. To možno dosiahnuť zavedením aktivít na podporu trvalo udržateľného rozvoja miest, ktoré by mali zahŕňať, ale zároveň i presahovať, opatrenia na „mestskú regeneráciu“.

V kontexte integrovaných aktivít na podporu rozvoja miest treba klásť dôraz okrem iného na opatrenia zamerané na propagáciu inovácie a ekonomiky založenej na poznatkoch so zreteľom na ciele vytýčené v lisabonskej agende.

Odporúčanie 22

Článok 9 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské štáty a regióny zabezpečia komplementárnosť a spojitosť medzi opatreniami spoločne financovanými EPFRV a opatreniami spoločne financovanými z EFR na jednej strane a opatreniami spoločne financovanými ERDF na strane druhej. Na tento účel, pre opatrenia spadajúce pod body 1, 3 a 5, členské štáty pri príprave operačných programov stanovia jasné delimitačné kritériá pre opatrenia, ktoré majú byť podporované z ERDF na základe tohto článku na jednej strane alebo z EPFRV na základe článku 49 ods. 1 písm. a), b) a i) nariadenia (ES) č. (...) pre vidiecke oblasti alebo z EFR na základe článku (...) nariadenia (ES) č. (...) pre oblasti závislé od rybolovu na strane druhej. | Členské štáty a regióny zabezpečia v rámci operačných programov podľa článku 36 nariadenia Rady (ES) (.....),
  v súlade s koordinačnými opatreniami podľa článku 25 ods. 4 písm. c) komplementárnosť a spojitosť medzi opatreniami spoločne financovanými EPFRV a opatreniami spoločne financovanými z EFR na jednej strane a opatreniami spoločne financovanými ERDF na strane druhej. Na tento účel, pre opatrenia spadajúce pod body 1, 3 a 5, členské štáty a regióny pri príprave operačných programov stanovia jasné delimitačné kritériá pre opatrenia, ktoré majú byť podporované z ERDF na základe tohto článku na jednej strane alebo z EPFRV na základe článku 49 ods. 1 písm. a), b) a i) nariadenia (ES) č. (...) pre vidiecke oblasti alebo z EFR na základe článku (...) nariadenia (ES) č. (...) pre oblasti závislé od rybolovu na strane druhej. Navyše by mali byť vydané ustanovenia pre vstupné a následné kontroly, aby sa monitoroval súlad s vyššie citovanou potrebou dopĺňania sa a súdržnosti. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Členské štáty a regióny zabezpečia komplementárnosť a spojitosť medzi opatreniami spoločne financovanými EPFRV a opatreniami spoločne financovanými z EFR na jednej strane a opatreniami spoločne financovanými ERDF na strane druhej. Na tento účel, pre opatrenia spadajúce pod body 1, 3 a 5, členské štáty pri príprave operačných programov stanovia jasné delimitačné kritériá pre opatrenia, ktoré majú byť podporované z ERDF na základe tohto článku na jednej strane alebo z EPFRV na základe článku 49 ods. 1 písm. a), b) a i) nariadenia (ES) č. (...) pre vidiecke oblasti alebo z EFR na základe článku (...) nariadenia (ES) č. (...) pre oblasti závislé od rybolovu na strane druhej.

Členské štáty a regióny zabezpečia v rámci operačných programov podľa článku 36 nariadenia Rady (ES) (.....),
  v súlade s koordinačnými opatreniami podľa článku 25 ods. 4 písm. c) komplementárnosť a spojitosť medzi opatreniami spoločne financovanými EPFRV a opatreniami spoločne financovanými z EFR na jednej strane a opatreniami spoločne financovanými ERDF na strane druhej. Na tento účel, pre opatrenia spadajúce pod body 1, 3 a 5, členské štáty a regióny pri príprave operačných programov stanovia jasné delimitačné kritériá pre opatrenia, ktoré majú byť podporované z ERDF na základe tohto článku na jednej strane alebo z EPFRV na základe článku 49 ods. 1 písm. a), b) a i) nariadenia (ES) č. (...) pre vidiecke oblasti alebo z EFR na základe článku (...) nariadenia (ES) č. (...) pre oblasti závislé od rybolovu na strane druhej. Navyše by mali byť vydané ustanovenia pre vstupné a následné kontroly, aby sa monitoroval súlad s vyššie citovanou potrebou dopĺňania sa a súdržnosti.

Zdôvodnenie

Hlavným zámerom je vytvorenie prepojenia s príslušnými koordinačnými pravidlami. Ak sa vhodne zahrnú do textu, zároveň s opatreniami v zmysle článku 25 ods. 4 písm. c) (národný referenčný rámec), ich rozsah pôsobenia by mal byť posilnený.

Zmienka o členských štátoch a regiónoch by mala byť zhodná so začiatkom odseku, kde sú spomenuté obidva pojmy, členské štáty a regióny.

Dodatok na konci odseku sa odvoláva na mechanizmy, ktoré sú typické pre acquis communautaire a nápomocné pri posilnení funkcií, ktorých sa to týka;

Odporúčanie 23

Článok 11

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V súlade s dodatočným prideľovaním, o ktorom sa hovorí v článku 16(1) nariadenia (ES) č. (...) a podľa odchýlky z článku 3(2) tohto nariadenia, EFRR financuje operatívnu pomoc v najodľahlejších regiónoch, aby sa vykompenzovali dodatočné náklady vzniklé v oblastiach spadajúcich pod článok 4 a v nasledovných dodatočných oblastiach, s výnimkou výrobkov spadajúcich pod Prílohu I Zmluvy:






  a) | podpora pre služby nákladnej dopravy a počiatočná pomoc pre dopravné služby; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

V súlade s dodatočným prideľovaním, o ktorom sa hovorí v článku 16(1) nariadenia (ES) č. (...) a podľa odchýlky z článku 3(2) tohto nariadenia, EFRR financuje operatívnu pomoc v najodľahlejších regiónoch, aby sa vykompenzovali dodatočné náklady vzniklé v oblastiach spadajúcich pod článok 4 a v nasledovných dodatočných oblastiach, s výnimkou výrobkov spadajúcich pod Prílohu I Zmluvy:

a)

podpora pre služby nákladnej dopravy a počiatočná pomoc pre dopravné služby;

| b | podpora spojená s obmedzeniami skladovania, prílišná veľkosť a údržba výrobných nástrojov a nedostatok ľudského kapitálu na miestnom trhu práce.) |
| --- | --- |

b

podpora spojená s obmedzeniami skladovania, prílišná veľkosť a údržba výrobných nástrojov a nedostatok ľudského kapitálu na miestnom trhu práce.)

V súlade s dodatočným prideľovaním, o ktorom sa hovorí v článku 16(1) nariadenia (ES) č. (...) a podľa odchýlky z článku 3(2) tohto nariadenia, EFRR financuje operatívnu pomoc v najodľahlejších regiónoch, aby sa vykompenzovali dodatočné náklady vzniklé v oblastiach spadajúcich pod článok 4 a v nasledovných dodatočných oblastiach, s výnimkou výrobkov spadajúcich pod Prílohu I Zmluvy:

| a) | podpora pre služby nákladnej dopravy a počiatočná pomoc pre dopravné služby; |
| --- | --- |

a)

podpora pre služby nákladnej dopravy a počiatočná pomoc pre dopravné služby;

| b) | podpora spojená s obmedzeniami skladovania, prílišná veľkosť a údržba výrobných nástrojov a nedostatok ľudského kapitálu na miestnom trhu práce. |
| --- | --- |

b)

podpora spojená s obmedzeniami skladovania, prílišná veľkosť a údržba výrobných nástrojov a nedostatok ľudského kapitálu na miestnom trhu práce.

EFRR taktiež pomáha pokryť potrebu investícií vznikajúcu z dôvodu extrémnej okrajovosti týchto regiónov, a to osobitne v oblasti dopravnej infrašt
  ruktúry, vyplývajúcej z územnej fragmentácie a prudkého nárastu populácie.

Zdôvodnenie

Špecifický program by mal pokrývať nielen prevádzkové náklady ale aj potreby investícií vznikajúce z dôvodu extrémnej okrajovosti týchto regiónov. Treba zdôrazniť, že niektoré najokrajovejšie regióny nebudú v budúcom období zahrnuté v cieli 1, ale i tak budú naďalej čeliť stálym znevýhodneniam ovplyvňujúcim takéto regióny a budú si naďalej vyžadovať investície vyplývajúce z ich okrajovej polohy, čo doteraz bolo financované v rámci politiky súdržnosti.

Odporúčanie 24

Článok 12 ods. 6

| Znenie navrhnuté Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6)   vykonávacie ustanovenia pre operačný program:






  a) | určenie všetkých subjektov stanovených v článku 14 zo strany členských štátov; |

Znenie navrhnuté Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

6)   vykonávacie ustanovenia pre operačný program:

a)

určenie všetkých subjektov stanovených v článku 14 zo strany členských štátov;

| b) | popis systémov monitorovania a hodnotenia ako aj zloženie monitorovacieho výboru; |
| --- | --- |

b)

popis systémov monitorovania a hodnotenia ako aj zloženie monitorovacieho výboru;

| c) | definíciu postupov pre mobilizáciu a obeh finančných tokov s cieľom zabezpečiť ich transparentnosť; |
| --- | --- |

c)

definíciu postupov pre mobilizáciu a obeh finančných tokov s cieľom zabezpečiť ich transparentnosť;

| d) | ustanovenia stanovené na zabezpečenie publicity operačného programu; |
| --- | --- |

d)

ustanovenia stanovené na zabezpečenie publicity operačného programu;

| e) | popis postupov dohodnutých medzi Komisiou a členským štátom pokiaľ ide o výmenu počítačovo spracovaných údajov, aby boli splnené požiadavky na úhradu, monitorovanie a hodnotenie ustanovené nariadením (ES) č. (...); |
| --- | --- |

e)

popis postupov dohodnutých medzi Komisiou a členským štátom pokiaľ ide o výmenu počítačovo spracovaných údajov, aby boli splnené požiadavky na úhradu, monitorovanie a hodnotenie ustanovené nariadením (ES) č. (...);

6)    vykonávacie ustanovenia pre operačný program:

| a) | určenie všetkých subjektov stanovených v článku 14 zo strany členských štátov; |
| --- | --- |

a)

určenie všetkých subjektov stanovených v článku 14 zo strany členských štátov;

| b) | popis systémov monitorovania a hodnotenia ako aj zloženie monitorovacieho výboru; |
| --- | --- |

b)

popis systémov monitorovania a hodnotenia ako aj zloženie monitorovacieho výboru;

| c) | definíciu postupov pre mobilizáciu a obeh finančných tokov s cieľom zabezpečiť ich transparentnosť; |
| --- | --- |

c)

definíciu postupov pre mobilizáciu a obeh finančných tokov s cieľom zabezpečiť ich transparentnosť;

| d) | ustanovenia stanovené na zabezpečenie publicity operačného programu; |
| --- | --- |

d)

ustanovenia stanovené na zabezpečenie publicity operačného programu;

| e) | popis postupov dohodnutých medzi Komisiou a členským štátom pokiaľ ide o výmenu počítačovo spracovaných údajov, aby boli splnené požiadavky na úhradu, monitorovanie a hodnotenie ustanovené nariadením (ES) č. (...); |
| --- | --- |

e)

popis postupov dohodnutých medzi Komisiou a členským štátom pokiaľ ide o výmenu počítačovo spracovaných údajov, aby boli splnené požiadavky na úhradu, monitorovanie a hodnotenie ustanovené nariadením (ES) č. (...);

| f) | popis modalít pre regionálnu a miestnu účasť, zavedených každým členským štátom zúčastneným na operačnom programe, ako je ustanovené v článku 10 nariadenia Rady (ES) (.....) počas prípravnej fázy spomenutého programu a akýchkoľvek budúcich programov; |
| --- | --- |

f)

popis modalít pre regionálnu a miestnu účasť, zavedených každým členským štátom zúčastneným na operačnom programe, ako je ustanovené v článku 10 nariadenia Rady (ES) (.....) počas prípravnej fázy spomenutého programu a akýchkoľvek budúcich programov;

| g) | názorná ukážka zhodnosti operačného programu so strategickými cieľmi každého členského štátu v zmysle článku 25 ods. 3 nariadenia Rady (ES) (....), s konkrétnym odvolaním sa na zhodu medzi medziregionálnou spoluprácou podľa článku 36 ods. 4 nariadenia Rady (ES) (....) a iniciatívy spomínaného členského štátu s ohľadom na Európsku územnú spoluprácu. |
| --- | --- |

g)

názorná ukážka zhodnosti operačného programu so strategickými cieľmi každého členského štátu v zmysle článku 25 ods. 3 nariadenia Rady (ES) (....), s konkrétnym odvolaním sa na zhodu medzi medziregionálnou spoluprácou podľa článku 36 ods. 4 nariadenia Rady (ES) (....) a iniciatívy spomínaného členského štátu s ohľadom na Európsku územnú spoluprácu.

Zdôvodnenie

Je nevyhnutné, aby členské štáty uplatňovali pravidlá spolupráce, dokonca aj v kontexte cieľov územnej spolupráce, obzvlášť na úrovni regionálnych a miestnych samospráv. Napríklad bolo by nemysliteľné realizovať programy cezhraničnej spolupráce bez rozsiahlej účasti miestnych cezhraničných komunít už od fázy návrhu. To isté platí pre mestá v prípade podpory európskych mestských sietí. Z tohto dôvodu by sa zdalo, že úspech prevádzkového programu a jeho schválenie Európskou komisiou závisí výhradne na každom zúčastnenom členskom štáte ukazujúc, aké náležité pravidlá boli použité a ako ich zamýšľa použiť počas realizačnej fázy. Okrem toho by bolo pre každý zúčastnený členský štát nesmierne vhodné špecifikovať v rámci kontextu príslušného operačného programu súlad navrhovaných zásahov s opatreniami, ktoré spomínaný členský štát pre spoluprácu prijal. To by zaistilo, že medziregionálna spolupráca pre regióny a územná spolupráca pod kontrolou členského štátu sú vzájomne kompatibilné.

Odporúčanie 25

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| | Členské štáty zabezpečia, aby sa regionálne orgány zúčastnili na programovaní, riadení a monitorovaní operácií cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

Členské štáty zabezpečia, aby sa regionálne orgány zúčastnili na programovaní, riadení a monitorovaní operácií cezhraničnej a nadnárodnej spolupráce.

Zdôvodnenie

Je potrebné zaistiť, aby sa regionálne orgány zúčastňovali na všetkých fázach programov cezhraničnej a transnárodnej spolupráce.

Odporúčanie 26

Článok 14 ods. 3

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský štát zúčastňujúci sa v operačnom programe vymenuje zástupcov do monitorovacieho výboru uvedeného v článku 64 nariadenia (ES) č. (...). | Každý členský štát zúčastňujúci sa v operačnom programe vymenuje zástupcov do monitorovacieho výboru uvedeného v článku 64 nariadenia (ES) č. (...)., a bude sa snažiť zabezpečiť, aby zúčastnené regionálne a miestne samosprávy boli primerane zastúpené v súlade s inštitucionálnym a ústavným rámcom. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Každý členský štát zúčastňujúci sa v operačnom programe vymenuje zástupcov do monitorovacieho výboru uvedeného v článku 64 nariadenia (ES) č. (...).

Každý členský štát zúčastňujúci sa v operačnom programe vymenuje zástupcov do monitorovacieho výboru uvedeného v článku 64 nariadenia (ES) č. (...)., a bude sa snažiť zabezpečiť, aby zúčastnené regionálne a miestne samosprávy boli primerane zastúpené v súlade s inštitucionálnym a ústavným rámcom.

Zdôvodnenie

Vzhľadom na úspešnú úlohu, ktorú zohrali regionálne a miestne orgány počas INTERREG III A, B a C, členské štáty by konali v súlade s princípmi partnerstva a subsidiarity, ak by zahrnuli medzi svojich delegátov do monitorovacieho výboru prevádzkového programu zástupcov regionálnych a miestnych samospráv. Zástupcovia by boli vybraní z vhodného štátneho orgánu, osobitne pre každý prípad.

Brusel 13. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES C 51, 22.2.1999, s. 1.

2

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/35

---

Stanovisko výboru regiónov na tému „Návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje kohézny fond“

(2005/C 231/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje kohézny fond (KOM (2004) 494 v konečnom znení – 2004/0166 (AVC),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 15. júla 2004, že prekonzultuje túto tému s výborom podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 26. mája 2004, že poverí svoju Komisiu pre politiku územnej súdržnosti, aby vypracovala stanovisko k tejto téme,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1164/ 94, ktoré zriadilo kohézny fond, a ktoré bolo následne doplnené nariadeniami (ES) č. 1264/99 a (ES) 1265/99,

so zreteľom na iné návrhy nariadení Európskej komisie týkajúce sa všeobecných ustanovení o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, KOM(2004) 492 v konečnom znení, 2004 /0163 (AVC) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF), KOM(2004) 495 v konečnom znení – 2004/0167 (COD),

so zreteľom na svoje stanovisko k Tretej správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (CdR 120/2004 v konečnom znení) (1),

so zreteľom na svoju výhľadovú správu o Riadení a zjednodušovaní štrukturálnych fondov po roku 2006 (CdR 389/2002 v konečnom znení), (2)

so zreteľom na svoj návrh stanoviska prijatý 4. februára 2005 Komisiou pre politiku územnej súdržnosti (spravodajca: pán Antonio PAIVA, predseda miestnej samosprávy Câmara de Tomar (PT/EPP) (CdR 234/2004 rev. 2),

prijal na svojom 59. plenárnom zasadnutí konanom 13.-14. apríla 2005 (schôdza z 13. apríla) nasledovné stanovisko.

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1. | víta rámcový návrh Európskej komisie na regulácie štrukturálnych fondov na obdobie 2007–2013, |
| --- | --- |

1.1.

víta rámcový návrh Európskej komisie na regulácie štrukturálnych fondov na obdobie 2007–2013,

| 1.2. | je presvedčený, že ak vezmeme do úvahy rozšírenie Únie na 25 členských štátov a následne na 27, finančný návrh Komisie vyčleniť 0.41 % z hrubého národného dôchodku (zvýšené na 0.46 %, ak sa počíta aj pomoc pre vidiecky rozvoj a rybolov) a rezervovať 336.3 miliárd eur na financovanie troch cieľov (78 % cieľ zbližovania; 18 % cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti a 4 % cieľ územnej spolupráce) je minimálny kompromis pre budúcu politiku súdržnosti, |
| --- | --- |

1.2.

je presvedčený, že ak vezmeme do úvahy rozšírenie Únie na 25 členských štátov a následne na 27, finančný návrh Komisie vyčleniť 0.41 % z hrubého národného dôchodku (zvýšené na 0.46 %, ak sa počíta aj pomoc pre vidiecky rozvoj a rybolov) a rezervovať 336.3 miliárd eur na financovanie troch cieľov (78 % cieľ zbližovania; 18 % cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti a 4 % cieľ územnej spolupráce) je minimálny kompromis pre budúcu politiku súdržnosti,

| 1.3. | s potešením konštatuje, že rozsah pomoci z kohézneho fondu zohľadnil podporu projektov, ktoré prezentujú environmentálne výhody, a to energetickú efektívnosť a obnoviteľnú energiu, a v sektore dopravy mimo transeurópskych sietí železničnú, riečnu a námornú dopravu, dopravné systémy využívajúce rôzne dopravné prostriedky a ich interoperabilitu, riadenie cestnej a vzdušnej premávky, čisté mestské prostredie a verejnú dopravu, |
| --- | --- |

1.3.

s potešením konštatuje, že rozsah pomoci z kohézneho fondu zohľadnil podporu projektov, ktoré prezentujú environmentálne výhody, a to energetickú efektívnosť a obnoviteľnú energiu, a v sektore dopravy mimo transeurópskych sietí železničnú, riečnu a námornú dopravu, dopravné systémy využívajúce rôzne dopravné prostriedky a ich interoperabilitu, riadenie cestnej a vzdušnej premávky, čisté mestské prostredie a verejnú dopravu,

| 1.4. | víta fakt, že kohézny fond sa bude vzťahovať na členské štáty s nižším HDP ako 90 % priemeru Spoločenstva. Avšak malo by sa nájsť politické riešenie pre členské štáty, ktoré už nebudú spadať do tejto kategórie v dôsledku rozšírenia EÚ, |
| --- | --- |

1.4.

víta fakt, že kohézny fond sa bude vzťahovať na členské štáty s nižším HDP ako 90 % priemeru Spoločenstva. Avšak malo by sa nájsť politické riešenie pre členské štáty, ktoré už nebudú spadať do tejto kategórie v dôsledku rozšírenia EÚ,

| 1.5. | je toho názoru, že členské štáty ako prijímatelia kohézneho fondu by nemali byť penalizované pozastavením finančnej pomoci z kohézneho fondu, keď bude v súlade s článkom 104 (6) zmluvy existovať nadmerný verejný deficit v prijímajúcom členskom štáte, |
| --- | --- |

1.5.

je toho názoru, že členské štáty ako prijímatelia kohézneho fondu by nemali byť penalizované pozastavením finančnej pomoci z kohézneho fondu, keď bude v súlade s článkom 104 (6) zmluvy existovať nadmerný verejný deficit v prijímajúcom členskom štáte,

| 1.6. | predpokladá, že Európska komisia objasní, či pozastavenie, ak sa vyskytne, sa vzťahuje iba na nové projekty, ktoré majú byť schválené po 1. januári roku nasledujúceho po rozhodnutí, |
| --- | --- |

1.6.

predpokladá, že Európska komisia objasní, či pozastavenie, ak sa vyskytne, sa vzťahuje iba na nové projekty, ktoré majú byť schválené po 1. januári roku nasledujúceho po rozhodnutí,

| 1.7. | je presvedčený, že Európska komisia musí analyzovať výhody a nevýhody zvažovania rovnakých všeobecných nariadení tak pre ERDF a ESF, ako aj pre kohézny fond. Prezentované vysvetľujúce oznámenie neobjasňuje toto stanovisko návrhu Komisie. VR si myslí, že by mala byť zabezpečená analýza výhodnosti nákladov tejto zmeny v nariadeniach kohézneho fondu, |
| --- | --- |

1.7.

je presvedčený, že Európska komisia musí analyzovať výhody a nevýhody zvažovania rovnakých všeobecných nariadení tak pre ERDF a ESF, ako aj pre kohézny fond. Prezentované vysvetľujúce oznámenie neobjasňuje toto stanovisko návrhu Komisie. VR si myslí, že by mala byť zabezpečená analýza výhodnosti nákladov tejto zmeny v nariadeniach kohézneho fondu,

| 1.8. | predpokladá, že Európska komisia má dôvod zmeniť svoj postup od analýzy od projektu k projektu (článok 1 odseku 3 ES č. 1164/94 – nariadenie o súčasnom kohéznom fonde) k programovej analýze (posledný odsek bodu 5.2 vysvetľujúceho oznámenia dokumentu KOM (2004) 492 v konečnom znení – nariadenie pre štrukturálne fondy) návrhov členských štátov, ktoré dostávajú podporu z kohézneho fondu. Táto metóda bude úplne odlišná od metódy používanej v súčasnosti. Európska komisia by mala odôvodniť túto zmenu podľa výsledkov hodnotenia, ktoré bude vykonané pre súčasný kohézny fond. |
| --- | --- |

1.8.

predpokladá, že Európska komisia má dôvod zmeniť svoj postup od analýzy od projektu k projektu (článok 1 odseku 3 ES č. 1164/94 – nariadenie o súčasnom kohéznom fonde) k programovej analýze (posledný odsek bodu 5.2 vysvetľujúceho oznámenia dokumentu KOM (2004) 492 v konečnom znení – nariadenie pre štrukturálne fondy) návrhov členských štátov, ktoré dostávajú podporu z kohézneho fondu. Táto metóda bude úplne odlišná od metódy používanej v súčasnosti. Európska komisia by mala odôvodniť túto zmenu podľa výsledkov hodnotenia, ktoré bude vykonané pre súčasný kohézny fond.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Odporúčanie 1

Nové odôvodnenie 5

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Kohézny fond musí zohľadniť aj sociálne aspekty trvalo udržateľného rozvoja a musí prispieť k dosiahnutiu sociálnej inklúzie, najmä vo vzťahu k prístupnosti a odstraňovaniu bariér pre ľudí s invaliditou, čím bude bojovať proti diskriminácii invalidných ľudí v súlade s článkom 13 Zmluvy. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Kohézny fond musí zohľadniť aj sociálne aspekty trvalo udržateľného rozvoja a musí prispieť k dosiahnutiu sociálnej inklúzie, najmä vo vzťahu k prístupnosti a odstraňovaniu bariér pre ľudí s invaliditou, čím bude bojovať proti diskriminácii invalidných ľudí v súlade s článkom 13 Zmluvy.

Zdôvodnenie

Štrukturálne fondy, najmä kohézny fond, sú najdôležitejším nástrojom na zredukovanie a zmiernenie sociálnej exklúzie hendikepovaných skupín osôb, napríklad odstraňovaním bariér pre invalidných ľudí vo všetkých oblastiach života, najmä podporou a vytváraním prístupného fyzického prostredia pre invalidné osoby vo vzťahu k informačno-komunikačným technológiám, doprave a vybudovanému životnému prostrediu.

Odporúčanie 2

článok 2 – bod 1

Rozsah pomoci

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Transeurópske dopravné siete, najmä prioritné projekty európskeho záujmu, ako je identifikované v rozhodnutí č. 1692/96 ES; | Transeurópske dopravné siete, najmä prioritné projekty európskeho záujmu, ako je identifikované v rozhodnutí č. 1692/96ES; a ich príslušné prípoje, najmä prístavy a letiská. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Transeurópske dopravné siete, najmä prioritné projekty európskeho záujmu, ako je identifikované v rozhodnutí č. 1692/96 ES;

Transeurópske dopravné siete, najmä prioritné projekty európskeho záujmu, ako je identifikované v rozhodnutí č. 1692/96ES; a ich príslušné prípoje, najmä prístavy a letiská.

Zdôvodnenie

Najmä najodľahlejšie regióny Európskej únie potrebujú tieto spojenia na zredukovanie izolovanosti od európskeho kontinentu a na poskytnutie prístupu k transeurópskej sieti.

Odporúčanie 3

článok 3 – bod 1

Pravidlá o oprávnenosti výdavkov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nasledovné výdavky budú neoprávnené:






  1) | DPH; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Nasledovné výdavky budú neoprávnené:

1)

DPH;

| 2) | úrok z dlhu; |
| --- | --- |

2)

úrok z dlhu;

| 3) | kúpa pôdy za sumu prevyšujúcu 10% z celkových oprávnených výdavkov pre príslušné operácie; |
| --- | --- |

3)

kúpa pôdy za sumu prevyšujúcu 10% z celkových oprávnených výdavkov pre príslušné operácie;

| 4) | domácnosť; |
| --- | --- |

4)

domácnosť;

| 5) | vyradzovanie jadrových elektrární z prevádzky; |
| --- | --- |

5)

vyradzovanie jadrových elektrární z prevádzky;

Nasledovné výdavky budú neoprávnené:

| 1) | DPH; |
| --- | --- |

1)

DPH;

| 2) | úrok z dlhu; |
| --- | --- |

2)

úrok z dlhu;

| 3) | kúpa pôdy za sumu prevyšujúcu 10% z celkových oprávnených výdavkov pre príslušné operácie; |
| --- | --- |

3)

kúpa pôdy za sumu prevyšujúcu 10% z celkových oprávnených výdavkov pre príslušné operácie;

| 4) | domácnosť; |
| --- | --- |

4)

domácnosť;

| 5) | vyradzovanie jadrových elektrární z prevádzky; |
| --- | --- |

5)

vyradzovanie jadrových elektrární z prevádzky;

Zdôvodnenie

V súčasnom kohéznom fonde je DPH oprávnená a preto nie je dôvod na prísnejšie pravidlá než sú súčasné.

Odporúčanie 4

článok 4

Podmienky vzťahujúce sa na prístup k pomoci z fondu

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   pomoc z kohézneho fondu bude podmienená nasledovnými pravidlami.
  2.   Ak Rada:






  a) | Zriadila v súlade s článkom 104(6) ES, že v beneficientskom členskom štáte existuje nadmerný vládny deficit a |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   pomoc z kohézneho fondu bude podmienená nasledovnými pravidlami.

2.   Ak Rada:

a)

Zriadila v súlade s článkom 104(6) ES, že v beneficientskom členskom štáte existuje nadmerný vládny deficit a

| b) | Rozhodla v súlade s článkom 104 (8) ES, že príslušný členský štát, v odpovedi na odporúčanie Rady vydané pod článkom 104(7) ES, neurobil účinné opatrenia, alebo že vykonané opatrenia sa ukázali ako neadekvátne, |
| --- | --- |

b)

Rozhodla v súlade s článkom 104 (8) ES, že príslušný členský štát, v odpovedi na odporúčanie Rady vydané pod článkom 104(7) ES, neurobil účinné opatrenia, alebo že vykonané opatrenia sa ukázali ako neadekvátne,

rozhodne sa pozastaviť buď celok alebo časť z finančnej pomoci z fondu pre príslušný členský štát s účinnosťou od 1. januára roku nasledujúceho po rozhodnutí. Pozastavenie sa týka záväzkov.

1.    pomoc z kohézneho fondu bude podmienená nasledovnými pravidlami.

2.   Ak Rada:

| a) | Zriadila v súlade s článkom 104(6) ES, že v beneficientskom členskom štáte existuje nadmerný vládny deficit a |
| --- | --- |

a)

Zriadila v súlade s článkom 104(6) ES, že v beneficientskom členskom štáte existuje nadmerný vládny deficit a

| b) | Rozhodla v súlade s článkom 104 (8) ES, že príslušný členský štát, v odpovedi na odporúčanie Rady vydané pod článkom 104(7) ES, neurobil účinné opatrenia, alebo že vykonané opatreni
  a sa ukázali ako neadekvátne, |
| --- | --- |

b)

Rozhodla v súlade s článkom 104 (8) ES, že príslušný členský štát, v odpovedi na odporúčanie Rady vydané pod článkom 104(7) ES, neurobil účinné opatrenia, alebo že vykonané opatreni
  a sa ukázali ako neadekvátne,

rozhodne sa pozastaviť buď celok alebo časť z finančnej pomoci z fondu pre príslušný členský štát s účinnosťou od 1. januára roku nasledujúceho po rozhodnutí. Pozastavenie sa týka záväzkov.

3.   Rada sa rozhodne zrušiť pozastavenie finančnej pomoci z fondu, ak ustanoví, že príslušný členský štát podnikol potrebné opravné opatrenie. Komisia pokračuje v opätovnom rozpočtovaní pozastavených záväzkov.

4.   Rada prijme rozhodnutia odkazované v odstavcoch 2 a 3 o kvalifikovanej väčšine na návrh z Komisie.

3.   Rada sa rozhodne zrušiť pozastavenie finančnej pomoci z fondu, ak ustanoví, že príslušný členský štát podnikol potrebné opravné opatrenie. Komisia pokračuje v opätovnom rozpočtovaní pozastavených záväzkov.

4.    Rada prijme rozhodnutia odkazované v odstavcoch 2 a 3 o kvalifikovanej väčšine
  na návrh z Komisie.

Členské štáty oprávnené na financovanie z kohézneho fondu budú tie členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) per capita meraný v paritách kúpnej sily a vypočítaný na základe čísel Spoločenstva za posledné tri roky dostupných k (...), je menší ako 90% priemeru Spoločenstva.

Zdôvodnenie

Článok 4 by sa mal nahradiť novým odstavcom, ktorý by mal uviesť zoznam členských štátov oprávnených pre kohézny fond.

Ak článok 4 zostane ako navrhuje Európska komisia, bude členský štát – príjemca kohézneho fondu penalizovaný dvakrát. Jedna penalizácia je podobná penalizácii uplatnenej pre ktorýkoľvek iný členský štát EÚ s nadmerným verejným deficitom. Druhá penalizácia bude pozastavenie kohézneho fondu pre príslušný členský štát.

Hoci je pochopiteľné, že štáty – príjemcovia kohézneho fondu musia splniť podmienky hospodárskeho zbližovania, pozastavenie kohézneho fondu prinesie väčšie ťažkosti členskému štátu, ktorý má už teraz HNP nižší než priemer Spoločenstva.

Okrem toho nie je jasné, či sa pozastavenie vzťahuje na nové projekty schválené po 1. januári roku nasledujúceho po rozhodnutí, a čo sa stane s tými, ktoré boli schválené pred týmto dátumom.

Brusel 13. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 22.12.2004, s.1

1

(2)  Ú.v. 2003/C 256/01

2

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/38

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe trhu k prístavným službám

a na tému

Biela kniha o revízii nariadenia č. 4056/86, ktorým sa uplatňujú pravidlá hospodárskej súťaže ES v oblasti námornej dopravy

(2005/C 231/04)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe trhu k prístavným službám (KOM(2004) 654 v konečnom znení; 2004/0240 (COD)) a na „Bielu knihu o revízii nariadenia č. 4056/86, ktorým sa uplatňujú pravidlá hospodárskej súťaže ES v oblasti námornej dopravy“ (KOM(2004) 675 v konečnom znení),

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 2. decembra 2004 konzultovať návrh podľa článku 265 ods. 1 a článku 80 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva s Výborom regiónov,

so zreteľom na rozhodnutie predsedu Výboru regiónov z 3. novembra 2004, poveriť vypracovaním stanoviska k tomuto návrhu komisiu pre politiku územnej súdržnosti,

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade „Zlepšenie kvality služieb v námorných prístavoch: Centrálny aspekt európskej dopravy. Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe na trh s prístavnými službami“ (KOM(2001) 35 v konečnom znení, vrátane zmeneného návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe na trh s prístavnými službami (predložený Komisiou podľa článku 250 ods. 2 Zmluvy o založení ES) (KOM(2002) 101 v konečnom znení)),

so zreteľom na svoje stanovisko z 20. septembra 2001 k oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Zlepšenie kvality služieb v morských prístavoch: Centrálny aspekt európskej dopravy (CdR 161/2001 fin) (1),

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 29. septembra 2001 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe na trh s prístavnými službami (CES 1495/2001),

so zreteľom na správu stáleho výboru štátov EZVO z 2. mája 2002 k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe na trh s prístavnými službami,

so zreteľom na spoločný dokument z 22. októbra 2003, prijatý zmierovacím výborom podľa článku 251 ods. 4 Zmluvy o založení ES, týkajúceho sa smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe na trh s prístavnými službami (PE-CONS 3670/03 – C5-0461/2003 – 2001/0047(COD)),

so zreteľom na správu delegácie Európskeho parlamentu v zmierovacom výbore z 4. novembra 2003 o spoločnom dokumente týkajúcom sa smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe na trh s prístavnými službami, ktorý bol schválený sprostredkovateľským výborom (A5-0364/2003),

so zreteľom na stanovisko z 29. septembra 2004 (CdR 163/2004 v konečnom znení) (2) k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady pre zlepšenie odvrátenia nebezpečenstva v prístavoch (KOM(2004) 76 fin),

so zreteľom na smernicu Komisie 2000/52/ES z 26. júla 2000, ktorou sa mení smernica 80/723/EHS o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnými podnikmi,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 4056/86 z 22. decembra 1986, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania článku 85 a 86 [dnes čl. 81 a 82] Zmluvy o námornej doprave, naposledy zmenené a doplnené nariadením č. 1/2003 zo 16. decembra 2002,

so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000, v ktorých bola Komisia vyzvaná „urýchliť liberalizáciu v oblastiach ako je plyn, elektrina, poštové služby a doprava“,

so zreteľom na Bielu knihu „Európska dopravná politika do roku 2010: čas na rozhodnutie“ z 12. septembra 2001 (KOM(2001)370 v konečnom znení),

so zreteľom na nariadenie Komisie č. 823/2000 z 19. apríla 2000 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy o ES na určité skupiny dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov medzi námornými spoločnosťami (konzorciami),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 zo 16. decembra 2002 o aplikovaní uvedených pravidiel hospodárskej súťaže, ako je to uvedené v článkoch 81 a 82 Zmluvy,

so zreteľom na správu sekretariátu OECD „Politika hospodárskej súťaže v námornej doprave“ zo 16. apríla 2002,

so zreteľom na konzultačný dokument Komisie z marca 2003 pre kontrolu nariadenia č. 4056/86 o podrobných pravidlách uplatňovania článkov 81 a 82 Zmluvy na námornú dopravu,

so zreteľom na ohlasy týkajúce sa konzultačného dokumentu Európskej komisie pre revíziu nariadenia (EHS) č. 4056/86,

so zreteľom na správu Erasmovej univerzity v Rotterdame z 12. novembra 2003 o jej podpore pri spracovaní ohlasov získaných Komisiou týkajúcich sa konzultačného dokumentu pre revíziu nariadenia (EHS) č. 4056/86,

so zreteľom na diskusný dokument Komisie týkajúci sa revízie nariadenia (EHS) č. 4056/86 z decembra 2003,

so zreteľom na dokument European Liner Affairs Association (ELAA) pre „Revíziu nariadenia č. 4056/86: návrh novej štruktúry ustanovení“ zo 6. augusta 2004,

so zreteľom na návrh stanoviska (CdR 485/2004 rev.1), ktorý bol prijatý dňa 4. februára 2005 komisiou pre politiku územnej súdržnosti (spravodajca: pán Rolf Harlinghausen, člen európskeho výboru Hamburského parlamentu (DE/EĽS),

keďže:

| (1) | Liberalizácia sektora dopravy je obzvlášť po schválení lisabonskej agendy v roku 2000 jedným z hlavných cieľov Európskej únie a jej členských štátov. |
| --- | --- |

(1)

Liberalizácia sektora dopravy je obzvlášť po schválení lisabonskej agendy v roku 2000 jedným z hlavných cieľov Európskej únie a jej členských štátov.

| (2) | Obzvlášť dopravná politika predstavuje prioritu komisie pre politiku súdržnosti a aj Výboru regiónov tak, ako na to poukazujú mnohé stanoviská – predovšetkým od pána Lambertiho, k prvému návrhu smernice pre prístavné služby. Výbor vyzdvihuje základný prínos európskej dopravnej politiky pre vytvorenie súdržnosti v rozšírenej a rôznorodej Európe. |
| --- | --- |

(2)

Obzvlášť dopravná politika predstavuje prioritu komisie pre politiku súdržnosti a aj Výboru regiónov tak, ako na to poukazujú mnohé stanoviská – predovšetkým od pána Lambertiho, k prvému návrhu smernice pre prístavné služby. Výbor vyzdvihuje základný prínos európskej dopravnej politiky pre vytvorenie súdržnosti v rozšírenej a rôznorodej Európe.

| (3) | Európska únia bude v nasledujúcich rokoch konfrontovaná so značným rastom dopytu po dopravných službách. Toto stupňovanie, ktoré je okrem iného odôvodňované hospodárskym rastom, rozšírením Únie a zintenzívnením obchodných vzťahov, sa bude týkať významnou mierou aj nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(3)

Európska únia bude v nasledujúcich rokoch konfrontovaná so značným rastom dopytu po dopravných službách. Toto stupňovanie, ktoré je okrem iného odôvodňované hospodárskym rastom, rozšírením Únie a zintenzívnením obchodných vzťahov, sa bude týkať významnou mierou aj nákladnej dopravy.

| (4) | Vzhľadom na očakávané preťaženie, predovšetkým cestných infraštruktúr, bude potrebné vyvinúť značnú snahu na riadenie dopravných tokov a rozšírenej dopravnej infraštruktúry. Námornej doprave, ktorá neškodí životnému prostrediu, bude prislúchať centrálna úloha, pretože má potenciálne kapacity na presun nákladnej dopravy z ciest a môže prispieť ku trvalo udržateľnejšiemu vývoju dopravy. Budovanie a rozšírenie efektívnych intermodálnych dopravných sietí sa výrazne odrazí na pobrežných, prístavných a priliehajúcich regiónoch a tým pádom aj na tamojšom prístavnom hospodárstve a na podnikoch, ktoré sú zapojené do námornej dopravy. Dá sa predpokladať, že tento pozitívny účinok na celý vnútorný trh sa prejaví, okrem iného, výrazne v oblasti Baltického mora. |
| --- | --- |

(4)

Vzhľadom na očakávané preťaženie, predovšetkým cestných infraštruktúr, bude potrebné vyvinúť značnú snahu na riadenie dopravných tokov a rozšírenej dopravnej infraštruktúry. Námornej doprave, ktorá neškodí životnému prostrediu, bude prislúchať centrálna úloha, pretože má potenciálne kapacity na presun nákladnej dopravy z ciest a môže prispieť ku trvalo udržateľnejšiemu vývoju dopravy. Budovanie a rozšírenie efektívnych intermodálnych dopravných sietí sa výrazne odrazí na pobrežných, prístavných a priliehajúcich regiónoch a tým pádom aj na tamojšom prístavnom hospodárstve a na podnikoch, ktoré sú zapojené do námornej dopravy. Dá sa predpokladať, že tento pozitívny účinok na celý vnútorný trh sa prejaví, okrem iného, výrazne v oblasti Baltického mora.

| (5) | Efektívne dopravné systémy sú predpokladom pre medzinárodnú konkurencieschopnosť Európy. Je potrebné vytvoriť spoľahlivé rámcové väzby, ktoré vytvoria podnety pre ďalšie zintenzívnenie investícií v dopravnom sektore. Pritom musí európske právo zodpovedať zásadám efektívnej konkurencie a voľnému prístupu na trh, ale aj požiadavkám bezpečnosti investícií, primeraným bezpečnostným predpisom, sociálne akceptovateľným pracovným podmienkam a vysokým štandardom ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

(5)

Efektívne dopravné systémy sú predpokladom pre medzinárodnú konkurencieschopnosť Európy. Je potrebné vytvoriť spoľahlivé rámcové väzby, ktoré vytvoria podnety pre ďalšie zintenzívnenie investícií v dopravnom sektore. Pritom musí európske právo zodpovedať zásadám efektívnej konkurencie a voľnému prístupu na trh, ale aj požiadavkám bezpečnosti investícií, primeraným bezpečnostným predpisom, sociálne akceptovateľným pracovným podmienkam a vysokým štandardom ochrany životného prostredia.

| (6) | V porovnaní so severnou Amerikou a Áziou sú náklady spojené s prístavnou prekládkou v Európe oveľa nižšie a preto je nevyhnutné prediskutovať opatrenia, ktoré povedú ku zvýšeniu konkurencieschopnosti a efektívnosti v prístavoch na základe analýzy nedostatkov súčasného stavu. Táto analýza nebola ale doteraz predložená. |
| --- | --- |

(6)

V porovnaní so severnou Amerikou a Áziou sú náklady spojené s prístavnou prekládkou v Európe oveľa nižšie a preto je nevyhnutné prediskutovať opatrenia, ktoré povedú ku zvýšeniu konkurencieschopnosti a efektívnosti v prístavoch na základe analýzy nedostatkov súčasného stavu. Táto analýza nebola ale doteraz predložená.

| (7) | Pritom je potrebné poukázať na to, že v posledných desaťročiach vznikli predovšetkým v prístavoch, ale aj v oblasti námornej dopravy fungujúce komplexné štruktúry. To prispelo k tomu, že mnohé firmy, ktoré sídlia resp. vykonávajú svoju činnosť v Európskej únii a jej prístavoch, patria v súčasnosti medzi celosvetovo najziskovejšie a najkonkurencieschopnejšie. Zmeny právnych rámcových podmienok by mali preto zohľadňovať aj ich dosah na vzájomnú závislosť v rámci sektoru dopravy resp. medzi týmto a ostatným hospodárskym dianím. Komplexnosť týchto štruktúr je akceptovaná Komisiou tým spôsobom, že jej priznáva značné finančné výdavky na to, aby mohli byť vybudované fungujúce a konkurencieschopné dopravné systémy ako je „námorná doprava na krátke vzdialenosti“ a „morské diaľnice“. |
| --- | --- |

(7)

Pritom je potrebné poukázať na to, že v posledných desaťročiach vznikli predovšetkým v prístavoch, ale aj v oblasti námornej dopravy fungujúce komplexné štruktúry. To prispelo k tomu, že mnohé firmy, ktoré sídlia resp. vykonávajú svoju činnosť v Európskej únii a jej prístavoch, patria v súčasnosti medzi celosvetovo najziskovejšie a najkonkurencieschopnejšie. Zmeny právnych rámcových podmienok by mali preto zohľadňovať aj ich dosah na vzájomnú závislosť v rámci sektoru dopravy resp. medzi týmto a ostatným hospodárskym dianím. Komplexnosť týchto štruktúr je akceptovaná Komisiou tým spôsobom, že jej priznáva značné finančné výdavky na to, aby mohli byť vybudované fungujúce a konkurencieschopné dopravné systémy ako je „námorná doprava na krátke vzdialenosti“ a „morské diaľnice“.

| (8) | K nepochybne potrebnej deregulácii v oblasti námornej dopravy a prístavných služieb je treba pristupovať citlivo. Zodpovedajúce prechodné regulácie by sa mali snažiť, aby nedošlo – aj zo zamestnanecko-politických dôvodov – ku prechodnému znevýhodneniu firiem sídliacich resp. činných v Európe oproti ostatným účastníkom na svetovom trhu, a aby sa zabránilo vzniku rozruchu v rámci Európskej únie. |
| --- | --- |

(8)

K nepochybne potrebnej deregulácii v oblasti námornej dopravy a prístavných služieb je treba pristupovať citlivo. Zodpovedajúce prechodné regulácie by sa mali snažiť, aby nedošlo – aj zo zamestnanecko-politických dôvodov – ku prechodnému znevýhodneniu firiem sídliacich resp. činných v Európe oproti ostatným účastníkom na svetovom trhu, a aby sa zabránilo vzniku rozruchu v rámci Európskej únie.

| (9) | V celosvetovom porovnaní sa dá zistiť, že v prípade námornej dopravy, tak aj pre prístavné služby platia nanajvýš rozdielne konkurenčno-politické a právne rámcové podmienky. Za účelom minimalizovania možných krátkodobých negatívnych vplyvov liberalizácie by sa mali zaviesť doplňujúce opatrenia zamestnaneckej politiky, |
| --- | --- |

(9)

V celosvetovom porovnaní sa dá zistiť, že v prípade námornej dopravy, tak aj pre prístavné služby platia nanajvýš rozdielne konkurenčno-politické a právne rámcové podmienky. Za účelom minimalizovania možných krátkodobých negatívnych vplyvov liberalizácie by sa mali zaviesť doplňujúce opatrenia zamestnaneckej politiky,

prijal na svojom 59. plenárnom zasadnutí 13. a 14. apríla 2005 (schôdza z 13. apríla 2005) nasledujúce stanovisko:

I.   Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe na trh s prístavnými službami

1.   Všeobecné poznámky Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV,

| 1.1 | hodnotí pozitívne, že Komisia má v úmysle vytvoriť špeciálny komunitárny rámec pre prístavné služby. Toto platí o to viac vzhľadom na skutočnosť, že 20 z 25 členských štátov má prístavy; |
| --- | --- |

1.1

hodnotí pozitívne, že Komisia má v úmysle vytvoriť špeciálny komunitárny rámec pre prístavné služby. Toto platí o to viac vzhľadom na skutočnosť, že 20 z 25 členských štátov má prístavy;

| 1.2 | víta skutočnosť, že v návrhu smernice Komisia uvádza ako základné ciele zabezpečenie konkurencieschopnosti a efektívnosti v sektore prístavov. Pokiaľ sa v tejto oblasti prejaví neefektívnosť, k dosiahnutiu cieľa môžu dopomôcť nástroje ako liberalizácia, voľný prístup na trh a transparentnosť; |
| --- | --- |

1.2

víta skutočnosť, že v návrhu smernice Komisia uvádza ako základné ciele zabezpečenie konkurencieschopnosti a efektívnosti v sektore prístavov. Pokiaľ sa v tejto oblasti prejaví neefektívnosť, k dosiahnutiu cieľa môžu dopomôcť nástroje ako liberalizácia, voľný prístup na trh a transparentnosť;

| 1.3 | súhlasí s Komisiou v tom, že popri uplatňovaní smernice transparentnosti voči prístavným firmám je potrebné prijať jasnejšiu a transparentnejšiu, ale aj flexibilnejšiu pomocnú smernicu pre prístavné investície, aby mohla byť hospodárska súťaž v prístavnom sektore naďalej čestná a efektívna; |
| --- | --- |

1.3

súhlasí s Komisiou v tom, že popri uplatňovaní smernice transparentnosti voči prístavným firmám je potrebné prijať jasnejšiu a transparentnejšiu, ale aj flexibilnejšiu pomocnú smernicu pre prístavné investície, aby mohla byť hospodárska súťaž v prístavnom sektore naďalej čestná a efektívna;

| 1.4 | víta skutočnosť, že Komisia povoľuje prístavom vo verejnom vlastníctve ponúkať prístavné služby na podporu účinnej súťaže; |
| --- | --- |

1.4

víta skutočnosť, že Komisia povoľuje prístavom vo verejnom vlastníctve ponúkať prístavné služby na podporu účinnej súťaže;

| 1.5 | ľutuje, že Komisia bez vykonania potrebnej analýzy a s krátkym časovým odstupom po prvom nevydarenom pokuse o získanie podpory pre svoje návrhy predkladá ďalší návrh smernice, ktorý obsahuje množstvo obmedzujúcich ustanovení v dôležitých oblastiach regulácie. Nový návrh smernice obsahuje vysoký počet zmien a doplnení, ktoré sa zakladajú z veľkej časti na prvom návrhu, ktorý bol Radou a Európskym parlamentom odmietnutý a sčasti výrazne zaostáva za výsledkami priebehu sprostredkovania; |
| --- | --- |

1.5

ľutuje, že Komisia bez vykonania potrebnej analýzy a s krátkym časovým odstupom po prvom nevydarenom pokuse o získanie podpory pre svoje návrhy predkladá ďalší návrh smernice, ktorý obsahuje množstvo obmedzujúcich ustanovení v dôležitých oblastiach regulácie. Nový návrh smernice obsahuje vysoký počet zmien a doplnení, ktoré sa zakladajú z veľkej časti na prvom návrhu, ktorý bol Radou a Európskym parlamentom odmietnutý a sčasti výrazne zaostáva za výsledkami priebehu sprostredkovania;

| 1.6 | s poľutovaním konštatuje nedostatočné zohľadnenie prevládajúcej štruktúry trhu európskych prístavov a prístavných služieb. V skutočnosti existuje vysoká konkurencia medzi jednotlivými európskymi prístavmi, ktorá vedie k tomu, že sa môžu v európskej konkurencii presadiť len efektívne a cenovo výhodné prístavy; |
| --- | --- |

1.6

s poľutovaním konštatuje nedostatočné zohľadnenie prevládajúcej štruktúry trhu európskych prístavov a prístavných služieb. V skutočnosti existuje vysoká konkurencia medzi jednotlivými európskymi prístavmi, ktorá vedie k tomu, že sa môžu v európskej konkurencii presadiť len efektívne a cenovo výhodné prístavy;

| 1.7 | konštatuje, že v dôsledku intenzívneho konkurenčného boja medzi prístavmi sa v rámci prístavov budú môcť presadiť iba tie služby, ktoré používajú efektívne a cenovo výhodné metódy produkcie. Keďže neefektívni prevádzkovatelia prístavných služieb negatívne prispievajú ku výkonnosti celého prístavu, sú títo konkurenciou medzi prístavmi nútení zvyšovať ich produktivitu; |
| --- | --- |

1.7

konštatuje, že v dôsledku intenzívneho konkurenčného boja medzi prístavmi sa v rámci prístavov budú môcť presadiť iba tie služby, ktoré používajú efektívne a cenovo výhodné metódy produkcie. Keďže neefektívni prevádzkovatelia prístavných služieb negatívne prispievajú ku výkonnosti celého prístavu, sú títo konkurenciou medzi prístavmi nútení zvyšovať ich produktivitu;

| 1.8 | vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným zohľadnením skutočnosti, že sa súťaž neobmedzuje iba na činnosti v prístave, ale že konkurujú medzi sebou celé dopravné reťazce. Zásah do jednej zložky týchto reťazcov – a to prístavov – má účinky na celý logistický reťazec vo vnútrozemskej doprave. V skutočnosti riadi nový návrh preto omnoho viac ako len prístup ku prístavným službám. Dôsledky tohto vplyvu pre oblasť logistiky sa preto nedajú vylúčiť; |
| --- | --- |

1.8

vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným zohľadnením skutočnosti, že sa súťaž neobmedzuje iba na činnosti v prístave, ale že konkurujú medzi sebou celé dopravné reťazce. Zásah do jednej zložky týchto reťazcov – a to prístavov – má účinky na celý logistický reťazec vo vnútrozemskej doprave. V skutočnosti riadi nový návrh preto omnoho viac ako len prístup ku prístavným službám. Dôsledky tohto vplyvu pre oblasť logistiky sa preto nedajú vylúčiť;

| 1.9 | sa obáva zníženia počtu aktívnych prevádzkovateľov prístavných služieb v Európe, pokiaľ by bol implementovaný návrh smernice v predloženej forme. Nedá sa vylúčiť, že sa niektorí poskytovatelia služieb z prístavov mimo Európskej únie, ktorí si na ich monopolných domácich trhoch nahospodárili vysoké rendity, budú tlačiť do kľúčových prístavov Európy a budú sa môcť presadiť vo výberových konaniach vďaka vysokým finančným ponukám. Toto platí predovšetkým, pokiaľ predstavuje výška ponuky jediné alebo rozhodujúce kritérium výberu. Tým budú značne ohrozené súčasné štruktúry európskeho prístavného hospodárstva, ktoré sa vyznačujú množstvom verejných a súkromných prevádzkovateľov terminálov. Pokiaľ by mal malý počet prevádzkovateľov terminálov týmto spôsobom na seba nakoncentrovať značný podiel trhu v obrate prístavu, vzniknú aj v Európe monopolné štruktúry, ktoré sú nezlúčiteľné s cieľom dosiahnutia väčšej konkurencie; |
| --- | --- |

1.9

sa obáva zníženia počtu aktívnych prevádzkovateľov prístavných služieb v Európe, pokiaľ by bol implementovaný návrh smernice v predloženej forme. Nedá sa vylúčiť, že sa niektorí poskytovatelia služieb z prístavov mimo Európskej únie, ktorí si na ich monopolných domácich trhoch nahospodárili vysoké rendity, budú tlačiť do kľúčových prístavov Európy a budú sa môcť presadiť vo výberových konaniach vďaka vysokým finančným ponukám. Toto platí predovšetkým, pokiaľ predstavuje výška ponuky jediné alebo rozhodujúce kritérium výberu. Tým budú značne ohrozené súčasné štruktúry európskeho prístavného hospodárstva, ktoré sa vyznačujú množstvom verejných a súkromných prevádzkovateľov terminálov. Pokiaľ by mal malý počet prevádzkovateľov terminálov týmto spôsobom na seba nakoncentrovať značný podiel trhu v obrate prístavu, vzniknú aj v Európe monopolné štruktúry, ktoré sú nezlúčiteľné s cieľom dosiahnutia väčšej konkurencie;

| 1.10 | sa obáva ďalšieho zníženia investícií poskytovateľov prístavných služieb. Smernica vytvára neistoty ohľadne zmluvných dôb a odškodnení, ktoré vedú ku značnému zníženiu očakávaných amortizačných tržieb. Naďalej budú vznikať kvôli týmto neistotám stúpajúce náklady spojené s prefinancovaním investícií, pretože bankový sektor bude na základe Bazilejských kritérií II viac zohľadňovať zodpovedajúce riziká. Iba tieto dva dôsledky smernice majú za následok značné zníženie investičných stimulov; |
| --- | --- |

1.10

sa obáva ďalšieho zníženia investícií poskytovateľov prístavných služieb. Smernica vytvára neistoty ohľadne zmluvných dôb a odškodnení, ktoré vedú ku značnému zníženiu očakávaných amortizačných tržieb. Naďalej budú vznikať kvôli týmto neistotám stúpajúce náklady spojené s prefinancovaním investícií, pretože bankový sektor bude na základe Bazilejských kritérií II viac zohľadňovať zodpovedajúce riziká. Iba tieto dva dôsledky smernice majú za následok značné zníženie investičných stimulov;

| 1.11 | poukazuje na porušenie princípu subsidiarity zakotveného v článku 5 Zmluvy o ES ako aj princípu proporcionality, pretože smernica iba veľmi nedostatočne zohľadňuje, že už existuje liberalizovaný konkurenčný boj medzi európskymi prístavmi na úrovni členských štátov. Preto nie sú tieto ustanovenia navrhované v smernici v uvedenej forme a dosahu potrebné; |
| --- | --- |

1.11

poukazuje na porušenie princípu subsidiarity zakotveného v článku 5 Zmluvy o ES ako aj princípu proporcionality, pretože smernica iba veľmi nedostatočne zohľadňuje, že už existuje liberalizovaný konkurenčný boj medzi európskymi prístavmi na úrovni členských štátov. Preto nie sú tieto ustanovenia navrhované v smernici v uvedenej forme a dosahu potrebné;

| 1.12 | sa obáva, že opatrenia, ktoré sú v smernici navrhnuté, nezabezpečia splnenie Komisiou požadovaných cieľov a obáva sa, že budú viac sťažené podmienky pre súčasný trend značného stúpania rastu a efektívnosti európskych prístavov a prístavných služieb; |
| --- | --- |

1.12

sa obáva, že opatrenia, ktoré sú v smernici navrhnuté, nezabezpečia splnenie Komisiou požadovaných cieľov a obáva sa, že budú viac sťažené podmienky pre súčasný trend značného stúpania rastu a efektívnosti európskych prístavov a prístavných služieb;

| 1.13 | zastáva názor, že by sa možnosť prístavu, aby sám poskytoval prístavné služby, nemala obmedzovať na určité situácie, ale aby bola daná všeobecne. Zodpovedný úrad by mal stále pracovať na tom, aby existovala možnosť voľby medzi viacerými poskytovateľmi prístavných služieb; |
| --- | --- |

1.13

zastáva názor, že by sa možnosť prístavu, aby sám poskytoval prístavné služby, nemala obmedzovať na určité situácie, ale aby bola daná všeobecne. Zodpovedný úrad by mal stále pracovať na tom, aby existovala možnosť voľby medzi viacerými poskytovateľmi prístavných služieb;

| 1.14 | by chcel dodať, že existujú kvalitatívne rozdiely v rôznych jazykových verziách uvedeného návrhu smernice, ktoré sťažujú hodnotenie tohto dokumentu. |
| --- | --- |

1.14

by chcel dodať, že existujú kvalitatívne rozdiely v rôznych jazykových verziách uvedeného návrhu smernice, ktoré sťažujú hodnotenie tohto dokumentu.

Jednotlivé aspekty návrhu smernice

VÝBOR REGIÓNOV,

| 1.15 | sa obáva enormnej byrokracie, ktorá vyplynie pre správy prístavov z navrhovaných požiadaviek v rámci povinného získavania povolení, ktorá odporuje cieľom „liberalizačnej“ smernice. V návrhu sa predpokladá, že všetky prístavné služby obsiahnuté v smernici (technicko-námornícke služby ako navigácia, ťahanie a priväzovanie, všetky činnosti prekládky nákladov ako aj služby cestujúcim) si budú v budúcnosti vyžadovať povolenie. Táto požiadavka sa vzťahuje aj na prístavné služby, ktoré mohli byť doteraz vykonávané bez povolenia. V budúcnosti by muselo byť správami prístavov vystavených omnoho viac povolení ako doteraz, pretože napr. aj vlastníci pozemkov, ktorí prevádzkujú prístavné služby na vlastnom pozemku budú potrebovať povolenie. Samoprevádzkovatelia by potrebovali povolenie, ktoré síce môže byť udelené bez obmedzenia, ale bude platiť iba dovtedy, dokým bude samoprevádzkovateľ spĺňať kritéria pre jeho udelenie. Správa prístavu by bola preto povinná kontrolovať povolenia. Okrem dodržania kritérií zadávania by museli byť napr. prešetrené predpisy zamestnanosti a sociálne predpisy, čo je zásadne úlohou sociálnych partnerov. V niektorých prípadoch by tieto povinnosti mohli celkovo prekročiť aj kapacity správy prístavu; |
| --- | --- |

1.15

sa obáva enormnej byrokracie, ktorá vyplynie pre správy prístavov z navrhovaných požiadaviek v rámci povinného získavania povolení, ktorá odporuje cieľom „liberalizačnej“ smernice. V návrhu sa predpokladá, že všetky prístavné služby obsiahnuté v smernici (technicko-námornícke služby ako navigácia, ťahanie a priväzovanie, všetky činnosti prekládky nákladov ako aj služby cestujúcim) si budú v budúcnosti vyžadovať povolenie. Táto požiadavka sa vzťahuje aj na prístavné služby, ktoré mohli byť doteraz vykonávané bez povolenia. V budúcnosti by muselo byť správami prístavov vystavených omnoho viac povolení ako doteraz, pretože napr. aj vlastníci pozemkov, ktorí prevádzkujú prístavné služby na vlastnom pozemku budú potrebovať povolenie. Samoprevádzkovatelia by potrebovali povolenie, ktoré síce môže byť udelené bez obmedzenia, ale bude platiť iba dovtedy, dokým bude samoprevádzkovateľ spĺňať kritéria pre jeho udelenie. Správa prístavu by bola preto povinná kontrolovať povolenia. Okrem dodržania kritérií zadávania by museli byť napr. prešetrené predpisy zamestnanosti a sociálne predpisy, čo je zásadne úlohou sociálnych partnerov. V niektorých prípadoch by tieto povinnosti mohli celkovo prekročiť aj kapacity správy prístavu;

| 1.16 | domnieva sa, že navrhované povinné získavanie povolení môže porušiť vlastnícke práva vlastníkov pozemkov a môže byť nezlučiteľné s čl. 295 Zmluvy o ES, podľa ktorého majú ostať vlastnícke práva v členských štátoch nedotknuté. Pokiaľ nedostane vlastník povolenie pre vlastnú prístavnú plochu v rámci výberového konania, ale ho dostane tretia osoba, nesmel by už viac poskytovať na svojom vlastnom pozemku prístavné služby. Správa prístavu by na druhej strane nemala, keďže nie je vlastníkom pozemku, prístup na prístavnú plochu a tým pádom by nemohla uzatvárať nájomné zmluvy s tretími osobami bez súhlasu vlastníka. Predovšetkým nemôže vlastníka nútiť uzavrieť z jeho strany zmluvu s treťou osobou, ktorá dostala povolenie. Udelené povolenie by tým pádom bolo zbytočné; |
| --- | --- |

1.16

domnieva sa, že navrhované povinné získavanie povolení môže porušiť vlastnícke práva vlastníkov pozemkov a môže byť nezlučiteľné s čl. 295 Zmluvy o ES, podľa ktorého majú ostať vlastnícke práva v členských štátoch nedotknuté. Pokiaľ nedostane vlastník povolenie pre vlastnú prístavnú plochu v rámci výberového konania, ale ho dostane tretia osoba, nesmel by už viac poskytovať na svojom vlastnom pozemku prístavné služby. Správa prístavu by na druhej strane nemala, keďže nie je vlastníkom pozemku, prístup na prístavnú plochu a tým pádom by nemohla uzatvárať nájomné zmluvy s tretími osobami bez súhlasu vlastníka. Predovšetkým nemôže vlastníka nútiť uzavrieť z jeho strany zmluvu s treťou osobou, ktorá dostala povolenie. Udelené povolenie by tým pádom bolo zbytočné;

| 1.17 | upozorňuje, že by mohli v rámci navrhovaného výberového konania vzniknúť komplikácie. V prípadoch stanovenia obmedzení by sa podľa návrhu smernice mali uznávať iba také povolenia, ktoré boli udelené vo výberovom konaní. Všetky povolenia, ktoré boli naproti tomu udelené ešte podľa súčasného právneho stavu, by tým pádom stratili svoju platnosť. Na základe tejto spätnej účinnosti nového právneho aktu by boli správy prístavov povinné všetky, aj existujúce povolenia, po vstúpení smernice do platnosti v rámci výberového konania vydať nanovo; |
| --- | --- |

1.17

upozorňuje, že by mohli v rámci navrhovaného výberového konania vzniknúť komplikácie. V prípadoch stanovenia obmedzení by sa podľa návrhu smernice mali uznávať iba také povolenia, ktoré boli udelené vo výberovom konaní. Všetky povolenia, ktoré boli naproti tomu udelené ešte podľa súčasného právneho stavu, by tým pádom stratili svoju platnosť. Na základe tejto spätnej účinnosti nového právneho aktu by boli správy prístavov povinné všetky, aj existujúce povolenia, po vstúpení smernice do platnosti v rámci výberového konania vydať nanovo;

| 1.18 | vidí riziko deformovania hospodárskej súťaže vo výhradnej kompetencii členských štátov samostatne stanovovať predpisy pre výpočet odškodnenia za zvyškovú hodnotu podniku. Tak by bolo napr. možné pri výpočte odškodnenia predvídať (skryté) dodatočné zrážky z nájmu pozemku. Zásada obsiahnutá v návrhu smernice, podľa ktorej sa má odškodňovanie riadiť jasnými, vopred stanovenými pravidlami, preto nedostatočne upresňuje požiadavky kladené na pravidlá jednotlivých štátov pre výpočet. Na druhej strane musí každá právna norma Spoločenstva zohľadniť rozdiely medzi príslušnými národnými právnymi predpismi pre odpisy a daňovo-právnymi systémami členských štátov, aby zase ona neviedla k deformovaniu hospodárskej súťaže. Podľa týchto zásad by mohlo európske nariadenie napr. záväzne predpísať uplatňovanie všeobecne platných národných právnych predpisov pre odpisy. Výnimky by boli možné len z vecne oprávnených dôvodov. Ďalej by sa v záujme väčšej transparentnosti mali predpisy pre výpočet povinne zverejňovať alebo aspoň ohlasovať Komisii; |
| --- | --- |

1.18

vidí riziko deformovania hospodárskej súťaže vo výhradnej kompetencii členských štátov samostatne stanovovať predpisy pre výpočet odškodnenia za zvyškovú hodnotu podniku. Tak by bolo napr. možné pri výpočte odškodnenia predvídať (skryté) dodatočné zrážky z nájmu pozemku. Zásada obsiahnutá v návrhu smernice, podľa ktorej sa má odškodňovanie riadiť jasnými, vopred stanovenými pravidlami, preto nedostatočne upresňuje požiadavky kladené na pravidlá jednotlivých štátov pre výpočet. Na druhej strane musí každá právna norma Spoločenstva zohľadniť rozdiely medzi príslušnými národnými právnymi predpismi pre odpisy a daňovo-právnymi systémami členských štátov, aby zase ona neviedla k deformovaniu hospodárskej súťaže. Podľa týchto zásad by mohlo európske nariadenie napr. záväzne predpísať uplatňovanie všeobecne platných národných právnych predpisov pre odpisy. Výnimky by boli možné len z vecne oprávnených dôvodov. Ďalej by sa v záujme väčšej transparentnosti mali predpisy pre výpočet povinne zverejňovať alebo aspoň ohlasovať Komisii;

| 1.19 | sa obáva, že viaceré ustanovenia obsiahnuté v návrhu smernice povedú k zníženiu investícií. Ide konkrétne o nasledujúce ustanovenia:






  a) | nové kratšie doby platnosti povolení sa neorientujú podľa doby potrebnej na amortizáciu. Táto príliš krátka doba platnosti bude viesť ku tomu, že sa niektoré dlhodobé investície buď vôbec neoplatia, alebo že dôjde ku zvýšeniu doteraz medzinárodne porovnateľne výhodných cien, kvôli dosiahnutiu rýchlejšej amortizácie; |
| --- | --- | --- |

1.19

sa obáva, že viaceré ustanovenia obsiahnuté v návrhu smernice povedú k zníženiu investícií. Ide konkrétne o nasledujúce ustanovenia:

a)

nové kratšie doby platnosti povolení sa neorientujú podľa doby potrebnej na amortizáciu. Táto príliš krátka doba platnosti bude viesť ku tomu, že sa niektoré dlhodobé investície buď vôbec neoplatia, alebo že dôjde ku zvýšeniu doteraz medzinárodne porovnateľne výhodných cien, kvôli dosiahnutiu rýchlejšej amortizácie;

| b) | návrh smernice neobsahuje žiadnu možnosť predĺženia pre už udelené povolenia. Podľa návrhu už nemôžu byť povolenia predlžované bez toho, aby sa usporiadalo nové výberové konanie, pri ktorom hrozí nebezpečenstvo straty povolenia. Za týchto okolností budú dlhodobé investície pravdepodobne realizované iba na začiatku doby platnosti povolenia. V ďalšom období sa ochota investovania znižuje postupne so skrátením zostávajúcej doby platnosti, |
| --- | --- |

b)

návrh smernice neobsahuje žiadnu možnosť predĺženia pre už udelené povolenia. Podľa návrhu už nemôžu byť povolenia predlžované bez toho, aby sa usporiadalo nové výberové konanie, pri ktorom hrozí nebezpečenstvo straty povolenia. Za týchto okolností budú dlhodobé investície pravdepodobne realizované iba na začiatku doby platnosti povolenia. V ďalšom období sa ochota investovania znižuje postupne so skrátením zostávajúcej doby platnosti,

| c) | navrhované pravidlá odškodnenia sú nedostačujúce. Investície do moderných technických zariadení vyžadujú okrem použitia kapitálu aj značné náklady na školenie spolupracovníkov a prispôsobenie prevádzkových postupov. Efektívny priebeh si vyžaduje značné zdroje pre vytvorenie správnej pozície pre podniky v rámci diferencovanej siete transportného reťazca. Nezohľadnenie týchto nákladov pri odškodnení znižuje už v štádiu vypracovania investičného plánu očakávania ziskovosti. Dôsledkom týchto opatrení bude zníženie alebo úplné zastavenie investícií; |
| --- | --- |

c)

navrhované pravidlá odškodnenia sú nedostačujúce. Investície do moderných technických zariadení vyžadujú okrem použitia kapitálu aj značné náklady na školenie spolupracovníkov a prispôsobenie prevádzkových postupov. Efektívny priebeh si vyžaduje značné zdroje pre vytvorenie správnej pozície pre podniky v rámci diferencovanej siete transportného reťazca. Nezohľadnenie týchto nákladov pri odškodnení znižuje už v štádiu vypracovania investičného plánu očakávania ziskovosti. Dôsledkom týchto opatrení bude zníženie alebo úplné zastavenie investícií;

| 1.20 | upozorňuje, že chýbajúce prechodné predpisy spôsobia značnú právnu neistotu pre momentálne činných poskytovateľov prístavných služieb. Firmy, ktoré sú už na trhu aktívne sa nemôžu spoľahnúť na to, že budú aj v budúcnosti činné v doterajšom rozsahu. Pokiaľ bude chcieť v budúcnosti vstúpiť na trh nový poskytovateľ prístavných služieb a pokiaľ bude podriadený obmedzeniam, budú sa na výberové konanie musieť dostaviť aj udomácnení poskytovatelia prístavných služieb, pričom im hrozí riziko straty povolenia. Na jednej strane je tým pádom otrasená dôvera k existujúcim zmluvám, na druhej strane vedie neistota o ďalšom trvaní povolení ku značnému zníženiu pripravenosti investovať. Pri jednostrannom zásahu do platných zmlúv hrozí okrem toho nebezpečenstvo značných žiadostí o odškodnenie; |
| --- | --- |

1.20

upozorňuje, že chýbajúce prechodné predpisy spôsobia značnú právnu neistotu pre momentálne činných poskytovateľov prístavných služieb. Firmy, ktoré sú už na trhu aktívne sa nemôžu spoľahnúť na to, že budú aj v budúcnosti činné v doterajšom rozsahu. Pokiaľ bude chcieť v budúcnosti vstúpiť na trh nový poskytovateľ prístavných služieb a pokiaľ bude podriadený obmedzeniam, budú sa na výberové konanie musieť dostaviť aj udomácnení poskytovatelia prístavných služieb, pričom im hrozí riziko straty povolenia. Na jednej strane je tým pádom otrasená dôvera k existujúcim zmluvám, na druhej strane vedie neistota o ďalšom trvaní povolení ku značnému zníženiu pripravenosti investovať. Pri jednostrannom zásahu do platných zmlúv hrozí okrem toho nebezpečenstvo značných žiadostí o odškodnenie;

| 1.21 | predpovedá zníženie atraktivity európskych prístavov pre výletné lode, ktoré spôsobia obmedzenia uvalené pri vlastnom vypravovaní lodí. Podľa návrhu smernice by bolo povolené vlastné vypravenie lode pomocou vlastného palubného personálu iba pre námorné plavby na krátke vzdialenosti a námorné diaľnice. Medzinárodné výletné lode pre okružné plavby by potom neboli oprávnené vykonávať palubné kontroly pomocou vlastného palubného personálu; |
| --- | --- |

1.21

predpovedá zníženie atraktivity európskych prístavov pre výletné lode, ktoré spôsobia obmedzenia uvalené pri vlastnom vypravovaní lodí. Podľa návrhu smernice by bolo povolené vlastné vypravenie lode pomocou vlastného palubného personálu iba pre námorné plavby na krátke vzdialenosti a námorné diaľnice. Medzinárodné výletné lode pre okružné plavby by potom neboli oprávnené vykonávať palubné kontroly pomocou vlastného palubného personálu;

| 1.22 | obáva sa, že navrhované opatrenie, podľa ktorého by sa pri vypravovaní lodí využíval vlastný pozemný personál povedie k sociálnemu dumpingu, zníženiu kvality a produktivity prístavných služieb ako aj k porušovaniu technických a politických bezpečnostných požiadaviek (ISPS). Okrem toho by Komisiou vypracovaný systém výberových konaní unikol svojmu účinku tým spôsobom, že by prekládkové firmy síce dostali povolenie na prekládkovú činnosť, ale fakticky by ho nemohli využiť, lebo by lodiarske spoločnosti vykonávali vlastné vypravovanie; |
| --- | --- |

1.22

obáva sa, že navrhované opatrenie, podľa ktorého by sa pri vypravovaní lodí využíval vlastný pozemný personál povedie k sociálnemu dumpingu, zníženiu kvality a produktivity prístavných služieb ako aj k porušovaniu technických a politických bezpečnostných požiadaviek (ISPS). Okrem toho by Komisiou vypracovaný systém výberových konaní unikol svojmu účinku tým spôsobom, že by prekládkové firmy síce dostali povolenie na prekládkovú činnosť, ale fakticky by ho nemohli využiť, lebo by lodiarske spoločnosti vykonávali vlastné vypravovanie;

| 1.23 | víta flexibilitu ustanovení týkajúcich sa navigačných služieb, ktoré umožňujú členským štátom prispôsobiť národné predpoklady pre povolenie a voľbu poskytovateľa služby podľa odborných kritérií. Výbor si kladie otázku, či má zmysel povinnosť členských štátov podávať Komisii správy týkajúce sa zlepšenia efektívnosti navigačných služieb, pretože pre navigačné služby – to zdôrazňuje aj samotný návrh smernice – sú rozhodujúcimi kritériá bezpečnosti v námornej doprave a osobná odbornosť. |
| --- | --- |

1.23

víta flexibilitu ustanovení týkajúcich sa navigačných služieb, ktoré umožňujú členským štátom prispôsobiť národné predpoklady pre povolenie a voľbu poskytovateľa služby podľa odborných kritérií. Výbor si kladie otázku, či má zmysel povinnosť členských štátov podávať Komisii správy týkajúce sa zlepšenia efektívnosti navigačných služieb, pretože pre navigačné služby – to zdôrazňuje aj samotný návrh smernice – sú rozhodujúcimi kritériá bezpečnosti v námornej doprave a osobná odbornosť.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV,

| 2.1 | je toho názoru, že smernica by sa nemala schvaľovať v jej súčasnom znení, pretože nepodporuje konkurenciu v sektore prístavov, ale vytvára predpisy, ktoré sú čiastočne zbytočné alebo neadekvátne a ktoré škodia záujmom malých a stredných poskytovateľov prístavných služieb a nadŕža sociálnemu dumpingu a tým znižuje výkonnosť a šance v súťaži pre menších poskytovateľov. Prostredníctvom tejto smernice sa nedosiahnu Komisiou stanovené ciele; |
| --- | --- |

2.1

je toho názoru, že smernica by sa nemala schvaľovať v jej súčasnom znení, pretože nepodporuje konkurenciu v sektore prístavov, ale vytvára predpisy, ktoré sú čiastočne zbytočné alebo neadekvátne a ktoré škodia záujmom malých a stredných poskytovateľov prístavných služieb a nadŕža sociálnemu dumpingu a tým znižuje výkonnosť a šance v súťaži pre menších poskytovateľov. Prostredníctvom tejto smernice sa nedosiahnu Komisiou stanovené ciele;

| 2.2 | považuje za nevyhnutné vypracovať diferencovanú analýzu aktuálnej situácie na trhu prístavných služieb, skôr než sa pristúpi k ďalším konzultáciám. Nebezpečenstvu preregulácie trhu s prístavnými službami, čoho dôsledkom by bolo zníženie konkurencie a nižšia efektívnosť sa dá účinne predchádzať iba s detailnými znalosťami slabých stránok významných sektorov trhu európskeho prístavného hospodárstva; |
| --- | --- |

2.2

považuje za nevyhnutné vypracovať diferencovanú analýzu aktuálnej situácie na trhu prístavných služieb, skôr než sa pristúpi k ďalším konzultáciám. Nebezpečenstvu preregulácie trhu s prístavnými službami, čoho dôsledkom by bolo zníženie konkurencie a nižšia efektívnosť sa dá účinne predchádzať iba s detailnými znalosťami slabých stránok významných sektorov trhu európskeho prístavného hospodárstva;

| 2.3 | je presvedčený, že pre zníženie právnej neistoty a z dôvodu ochrany dôvery je potrebná záruka ďalšej existencie pre firmy, ktoré sú už aktívne na trhu. Preto by mali byť aktívne firmy vyňaté z povoľovacej povinnosti na dobu priebehu jestvujúcich zmlúv resp. povolení, alebo by mali mať jestvujúce povolenia platnosť predĺženú na najdlhšiu možnú dobu určenú smernicou. Prinajmenšom by mali byť prechodné lehoty primerané, t.j. mali by byť zodpovedajúco predĺžené podľa objektívnych potrieb príslušných firiem; |
| --- | --- |

2.3

je presvedčený, že pre zníženie právnej neistoty a z dôvodu ochrany dôvery je potrebná záruka ďalšej existencie pre firmy, ktoré sú už aktívne na trhu. Preto by mali byť aktívne firmy vyňaté z povoľovacej povinnosti na dobu priebehu jestvujúcich zmlúv resp. povolení, alebo by mali mať jestvujúce povolenia platnosť predĺženú na najdlhšiu možnú dobu určenú smernicou. Prinajmenšom by mali byť prechodné lehoty primerané, t.j. mali by byť zodpovedajúco predĺžené podľa objektívnych potrieb príslušných firiem;

| 2.4 | domnieva sa, že je potrebné na úrovni členských štátov zaviesť pravidlá odškodnenia, ktoré sa aj po regulárnom uplynutí povolenia riadia podľa rozdielnych národných pravidiel odpisov a súčasne sa uzatvárajú na aktuálnej hodnote firmy pri fiktívnom predpoklade ďalšej platnosti povolenia. Takáto regulácia zohľadňuje tak náklady firiem investičného charakteru na organizáciu, personál a situovanie podniku v rámci transportného reťazca ako aj rozdielne inštitucionálne rámcové podmienky; |
| --- | --- |

2.4

domnieva sa, že je potrebné na úrovni členských štátov zaviesť pravidlá odškodnenia, ktoré sa aj po regulárnom uplynutí povolenia riadia podľa rozdielnych národných pravidiel odpisov a súčasne sa uzatvárajú na aktuálnej hodnote firmy pri fiktívnom predpoklade ďalšej platnosti povolenia. Takáto regulácia zohľadňuje tak náklady firiem investičného charakteru na organizáciu, personál a situovanie podniku v rámci transportného reťazca ako aj rozdielne inštitucionálne rámcové podmienky;

| 2.5 | sa domnieva, že by legislatíva Spoločenstva mala stanovovať, ktoré prvky môžu alebo musia byť zahrnuté do právnych predpisov pre výpočet odškodnenia. Príslušná právna úprava však musí zohľadniť rozdiely medzi jednotlivými národnými právnymi predpismi pre odpisy a daňovo-právnymi systémami členských štátov; |
| --- | --- |

2.5

sa domnieva, že by legislatíva Spoločenstva mala stanovovať, ktoré prvky môžu alebo musia byť zahrnuté do právnych predpisov pre výpočet odškodnenia. Príslušná právna úprava však musí zohľadniť rozdiely medzi jednotlivými národnými právnymi predpismi pre odpisy a daňovo-právnymi systémami členských štátov;

| 2.6 | sa prihovára za to, aby sa doba platnosti povolení orientovala podľa dôb platnosti vykonaných investícií. Okrem toho by mali byť otvorené možnosti na predĺženie v prípade dlhodobých, až počas doby platnosti povolenia vykonaných investícií. Výbor odporúča, aby boli prinajmenšom prijaté ustanovenia lehôt, ktoré sú obsiahnuté v návrhu zmierovacieho výboru Európskeho Parlamentu a Rady pre „Port Package I“ zahrnuté do návrhu smernice; |
| --- | --- |

2.6

sa prihovára za to, aby sa doba platnosti povolení orientovala podľa dôb platnosti vykonaných investícií. Okrem toho by mali byť otvorené možnosti na predĺženie v prípade dlhodobých, až počas doby platnosti povolenia vykonaných investícií. Výbor odporúča, aby boli prinajmenšom prijaté ustanovenia lehôt, ktoré sú obsiahnuté v návrhu zmierovacieho výboru Európskeho Parlamentu a Rady pre „Port Package I“ zahrnuté do návrhu smernice;

| 2.7 | navrhuje nahradiť obvyklú povoľovaciu povinnosť takou povoľovacou povinnosťou, ktorá by sa využívala iba v prípade uvalenia obmedzenia na viacerých poskytovateľov služieb. To by viedlo ku značnému šetreniu finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

2.7

navrhuje nahradiť obvyklú povoľovaciu povinnosť takou povoľovacou povinnosťou, ktorá by sa využívala iba v prípade uvalenia obmedzenia na viacerých poskytovateľov služieb. To by viedlo ku značnému šetreniu finančných prostriedkov;

| 2.8 | považuje za potrebné, aby bolo vlastné vypravovanie obmedzené výlučne na vlastný palubný personál. Pre zabránenie sociálneho dumpingu a z bezpečnostných dôvodov by mali členské štáty obmedziť vlastné vypravovanie lodí na používateľov prístavov, ktorých lode sa plavia pod vlajkou jedného z členských štátov; |
| --- | --- |

2.8

považuje za potrebné, aby bolo vlastné vypravovanie obmedzené výlučne na vlastný palubný personál. Pre zabránenie sociálneho dumpingu a z bezpečnostných dôvodov by mali členské štáty obmedziť vlastné vypravovanie lodí na používateľov prístavov, ktorých lode sa plavia pod vlajkou jedného z členských štátov;

| 2.9 | je tej mienky, že by mala byť priestorová platnosť smernice rozšírená na prístupové vodné cesty ku prístavu. Takisto by mali byť do smernice o námornej plavbe zahrnuté prístupové rieky a kanály, aj pokiaľ nepredstavujú výlučne príjazdové cesty do prístavu. Tento návrh je ale výhradne použiteľný iba ak budú zrealizované ostatné odporúčania Výboru regiónov. Rozšírenie priestorovej oblasti využitia bez zohľadnenia ostatných odporúčaní by naopak popísané problémy zintenzívnilo; |
| --- | --- |

2.9

je tej mienky, že by mala byť priestorová platnosť smernice rozšírená na prístupové vodné cesty ku prístavu. Takisto by mali byť do smernice o námornej plavbe zahrnuté prístupové rieky a kanály, aj pokiaľ nepredstavujú výlučne príjazdové cesty do prístavu. Tento návrh je ale výhradne použiteľný iba ak budú zrealizované ostatné odporúčania Výboru regiónov. Rozšírenie priestorovej oblasti využitia bez zohľadnenia ostatných odporúčaní by naopak popísané problémy zintenzívnilo;

| 2.10 | podporuje dôrazne úmysel Komisie vypracovať transparentné usmernenia týkajúce sa pomoci pre prístavy; |
| --- | --- |

2.10

podporuje dôrazne úmysel Komisie vypracovať transparentné usmernenia týkajúce sa pomoci pre prístavy;

| 2.11 | zastáva názor, že stúpanie výkonnosti prístavov EÚ a zintenzívnenie konkurencie môže byť dosiahnuté iba vtedy, keď budú brané do úvahy odporúčania výboru. |
| --- | --- |

2.11

zastáva názor, že stúpanie výkonnosti prístavov EÚ a zintenzívnenie konkurencie môže byť dosiahnuté iba vtedy, keď budú brané do úvahy odporúčania výboru.

II.   Biela kniha kontroly nariadení (EHS) č. 4056/86 o aplikácii pravidiel konkurencie EÚ v námornej doprave

3.   Všeobecné poznámky Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV,

| 3.1 | sa pochvalne vyjadruje o snahe Komisie vykonať revíziu nariadenia (EHS) č. 4056/86 o aplikácii pravidiel konkurencie EÚ v námornej doprave a pre toto využiť a zainteresovať odborné firmy pre námornú dopravu a ich asociácie; |
| --- | --- |

3.1

sa pochvalne vyjadruje o snahe Komisie vykonať revíziu nariadenia (EHS) č. 4056/86 o aplikácii pravidiel konkurencie EÚ v námornej doprave a pre toto využiť a zainteresovať odborné firmy pre námornú dopravu a ich asociácie;

| 3.2 | súhlasí s Komisiou v tom, že všetky budúce ustanovenia musia úplne a bez výnimky po prechodnej fáze spĺňať normované podmienky tak, ako sú uvedené v čl. 81 ods. 3 Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

3.2

súhlasí s Komisiou v tom, že všetky budúce ustanovenia musia úplne a bez výnimky po prechodnej fáze spĺňať normované podmienky tak, ako sú uvedené v čl. 81 ods. 3 Zmluvy o ES;

| 3.3 | plne súhlasí so snahou Komisie úplne zrušiť výnimky cenových a kvantitatívnych dohôd a ďalších dohôd, ktoré obmedzujú konkurenčný boj; |
| --- | --- |

3.3

plne súhlasí so snahou Komisie úplne zrušiť výnimky cenových a kvantitatívnych dohôd a ďalších dohôd, ktoré obmedzujú konkurenčný boj;

| 3.4 | zhoduje sa s Komisiou na tom, že v nariadení č. 1/2003 môžu byť zrušené konkurenčne právne výnimky pre kabotáž a služby nepravidelných plavieb, pretože v skutočnosti neexistujú závažné dôvody pre udržanie týchto výnimiek. V prospech zrušenia týchto výnimiek okrem toho hovorí aj to, že sa bude týmto spôsobom ihneď pôsobiť proti nerovnoprávnemu konkurenčno-právnemu zaobchádzaniu s európskymi prevádzkovateľmi; |
| --- | --- |

3.4

zhoduje sa s Komisiou na tom, že v nariadení č. 1/2003 môžu byť zrušené konkurenčne právne výnimky pre kabotáž a služby nepravidelných plavieb, pretože v skutočnosti neexistujú závažné dôvody pre udržanie týchto výnimiek. V prospech zrušenia týchto výnimiek okrem toho hovorí aj to, že sa bude týmto spôsobom ihneď pôsobiť proti nerovnoprávnemu konkurenčno-právnemu zaobchádzaniu s európskymi prevádzkovateľmi;

| 3.5 | víta skutočnosť, že sa Komisiou predložená Biela kniha intenzívne zaoberá zlučiteľnosťou existujúcich pravidiel s európskym konkurenčným právom, výbor má ale silný dojem, že súčasné pravidlá nie sú zlučiteľné s čl. 81 ods. 3 Zmluvy o ES, ale napriek tomu by mohlo mať zmysel fundovane podložiť tieto závery Komisie. Tým by mohla Komisia vyhovieť na jednej strane úvahám vysloveným firmami zaoberajúcimi sa námornou plavbou ako aj požiadavkám z čl. 253 Zmluvy o ES; |
| --- | --- |

3.5

víta skutočnosť, že sa Komisiou predložená Biela kniha intenzívne zaoberá zlučiteľnosťou existujúcich pravidiel s európskym konkurenčným právom, výbor má ale silný dojem, že súčasné pravidlá nie sú zlučiteľné s čl. 81 ods. 3 Zmluvy o ES, ale napriek tomu by mohlo mať zmysel fundovane podložiť tieto závery Komisie. Tým by mohla Komisia vyhovieť na jednej strane úvahám vysloveným firmami zaoberajúcimi sa námornou plavbou ako aj požiadavkám z čl. 253 Zmluvy o ES;

| 3.6 | je názoru, že chýba obsiahla analýza následkov, pričom si je výbor istý, že budú takéto úvahy zohrávať najneskôr vtedy dôležitú úlohu, keď dôjde ku formulácii konkrétnych návrhov regulácie; pritom by mali byť viac zohľadnené účinky na obchodné toky, investície, podiely na trhu a spotrebiteľské ceny. Námietka, že analýza bude tým pádom sťažená, pretože vzhľadom na dlhoročnú existenciu líniových konferencií nie sú k dispozícii žiadne údaje týkajúce sa trhu fungujúceho v konkurenčných podmienkach, je iba podmienečne oprávnená. Ide tu o oblasť, v ktorej každé úsilie o liberalizáciu znamená zaoberanie sa sektorom, ktorý bol doteraz intenzívne regulovaný; |
| --- | --- |

3.6

je názoru, že chýba obsiahla analýza následkov, pričom si je výbor istý, že budú takéto úvahy zohrávať najneskôr vtedy dôležitú úlohu, keď dôjde ku formulácii konkrétnych návrhov regulácie; pritom by mali byť viac zohľadnené účinky na obchodné toky, investície, podiely na trhu a spotrebiteľské ceny. Námietka, že analýza bude tým pádom sťažená, pretože vzhľadom na dlhoročnú existenciu líniových konferencií nie sú k dispozícii žiadne údaje týkajúce sa trhu fungujúceho v konkurenčných podmienkach, je iba podmienečne oprávnená. Ide tu o oblasť, v ktorej každé úsilie o liberalizáciu znamená zaoberanie sa sektorom, ktorý bol doteraz intenzívne regulovaný;

| 3.7 | predovšetkým si kladie otázku, či by sa prípadné zmeny nemali viac zamerať aj na zamestnanecko-politické aspekty, koniec koncov by sa dala aj podľa vyjadrení Komisie očakávať silnejšia koncentrácia na trhu a z nej vyplývajúce posilnenie inovácie. Takýto vývoj by bol síce z výskumného a priemyselno-politického pohľadu odporučený, mohol by sa ale negatívne prejaviť na zamestnanosti vo firmách; |
| --- | --- |

3.7

predovšetkým si kladie otázku, či by sa prípadné zmeny nemali viac zamerať aj na zamestnanecko-politické aspekty, koniec koncov by sa dala aj podľa vyjadrení Komisie očakávať silnejšia koncentrácia na trhu a z nej vyplývajúce posilnenie inovácie. Takýto vývoj by bol síce z výskumného a priemyselno-politického pohľadu odporučený, mohol by sa ale negatívne prejaviť na zamestnanosti vo firmách;

| 3.8 | je toho názoru, že by si návrh European Liner Affairs Association (ELAA) na umožnenie časovo oddialenej a nediskriminujúcej výmeny určitých anonymných informácií zasluhoval preskúmanie v pozitívnom svetle. Nakoniec môžu viesť voľne dostupné informácie o trhu k väčšej transparentnosti a tým môžu byť prospešné pre konkurenčný boj. Cenový index, ktorý by bol prístupný všetkým účastníkom trhu by bol hlavnou súčasťou systému, ktorý by prevzal funkciu ukazovateľa súčasných konferenčných taríf. Pritom je potrebné ale bezpodmienečne zaručiť efektívnu kontrolu a obmedzenie na jednoduchú výmenu informácií; |
| --- | --- |

3.8

je toho názoru, že by si návrh European Liner Affairs Association (ELAA) na umožnenie časovo oddialenej a nediskriminujúcej výmeny určitých anonymných informácií zasluhoval preskúmanie v pozitívnom svetle. Nakoniec môžu viesť voľne dostupné informácie o trhu k väčšej transparentnosti a tým môžu byť prospešné pre konkurenčný boj. Cenový index, ktorý by bol prístupný všetkým účastníkom trhu by bol hlavnou súčasťou systému, ktorý by prevzal funkciu ukazovateľa súčasných konferenčných taríf. Pritom je potrebné ale bezpodmienečne zaručiť efektívnu kontrolu a obmedzenie na jednoduchú výmenu informácií;

| 3.9 | by chcel zdôrazniť, že – popri otázke ďalšej existencie určitých regulácií v prípadnej modifikovanej forme – ide v prvom rade o to, vyhovieť potrebám aktívnych firiem, ktoré sú udomácnené na európskom trhu, o zachovanie primeraných a diferencovaných prechodných opatrení. Tieto by sa mali najskôr orientovať podľa výsledkov rozsiahlej analýzy dosahu. V tejto súvislosti by chcel výbor vyzdvihnúť to, že nariadenie č. 4056/86 od začiatku predstavovalo iba jednu absolútnu výnimku z konkurenčných režimov EÚ, ktorá platila pre námornú dopravu, sektor musel preto neustále počítať s tým, že bude táto regulácia neskôr zrevidovaná. Nárok na predĺženie platnosti súčasných ustanovení alebo na zavedenie prechodných opatrení nemôže byť preto odôvodnený iba motívmi právnej istoty a ochrane dôvery. Napriek tomu by mal zákonodarca zohľadniť skutočnosť, že konferencia existuje už mnoho desaťročí, praktiky sú hlboko zakorenené a okolo tohto systému sú už vybudované obchodné vzťahy; |
| --- | --- |

3.9

by chcel zdôrazniť, že – popri otázke ďalšej existencie určitých regulácií v prípadnej modifikovanej forme – ide v prvom rade o to, vyhovieť potrebám aktívnych firiem, ktoré sú udomácnené na európskom trhu, o zachovanie primeraných a diferencovaných prechodných opatrení. Tieto by sa mali najskôr orientovať podľa výsledkov rozsiahlej analýzy dosahu. V tejto súvislosti by chcel výbor vyzdvihnúť to, že nariadenie č. 4056/86 od začiatku predstavovalo iba jednu absolútnu výnimku z konkurenčných režimov EÚ, ktorá platila pre námornú dopravu, sektor musel preto neustále počítať s tým, že bude táto regulácia neskôr zrevidovaná. Nárok na predĺženie platnosti súčasných ustanovení alebo na zavedenie prechodných opatrení nemôže byť preto odôvodnený iba motívmi právnej istoty a ochrane dôvery. Napriek tomu by mal zákonodarca zohľadniť skutočnosť, že konferencia existuje už mnoho desaťročí, praktiky sú hlboko zakorenené a okolo tohto systému sú už vybudované obchodné vzťahy;

| 3.10 | nezdieľa názor, že opatrenia o prípustnosti technických dohôd obsiahnuté v článku 2 nariadenia č. 4056/86 by mali byť skutočne zrušené. Námietky Komisie o tom, že predmetné ustanovenia sú iba „deklaračné“, spôsobili chaos a lodiari ich interpretovali príliš voľne, by neboli odstránené jej zrušením, ale by sa naopak zosilnili, pretože technické dohody by boli prípustné aj bez zákonnej regulácie. Bez existencie výslovných regulácií by vznikli ďalšie obmedzujúce ťažkosti. Podľa mienky výboru môže preto regulácia, ktorá naďalej definuje prípustné dohody expressis verbis, dosiahnuť právnu istotu a poskytnúť pomoc pri orientácii. Toto tiež predpokladá, že článok 2 príp. príslušný budúci predpis bude prispôsobený, pokiaľ sa doteraz existujúce opatrenia stanú na základe rozpracovania budúceho režimu hospodárskej súťaže bezpredmetné. Budúci predpis by mohol byť integrovaný do skupinovej výnimky pre konzorciá (nariadenie č. 823/2000); |
| --- | --- |

3.10

nezdieľa názor, že opatrenia o prípustnosti technických dohôd obsiahnuté v článku 2 nariadenia č. 4056/86 by mali byť skutočne zrušené. Námietky Komisie o tom, že predmetné ustanovenia sú iba „deklaračné“, spôsobili chaos a lodiari ich interpretovali príliš voľne, by neboli odstránené jej zrušením, ale by sa naopak zosilnili, pretože technické dohody by boli prípustné aj bez zákonnej regulácie. Bez existencie výslovných regulácií by vznikli ďalšie obmedzujúce ťažkosti. Podľa mienky výboru môže preto regulácia, ktorá naďalej definuje prípustné dohody expressis verbis, dosiahnuť právnu istotu a poskytnúť pomoc pri orientácii. Toto tiež predpokladá, že článok 2 príp. príslušný budúci predpis bude prispôsobený, pokiaľ sa doteraz existujúce opatrenia stanú na základe rozpracovania budúceho režimu hospodárskej súťaže bezpredmetné. Budúci predpis by mohol byť integrovaný do skupinovej výnimky pre konzorciá (nariadenie č. 823/2000);

| 3.11 | zastáva názor, že celosvetové zjednotenie právnych rámcových podmienok z konkurenčných a priemyselno-politických dôvodov je hodné snaženia. Platí to o to viac, že európsky trh má byť teraz liberalizovaný a iné štáty, ktoré majú námorné loďstvo takisto riadia konkurenčný boj na ich trhoch vo väčšej miere ako je tomu v prípade platného komunitárneho práva na európskom trhu; |
| --- | --- |

3.11

zastáva názor, že celosvetové zjednotenie právnych rámcových podmienok z konkurenčných a priemyselno-politických dôvodov je hodné snaženia. Platí to o to viac, že európsky trh má byť teraz liberalizovaný a iné štáty, ktoré majú námorné loďstvo takisto riadia konkurenčný boj na ich trhoch vo väčšej miere ako je tomu v prípade platného komunitárneho práva na európskom trhu;

| 3.12 | poukazuje na to, že sa Biela kniha doteraz dostatočne nezaoberá účinkami zrušenia resp. zmeny nariadenia č. 4056/86 na platné medzinárodné právo a s vyvolaním možných právnych kolízií; |
| --- | --- |

3.12

poukazuje na to, že sa Biela kniha doteraz dostatočne nezaoberá účinkami zrušenia resp. zmeny nariadenia č. 4056/86 na platné medzinárodné právo a s vyvolaním možných právnych kolízií;

| 3.13 | pokladá za potrebné prekontrolovanie plánovaného zrušenia článku 9 nariadenia č. 4056/86, podľa ktorého by mali byť umožnené jednania v prípade právnych sporov medzi EÚ a tretími štátmi. Táto regulácia síce nebola doteraz ešte nikdy využitá, to sa ale môže zmeniť práve vtedy, keď bude platné konkurenčné právo pre námornú dopravu, ako je to doteraz naplánované, podrobené dôkladnej revízii. Okrem toho môžu byť rokovania potrebné nielen vtedy, keď jeden právny režim vyžaduje to, čo iný právny režim zakazuje, ale aj v takom prípade, keď je v jednom režime povolené to, čo je v druhom režime zakázané. |
| --- | --- |

3.13

pokladá za potrebné prekontrolovanie plánovaného zrušenia článku 9 nariadenia č. 4056/86, podľa ktorého by mali byť umožnené jednania v prípade právnych sporov medzi EÚ a tretími štátmi. Táto regulácia síce nebola doteraz ešte nikdy využitá, to sa ale môže zmeniť práve vtedy, keď bude platné konkurenčné právo pre námornú dopravu, ako je to doteraz naplánované, podrobené dôkladnej revízii. Okrem toho môžu byť rokovania potrebné nielen vtedy, keď jeden právny režim vyžaduje to, čo iný právny režim zakazuje, ale aj v takom prípade, keď je v jednom režime povolené to, čo je v druhom režime zakázané.

4.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV,

| 4.1 | apeluje na firmy a asociácie námornej dopravy, aby sa neuzatvárali pred hospodárskymi výhodami, ktoré sú dosiahnuteľné väčším konkurenčným bojom osožným takisto aj pre verejné blaho; |
| --- | --- |

4.1

apeluje na firmy a asociácie námornej dopravy, aby sa neuzatvárali pred hospodárskymi výhodami, ktoré sú dosiahnuteľné väčším konkurenčným bojom osožným takisto aj pre verejné blaho;

| 4.2 | sa zasadzuje za to, aby bol ďalší postup tak obsahovo a časovo usporiadaný, aby bolo možné trvalo reagovať na výhrady námorných firiem a ich asociácií. Do akej miery môžu byť tieto výhrady zohľadňované alebo zamietané, by malo byť podrobne vysvetlené. Iba tak môže byť vytvorený trvalý, právnu istotu zabezpečujúci a podľa možnosti všeobecne akceptovaný konkurenčný režim námornej dopravy; |
| --- | --- |

4.2

sa zasadzuje za to, aby bol ďalší postup tak obsahovo a časovo usporiadaný, aby bolo možné trvalo reagovať na výhrady námorných firiem a ich asociácií. Do akej miery môžu byť tieto výhrady zohľadňované alebo zamietané, by malo byť podrobne vysvetlené. Iba tak môže byť vytvorený trvalý, právnu istotu zabezpečujúci a podľa možnosti všeobecne akceptovaný konkurenčný režim námornej dopravy;

| 4.3 | vyslovuje sa za to, aby pokiaľ je to možné, bola vykonaná hĺbková analýza, ktorá bližšie preskúma účinky na obchodné toky, investície, trhové podiely a spotrebiteľské ceny. Výbor odporúča predovšetkým zohľadniť zamestnanosť a sociálno-politické aspekty pri kontrole účinkov liberalizácie; |
| --- | --- |

4.3

vyslovuje sa za to, aby pokiaľ je to možné, bola vykonaná hĺbková analýza, ktorá bližšie preskúma účinky na obchodné toky, investície, trhové podiely a spotrebiteľské ceny. Výbor odporúča predovšetkým zohľadniť zamestnanosť a sociálno-politické aspekty pri kontrole účinkov liberalizácie;

| 4.4 | vychádza z toho, že návrh ELAA predstavuje nosnú základňu pre budúce regulácie; pritom výbor pokladá za potrebné pre účel zaručenia efektívnej kontroly, personálne a organizačne zainteresovať Komisiu v činnosti orgánu, ktorý má ELAA v úmysle zriadiť pre získavanie a poskytovanie anonymných informácií. Okrem toho by malo byť podľa názoru výboru zabezpečené vedenie všetkých informačných tokov cez Komisiu resp. cez Komisiou určeného pozorovateľa alebo by tento orgán mal byť umiestnený priamo v Komisii. Toto by Komisii umožňovalo trvalo analyzovať účinky výmeny informácií na trh a na konkurenčný boj, ktorý na ňom prebieha. Keďže by sa spoľahlivé výsledky dali očakávať až po dlhšej dobe, bolo by vhodné schváliť termínovanú a skúšobnú reguláciu s možnosťou predĺženia; |
| --- | --- |

4.4

vychádza z toho, že návrh ELAA predstavuje nosnú základňu pre budúce regulácie; pritom výbor pokladá za potrebné pre účel zaručenia efektívnej kontroly, personálne a organizačne zainteresovať Komisiu v činnosti orgánu, ktorý má ELAA v úmysle zriadiť pre získavanie a poskytovanie anonymných informácií. Okrem toho by malo byť podľa názoru výboru zabezpečené vedenie všetkých informačných tokov cez Komisiu resp. cez Komisiou určeného pozorovateľa alebo by tento orgán mal byť umiestnený priamo v Komisii. Toto by Komisii umožňovalo trvalo analyzovať účinky výmeny informácií na trh a na konkurenčný boj, ktorý na ňom prebieha. Keďže by sa spoľahlivé výsledky dali očakávať až po dlhšej dobe, bolo by vhodné schváliť termínovanú a skúšobnú reguláciu s možnosťou predĺženia;

| 4.5 | prihovára sa za zistenie, či by sa mohli prechodné regulácie orientovať podľa doby amortizácie alebo podľa toho, koľko času potrebujú dotyční lodiari na to, aby sa mohli prispôsobiť novým podmienkam zmien portfólia zakúpených resp. dlhodobo alebo krátkodobo prenajatých lodí; |
| --- | --- |

4.5

prihovára sa za zistenie, či by sa mohli prechodné regulácie orientovať podľa doby amortizácie alebo podľa toho, koľko času potrebujú dotyční lodiari na to, aby sa mohli prispôsobiť novým podmienkam zmien portfólia zakúpených resp. dlhodobo alebo krátkodobo prenajatých lodí;

| 4.6 | dáva podnet na preskúmanie toho, či by mohla byť dĺžka prechodných lehôt v závislosti od okolností regulovaná aj podľa zemepisných hľadísk, t. j. či by bolo možné ich riadiť podľa podmienok prevládajúcich na regionálnom trhu. Tak by mohla byť prechodná lehota pre priestor Baltického mora skôr kratšia, pretože tu existuje menej líniových konferencií, naproti tomu na atlantických trasách skôr dlhšia, pretože tam dominujú líniové konferencie; |
| --- | --- |

4.6

dáva podnet na preskúmanie toho, či by mohla byť dĺžka prechodných lehôt v závislosti od okolností regulovaná aj podľa zemepisných hľadísk, t. j. či by bolo možné ich riadiť podľa podmienok prevládajúcich na regionálnom trhu. Tak by mohla byť prechodná lehota pre priestor Baltického mora skôr kratšia, pretože tu existuje menej líniových konferencií, naproti tomu na atlantických trasách skôr dlhšia, pretože tam dominujú líniové konferencie;

| 4.7 | by chcel poukázať na to, že by sa mohli stanovenie a dĺžka prechodných lehôt orientovať aj na „horné hranice podielu na trhu“; |
| --- | --- |

4.7

by chcel poukázať na to, že by sa mohli stanovenie a dĺžka prechodných lehôt orientovať aj na „horné hranice podielu na trhu“;

| 4.8 | vyzýva ku tomu, nebrať momentálne neistoty s ohľadom na článok 2 nariadenia č. 4056/86 ako príležitosť pre zrušenie v ňom obsiahnutých regulácií, ale skôr ich podrobiť obsahovej analýze v rámci nariadení č. 4056/86 a č. 823/2000: na jednej strane by mala byť zabezpečená zlučiteľnosť s článkom 81 ods. 3 Zmluvy o ES a súlad s budúcim režimom hospodárskej súťaže, na druhej strane by malo zmysel konkretizovať regulácie tam, kde sa Komisia obáva resp. kde už zistila príliš voľný výklad zo strany námorných dopravcov. Príslušným podnikom by sa malo poradiť, aby sami predložili návrhy, ak chcú dosiahnuť, aby regulácie v článku 2 zostali zachované; |
| --- | --- |

4.8

vyzýva ku tomu, nebrať momentálne neistoty s ohľadom na článok 2 nariadenia č. 4056/86 ako príležitosť pre zrušenie v ňom obsiahnutých regulácií, ale skôr ich podrobiť obsahovej analýze v rámci nariadení č. 4056/86 a č. 823/2000: na jednej strane by mala byť zabezpečená zlučiteľnosť s článkom 81 ods. 3 Zmluvy o ES a súlad s budúcim režimom hospodárskej súťaže, na druhej strane by malo zmysel konkretizovať regulácie tam, kde sa Komisia obáva resp. kde už zistila príliš voľný výklad zo strany námorných dopravcov. Príslušným podnikom by sa malo poradiť, aby sami predložili návrhy, ak chcú dosiahnuť, aby regulácie v článku 2 zostali zachované;

| 4.9 | je mimo iného toho názoru, že by mohli na bi- a multilaterálnej úrovni ako aj v rámci spolupráce v jestvujúcich medzinárodných organizáciách byť vhodné ďalšie snahy o dosiahnutie celosvetovo jednotných a tým spravodlivejších podmienok konkurenčného boja. V tejto súvislosti ba malo byť aj zistené, či a ako ďalekosiahlo by mohli byť regulácie iných štátov vzorom pre Európsku úniu; |
| --- | --- |

4.9

je mimo iného toho názoru, že by mohli na bi- a multilaterálnej úrovni ako aj v rámci spolupráce v jestvujúcich medzinárodných organizáciách byť vhodné ďalšie snahy o dosiahnutie celosvetovo jednotných a tým spravodlivejších podmienok konkurenčného boja. V tejto súvislosti ba malo byť aj zistené, či a ako ďalekosiahlo by mohli byť regulácie iných štátov vzorom pre Európsku úniu;

| 4.10 | odporúča zachovať článok 9 nariadenia č. 4056/86 prinajmenšom na základe regulácie, ktorá je chápaná ako termínovaná na viac rokov s možnosťou predĺženia. |
| --- | --- |

4.10

odporúča zachovať článok 9 nariadenia č. 4056/86 prinajmenšom na základe regulácie, ktorá je chápaná ako termínovaná na viac rokov s možnosťou predĺženia.

V Bruseli 13. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 19, 22.1.2002, s. 3.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005, s. 26.

2

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/46

---

Návrh stanoviska Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie pre Európsku Radu, Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov: ‚Prvá výročná správa o migrácii a integrácii’“

(2005/C 231/05)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Európskej rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: „Prvá výročná správa o migrácii a integrácii“ (KOM(2004) 508 v konečnom znení),

so zreteľom na rozhodnutie Komisie zo 16.7.2004 požiadať ho na základe článku 265, odsek prvý Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o stanovisko,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 3.11.2004, poveriť Odbornú sekciu pre vonkajšie vzťahy vypracovaním potrebného stanoviska,

so zreteľom na príručku o integrácii pre tvorcov a zavádzateľov opatrení („Handbook on Integration“) vydanou Európskou komisiou (Generálne riaditeľstvo pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť) v novembri 2004,

so zreteľom na stanovisko, schválené 16. mája 2002, k prisťahovaleckej politike („Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o spoločnej politike v oblasti ilegálneho prisťahovalectva“ (KOM(2001) 672 v konečnom znení)) a azylovej politike („Návrh smernice Rady o minimálnych normách pre uznanie statusu príslušníkov bez štátnej príslušnosti a príslušníkov tretích štátov ako utečencov, alebo osoby, ktoré iným spôsobom potrebujú medzinárodnú ochranu“ (KOM(2001) 510 v konečnom znení – 2001/0207 (CNS)) (CdR 93/2002 v konečnom znení) (1),

so zreteľom na svoje stanovisko, prijaté 20. novembra 2002, k „Zelenej knihe o politike Európskeho spoločenstva o vrátení ilegálne sa zadržiavajúcich osôb“ (KOM(2002) 175 v konečnom znení) (CdR 242/2002 v konečnom znení) (2),

so zreteľom na svoje stanovisko prijaté 20.11.2002 k „pozmenenému návrhu pre smernicu Rady týkajúceho sa práva na spájanie rodín“ (KOM(2002) 225 v konečnom znení – 1999/0258 (CNS)) (CdR 243/2002 v konečnom znení) (3),

so zreteľom na svoje stanovisko, prijaté 9. 4. 2003, k „Návrhu pre smernicu Rady o podmienkach vstup a pobyt príslušníkov tretích štátov z dôvodu začiatku štúdia, odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby“ (KOM(2002) 548 v konečnom znení – 2002/0242 (CNS)) (CdR 2/2003 v konečnom znení) (4),

so zreteľom na stanovisko, prijaté 12. 2. 2004, k „oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálne výboru a Výboru regiónov o prisťahovalectve, integrácii a zamestnanosti“ (KOM(2003) 336 v konečnom znení) (CdR 223/2003 v konečnom znení),

so zreteľom na svoje stanovisko k „Oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu o predlohe návrhu pre smernicu a dva návrhy pre odporúčanie o uľahčení vstupu príslušníkov tretích štátov do Európskeho spoločenstva za účelom vedeckého výskumu“ (KOM(2004) 178 v konečnom znení – 2004/0061 (CNS) – 2004/0062 (CNS) – 2004/0063 (CNS)), prijaté 17. novembra 2004 (CdR 168/2004 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh stanoviska prijatý dňa .... Odbornou komisiou pre zahraničné vzťahy...stanoviska (CdR 339/2004 rev.1) (spravodajca: Aldo Iskra, člen mestskej rady v Malmö (SV/EĽS)),

keďže táto prvá výročná správa obsahuje prehľad migračných tendencií v Európe, analýzu a diskusiu zmien v migračnej politike ako aj vysvetlivky k opatreniam jednotlivých štátov aj EÚ v oblasti povolenia vstupu a integrácie prisťahovalcov;

keďže správa predstavuje nový nástroj preskúmania vývoja vzájomnej prisťahovaleckej politiky;

keďže dochádza k starnutiu populácie a úbytku práceschopného obyvateľstva je pravdepodobný ďalší prílev prisťahovalcov, ktorí budú potrební na pokrytie požiadaviek rozšírenej Európskej únie;

keďže Európska rada v Solúne zdôraznila, aké je dôležité vypracovať spoločný európsky rámec, v ktorom môžu členské štáty vyvíjať svoju politiku, a zvážiť položenie spoločných základných princípov, ktoré by vývoj tohoto rámca urýchlili,

schválil na svojom 59. plenárnom zasadnutí dňa 13. a 14. apríla 2005 (schôdzi z 13. apríla) nasledujúce stanovisko:

1.   Stanoviská Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1 | víta prvú výročnú správu Európskej komisie o migrácii a integrácii ako jednu z dôležitých zásad pre vývoj kompletnej stratégie pre začlenenie prisťahovalcov do nedávno rozšírenej Európskej únie; |
| --- | --- |

1.1

víta prvú výročnú správu Európskej komisie o migrácii a integrácii ako jednu z dôležitých zásad pre vývoj kompletnej stratégie pre začlenenie prisťahovalcov do nedávno rozšírenej Európskej únie;

| 1.2 | uznáva hodnotu a rozsah globálnej migrácie a jej význam pre rozmanitosť a rozvoj predovšetkým pre miestne spoločenstvá. Výbor sa tiež domnieva, že koordinácia politiky týkajúcej sa prisťahovalectva, integrácie a utečencov v Európskej únii je dôležitá. V rozšírenej Únii toto nadobúda ešte väčší význam; |
| --- | --- |

1.2

uznáva hodnotu a rozsah globálnej migrácie a jej význam pre rozmanitosť a rozvoj predovšetkým pre miestne spoločenstvá. Výbor sa tiež domnieva, že koordinácia politiky týkajúcej sa prisťahovalectva, integrácie a utečencov v Európskej únii je dôležitá. V rozšírenej Únii toto nadobúda ešte väčší význam;

| 1.3 | zdôrazňuje, že zodpovednosť za uskutočňovanie právnych predpisov leží na členských štátoch, pričom za príjem, ubytovanie a začlenenie prisťahovalcov sú zodpovedné miestne a regionálne orgány. Výbor preto osobitne poukazuje na dôležitú funkciu miestnych a regionálnych územných združení, ktorých kompetencie v oblasti plánovania, ubytovania a všeobecného ako aj odborného vzdelávania majú jednak priamy vplyv na integráciu a jednak podporujú sociálnu súdržnosť spoločenské začlenenie a vznik stabilnej spoločnosti; |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje, že zodpovednosť za uskutočňovanie právnych predpisov leží na členských štátoch, pričom za príjem, ubytovanie a začlenenie prisťahovalcov sú zodpovedné miestne a regionálne orgány. Výbor preto osobitne poukazuje na dôležitú funkciu miestnych a regionálnych územných združení, ktorých kompetencie v oblasti plánovania, ubytovania a všeobecného ako aj odborného vzdelávania majú jednak priamy vplyv na integráciu a jednak podporujú sociálnu súdržnosť spoločenské začlenenie a vznik stabilnej spoločnosti;

| 1.4 | konštatuje, že správa zohľadňuje len vývoj prisťahovaleckej politiky, tak ako sa uskutočňuje na úrovni členských štátov a EÚ. Dôvodom malých integračných úspechov v Európskej únii je čiastočne to, že do tvorby politiky neboli zahrnuté miestne a regionálne orgány. Hoci miestne a regionálne orgány sú článkom verejnej správy na úrovni, ktorá je občanom najbližšia, boli účinky politiky na tejto úrovni zohľadnené len málo, alebo vôbec nie; |
| --- | --- |

1.4

konštatuje, že správa zohľadňuje len vývoj prisťahovaleckej politiky, tak ako sa uskutočňuje na úrovni členských štátov a EÚ. Dôvodom malých integračných úspechov v Európskej únii je čiastočne to, že do tvorby politiky neboli zahrnuté miestne a regionálne orgány. Hoci miestne a regionálne orgány sú článkom verejnej správy na úrovni, ktorá je občanom najbližšia, boli účinky politiky na tejto úrovni zohľadnené len málo, alebo vôbec nie;

| 1.5 | ľutuje, že s miestnymi a regionálnymi územnými združeniami nebol vedený dostatočný dialóg – ani pri zbere dát, ani pri analýze, ktorá prechádzala zostaveniu hlásenia. Členské štáty prijali rôzne opatrenia, ktorými reagovali na zvyšujúcu sa rozmanitosť dnešnej spoločnosti. Získané skúsenosti – kladné i záporné – sú práve dnes veľmi dôležité, pretože prúdy prisťahovalcov sú stále mnohotvárnejšie a globálnejšie a členské štáty musia prijímať prisťahovalcov a utečencov z čoraz väčšieho počtu štátov – nielen z krajín, ku ktorým ich viaže obchod alebo kultúrno-historické vzťahy; |
| --- | --- |

1.5

ľutuje, že s miestnymi a regionálnymi územnými združeniami nebol vedený dostatočný dialóg – ani pri zbere dát, ani pri analýze, ktorá prechádzala zostaveniu hlásenia. Členské štáty prijali rôzne opatrenia, ktorými reagovali na zvyšujúcu sa rozmanitosť dnešnej spoločnosti. Získané skúsenosti – kladné i záporné – sú práve dnes veľmi dôležité, pretože prúdy prisťahovalcov sú stále mnohotvárnejšie a globálnejšie a členské štáty musia prijímať prisťahovalcov a utečencov z čoraz väčšieho počtu štátov – nielen z krajín, ku ktorým ich viaže obchod alebo kultúrno-historické vzťahy;

| 1.6 | podčiarkuje, že na to, aby došlo k úspešnej sociálnej súdržnosti, musí byť integračná politika začlenená do všetkých oblastí politiky. Imigračná a integračná politika v EÚ musí byť v súlade so svojimi cieľmi v oblasti sociálnej a hospodárskej politiky, zahraničnej a rozvojovej politiky, ale aj s takými zásadnými európskymi hodnotami ako rovnosť príležitostí, ľudské práva, ľudská dôstojnosť, tolerancia, rešpektovanie rôznorodosti, antidiskriminačné opatrenia a väčší podiel na živote spoločnosti; |
| --- | --- |

1.6

podčiarkuje, že na to, aby došlo k úspešnej sociálnej súdržnosti, musí byť integračná politika začlenená do všetkých oblastí politiky. Imigračná a integračná politika v EÚ musí byť v súlade so svojimi cieľmi v oblasti sociálnej a hospodárskej politiky, zahraničnej a rozvojovej politiky, ale aj s takými zásadnými európskymi hodnotami ako rovnosť príležitostí, ľudské práva, ľudská dôstojnosť, tolerancia, rešpektovanie rôznorodosti, antidiskriminačné opatrenia a väčší podiel na živote spoločnosti;

| 1.7 | zdôrazňuje, že integrácia je úlohou celej spoločnosti a dosiahnutie úspešnej sociálnej súdržnosti a trvalého rastu si vyžaduje aktívne prispenie tak zo strany prisťahovalcov ako aj zo strany miestneho obyvateľstva; |
| --- | --- |

1.7

zdôrazňuje, že integrácia je úlohou celej spoločnosti a dosiahnutie úspešnej sociálnej súdržnosti a trvalého rastu si vyžaduje aktívne prispenie tak zo strany prisťahovalcov ako aj zo strany miestneho obyvateľstva;

| 1.8 | Ľutuje, že v tejto správe chýbajú konkrétne údaje o integrácii a uskutočňovaní imigračnej politiky a zdôrazňuje, že Komisia by ďalej mala podporovať výmenu informácií a skúseností. Príručka o integrácii („Handbook on Integration“) pre tvorcov a zavádzateľov opatrení vydaná Európskou komisiou (Generálne riaditeľstvo pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť) v novembri 2004 je prvým povzbudzujúcim krokom v tomto smere, keďže poskytuje konkrétne údaje o najlepších postupoch v oblasti integrácie a jej výsledkoch. |
| --- | --- |

1.8

Ľutuje, že v tejto správe chýbajú konkrétne údaje o integrácii a uskutočňovaní imigračnej politiky a zdôrazňuje, že Komisia by ďalej mala podporovať výmenu informácií a skúseností. Príručka o integrácii („Handbook on Integration“) pre tvorcov a zavádzateľov opatrení vydaná Európskou komisiou (Generálne riaditeľstvo pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť) v novembri 2004 je prvým povzbudzujúcim krokom v tomto smere, keďže poskytuje konkrétne údaje o najlepších postupoch v oblasti integrácie a jej výsledkoch.

Postavenie prisťahovalcov na trhu pracovných síl

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.9 | súhlasí, že zamestnanosť má pre integráciu prisťahovalcov rozhodný význam, ale nemožno ju vidieť vytrhnutú z kontextu, lebo stupeň integrácie závisí aj od mnohých iných faktorov, ako spoločenské pozadie, stupeň vzdelania, jazykové schopnosti ako aj od účasti na spoločenskom živote. Integrácia prisťahovalcov je prvým krokom smerom k spoločnosti, kde je miesto pre každého, s úžitkom pre jednotlivca aj pre miestne spoločenstvá a pre spoločnosť v širšom zmysle; |
| --- | --- |

1.9

súhlasí, že zamestnanosť má pre integráciu prisťahovalcov rozhodný význam, ale nemožno ju vidieť vytrhnutú z kontextu, lebo stupeň integrácie závisí aj od mnohých iných faktorov, ako spoločenské pozadie, stupeň vzdelania, jazykové schopnosti ako aj od účasti na spoločenskom živote. Integrácia prisťahovalcov je prvým krokom smerom k spoločnosti, kde je miesto pre každého, s úžitkom pre jednotlivca aj pre miestne spoločenstvá a pre spoločnosť v širšom zmysle;

| 1.10 | víta zväčšujúce sa uznanie tvorivosti a podnikavosti prisťahovalcov v EÚ. Prechod k podnikateľským aktivitám a zakladaniu spoločností má podstatný význam pre úspešný integračný proces a je dôležitým príspevkom k uskutočneniu lisabonskej stratégie; |
| --- | --- |

1.10

víta zväčšujúce sa uznanie tvorivosti a podnikavosti prisťahovalcov v EÚ. Prechod k podnikateľským aktivitám a zakladaniu spoločností má podstatný význam pre úspešný integračný proces a je dôležitým príspevkom k uskutočneniu lisabonskej stratégie;

| 1.11 | konštatuje, že sa správa sústreďuje na potreby tých, ktorí migrujú za prácou. Ďalej konštatuje, že najčastejšie sa vyskytujúce prípady povolenia vstupu sa týkajú spájania rodín a rôznych foriem humanitárnej ochrany. Z hospodárskych, sociálnych a politických dôvodov by bolo účelné rozvinúť stratégie pre veľké skupiny prisťahovalcov, ktorí nie sú integrovaní do trhu pracovných síl. Význam žien pre úspešnú integráciu nemožno podceňovať, keďže cez ne najčastejšie vedie priama cesta k deťom rodín; |
| --- | --- |

1.11

konštatuje, že sa správa sústreďuje na potreby tých, ktorí migrujú za prácou. Ďalej konštatuje, že najčastejšie sa vyskytujúce prípady povolenia vstupu sa týkajú spájania rodín a rôznych foriem humanitárnej ochrany. Z hospodárskych, sociálnych a politických dôvodov by bolo účelné rozvinúť stratégie pre veľké skupiny prisťahovalcov, ktorí nie sú integrovaní do trhu pracovných síl. Význam žien pre úspešnú integráciu nemožno podceňovať, keďže cez ne najčastejšie vedie priama cesta k deťom rodín;

| 1.12 | ľutuje, že o postavení asi pol milióna žiadateľov o azyl v Európskej únii nebolo stratené jediné slovo. Väčšina z nich nemá žiadny prístup k regulárnemu trhu práce; |
| --- | --- |

1.12

ľutuje, že o postavení asi pol milióna žiadateľov o azyl v Európskej únii nebolo stratené jediné slovo. Väčšina z nich nemá žiadny prístup k regulárnemu trhu práce;

| 1.13 | podčiarkuje, že by sa konštatovanie o dosiahnutej veľmi vysokej úrovni zamestnanosti občanov Únie malo bližšie objasniť, pretože na miestnej a regionálnej úrovni existujú veľmi veľké rozdiely. Hoci sa dá hovoriť o vysokej priemernej miere zamestnanosti v EÚ, treba zohľadniť aj jej nerovnomerné regionálne aj lokálne rozdelenie; |
| --- | --- |

1.13

podčiarkuje, že by sa konštatovanie o dosiahnutej veľmi vysokej úrovni zamestnanosti občanov Únie malo bližšie objasniť, pretože na miestnej a regionálnej úrovni existujú veľmi veľké rozdiely. Hoci sa dá hovoriť o vysokej priemernej miere zamestnanosti v EÚ, treba zohľadniť aj jej nerovnomerné regionálne aj lokálne rozdelenie;

| 1.14 | vyzdvihuje, že kontrast medzi potrebou migrantov za prácou na úrovni členských štátov a úsilím na miestnej úrovni zameraným proti sociálnemu vyčleňovaniu, marginalizácii a nevraživosti voči cudzincom zintenzívňuje potrebu dialógu a spolupráce na všetkých zainteresovaných úrovniach. |
| --- | --- |

1.14

vyzdvihuje, že kontrast medzi potrebou migrantov za prácou na úrovni členských štátov a úsilím na miestnej úrovni zameraným proti sociálnemu vyčleňovaniu, marginalizácii a nevraživosti voči cudzincom zintenzívňuje potrebu dialógu a spolupráce na všetkých zainteresovaných úrovniach.

Demokratické aspekty integračnej politiky

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.15 | zdôrazňuje, že prisťahovalecká a integračná politika je v rôznych spoločenských kruhoch veľmi rozdielne diskutovaná, vytvárajúc tak rozdielne pohľady na vec a ohrozujúc účinnosť opatrení. Súčasne tak vzniká nedôvera v politiku, čo môže vyústiť až do pohŕdania politickým systémom. Táto nedôvera a opovrhnutie môžu byť zneužité extrémistickými silami; |
| --- | --- |

1.15

zdôrazňuje, že prisťahovalecká a integračná politika je v rôznych spoločenských kruhoch veľmi rozdielne diskutovaná, vytvárajúc tak rozdielne pohľady na vec a ohrozujúc účinnosť opatrení. Súčasne tak vzniká nedôvera v politiku, čo môže vyústiť až do pohŕdania politickým systémom. Táto nedôvera a opovrhnutie môžu byť zneužité extrémistickými silami;

| 1.16 | konštatuje, že odstup a nedostatok dialógu medzi politickými rovinami čiastočne viedol k posilneniu tých politických strán, ktoré majú vo svojom programe izolacionizmus a nenávisť voči cudzincom. Viaceré voči cudzincom nepriateľské strany v EÚ vzišli z miestnej bázy; |
| --- | --- |

1.16

konštatuje, že odstup a nedostatok dialógu medzi politickými rovinami čiastočne viedol k posilneniu tých politických strán, ktoré majú vo svojom programe izolacionizmus a nenávisť voči cudzincom. Viaceré voči cudzincom nepriateľské strany v EÚ vzišli z miestnej bázy;

| 1.17 | víta síce zaradenie perspektívy zrovnoprávnenia do správy, ale konštatuje, že v nej chýba akýkoľvek popis integračných opatrení, zacielených na zrovnoprávnenie. Opatrenia umožňujúce rozvinutie možností žien z prisťahovaleckých skupín vytvárajú cenné sociálne, hospodárske a demokratické impulzy; |
| --- | --- |

1.17

víta síce zaradenie perspektívy zrovnoprávnenia do správy, ale konštatuje, že v nej chýba akýkoľvek popis integračných opatrení, zacielených na zrovnoprávnenie. Opatrenia umožňujúce rozvinutie možností žien z prisťahovaleckých skupín vytvárajú cenné sociálne, hospodárske a demokratické impulzy;

| 1.18 | nazdáva sa, že volebné právo, ktoré prispieva k väčšej zapojenosti prisťahovalcov do demokratického života, predstavuje minimálny štandard, ktorý ešte nebol dosiahnutý vo všetkých štátoch. Pre úspešnú integráciu nových občanov je však treba urobiť viac. Ľudia, ktorí sa cítia vyčlenení od zvyšku spoločnosti, často svoje volebné právo nevyužívajú. Právo a možnosť ovplyvňovať spoločenský vývoj prestávajú mať hodnotu pre niekoho, kto nemá ani prácu ani žiadnu pozíciu v spoločnosti; |
| --- | --- |

1.18

nazdáva sa, že volebné právo, ktoré prispieva k väčšej zapojenosti prisťahovalcov do demokratického života, predstavuje minimálny štandard, ktorý ešte nebol dosiahnutý vo všetkých štátoch. Pre úspešnú integráciu nových občanov je však treba urobiť viac. Ľudia, ktorí sa cítia vyčlenení od zvyšku spoločnosti, často svoje volebné právo nevyužívajú. Právo a možnosť ovplyvňovať spoločenský vývoj prestávajú mať hodnotu pre niekoho, kto nemá ani prácu ani žiadnu pozíciu v spoločnosti;

| 1.19 | zdôrazňuje, že v európskej stratégii zamestnanosti ako aj v stratégii sociálneho začlenenia bola vytýčená len základná línia pre odstránenie nedostatku pracovných síl. Nehovorilo sa však nič o najväčšej časti prisťahovalcov, ktorí prišli do EÚ v rámci spájania rodín, alebo humanitárnej ochrany. Stratégia sociálneho začlenenia tejto veľkej skupiny bez základných usmernení zostáva nedokonalá; |
| --- | --- |

1.19

zdôrazňuje, že v európskej stratégii zamestnanosti ako aj v stratégii sociálneho začlenenia bola vytýčená len základná línia pre odstránenie nedostatku pracovných síl. Nehovorilo sa však nič o najväčšej časti prisťahovalcov, ktorí prišli do EÚ v rámci spájania rodín, alebo humanitárnej ochrany. Stratégia sociálneho začlenenia tejto veľkej skupiny bez základných usmernení zostáva nedokonalá;

| 1.20 | podčiarkuje, že správa popisuje opatrenia, ktoré sa uskutočňujú na miestnej úrovni. Informácie však nie sú kompletné, chýbajú konkrétne údaje o praktickom uskutočňovaní opatrení. Zo správy sa dá len ťažko zistiť, ako boli použité finančné prostriedky v oblasti integrácie, lebo sa nezaoberá miestnou a regionálnou úrovňou; |
| --- | --- |

1.20

podčiarkuje, že správa popisuje opatrenia, ktoré sa uskutočňujú na miestnej úrovni. Informácie však nie sú kompletné, chýbajú konkrétne údaje o praktickom uskutočňovaní opatrení. Zo správy sa dá len ťažko zistiť, ako boli použité finančné prostriedky v oblasti integrácie, lebo sa nezaoberá miestnou a regionálnou úrovňou;

| 1.21 | zdôrazňuje, že príjmy z daní v EÚ často prichádzajú na národnú úroveň, pričom miestna rovina je zaťažovaná nákladmi spojenými so začleňovaním prisťahovalcov. Optimálne využitie finančných prostriedkov je sťažené nedostatočnou komunikáciou medzi jednotlivými úrovňami. |
| --- | --- |

1.21

zdôrazňuje, že príjmy z daní v EÚ často prichádzajú na národnú úroveň, pričom miestna rovina je zaťažovaná nákladmi spojenými so začleňovaním prisťahovalcov. Optimálne využitie finančných prostriedkov je sťažené nedostatočnou komunikáciou medzi jednotlivými úrovňami.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

| 2.1 | vyzýva Komisiu využívať znalosti miestnych a regionálnych územných združení, ktoré tieto nadobudli počas desaťročia trvajúcej konkrétnej práce s opatreniami v oblasti imigrácie a integrácie. Pre zlepšenie a uľahčenie výmeny informácií, myšlienok a skúseností medzi členskými štátmi treba štátne kontaktné miesta vyzvať, aby sa obrátili na regióny, obce a veľkomestá a využili ich skúsenosti; |
| --- | --- |

2.1

vyzýva Komisiu využívať znalosti miestnych a regionálnych územných združení, ktoré tieto nadobudli počas desaťročia trvajúcej konkrétnej práce s opatreniami v oblasti imigrácie a integrácie. Pre zlepšenie a uľahčenie výmeny informácií, myšlienok a skúseností medzi členskými štátmi treba štátne kontaktné miesta vyzvať, aby sa obrátili na regióny, obce a veľkomestá a využili ich skúsenosti;

| 2.2 | ďalej vyzýva Komisiu poradiť sa s Výborom pre regióny pri zisťovaní, ako by sa najlepšie zohľadnili skúsenosti v integračných otázkach, nadobudnuté na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

2.2

ďalej vyzýva Komisiu poradiť sa s Výborom pre regióny pri zisťovaní, ako by sa najlepšie zohľadnili skúsenosti v integračných otázkach, nadobudnuté na miestnej a regionálnej úrovni;

| 2.3 | podčiarkuje, že pre rozvoj svojich integračných aktivít musia miestne orgány stanoviť jednoznačné, realistické ciele a zhodnotiť ich dosiahnutie. Orgány na celoštátnej a regionálnej úrovni by mali navyše pristúpiť k zhodnoteniu svojich akcií a upozorniť Komisiu na nutnosť vyhodnotenia doteraz používaných integračných stratégií; |
| --- | --- |

2.3

podčiarkuje, že pre rozvoj svojich integračných aktivít musia miestne orgány stanoviť jednoznačné, realistické ciele a zhodnotiť ich dosiahnutie. Orgány na celoštátnej a regionálnej úrovni by mali navyše pristúpiť k zhodnoteniu svojich akcií a upozorniť Komisiu na nutnosť vyhodnotenia doteraz používaných integračných stratégií;

| 2.4 | zdôrazňuje, že ak má byť finančná podpora spoločnej imigračnej politiky účinná, treba zobrať do úvahy regionálne rozdiely. Podpora musí stimulovať pružné riešenia tak, aby sa orgány na miestnej a regionálnej úrovni mohli o svojom postupe slobodne rozhodnúť; |
| --- | --- |

2.4

zdôrazňuje, že ak má byť finančná podpora spoločnej imigračnej politiky účinná, treba zobrať do úvahy regionálne rozdiely. Podpora musí stimulovať pružné riešenia tak, aby sa orgány na miestnej a regionálnej úrovni mohli o svojom postupe slobodne rozhodnúť;

| 2.5 | žiada Komisiu, aby zohľadnila v rozhovoroch o budúcej európskej politike súdržnosti skutočnosť, že niektoré regióny, v ktorých sa v minulých rokoch počty prisťahovalcov značne zvýšili, boli mimoriadne postihnuté krátením príspevkov zo štruktúrneho fondu. Platí to najmä pre veľkomestá; |
| --- | --- |

2.5

žiada Komisiu, aby zohľadnila v rozhovoroch o budúcej európskej politike súdržnosti skutočnosť, že niektoré regióny, v ktorých sa v minulých rokoch počty prisťahovalcov značne zvýšili, boli mimoriadne postihnuté krátením príspevkov zo štruktúrneho fondu. Platí to najmä pre veľkomestá;

| 2.6 | podčiarkuje, že nepostačuje viesť rozhovor zo združeniami migrantov len úrovni EÚ a na úrovni členských štátov. Integračné opatrenia, náboženské a kultúrne otázky sú intímne späté s každodenným životom ľudí, teda s miestnou úrovňou. Treba teda zdôrazniť mimoriadny význam cezhraničného dialógu na miestnej úrovni, ak ide o udržanie súdržnosti napriek etnickým, náboženským a kultúrnym rozdielom; |
| --- | --- |

2.6

podčiarkuje, že nepostačuje viesť rozhovor zo združeniami migrantov len úrovni EÚ a na úrovni členských štátov. Integračné opatrenia, náboženské a kultúrne otázky sú intímne späté s každodenným životom ľudí, teda s miestnou úrovňou. Treba teda zdôrazniť mimoriadny význam cezhraničného dialógu na miestnej úrovni, ak ide o udržanie súdržnosti napriek etnickým, náboženským a kultúrnym rozdielom;

| 2.7 | prihovára sa za väčšiu účasť miestnych a regionálnych orgánov pri príprave akčných plánov v oblasti tvorby pracovných miest a sociálneho začlenenia. Tým sa uľahčí nájdenie a porovnanie osvedčených postupov ako aj hodnotenia skutočných účinkov a výsledkov stratégií použitých členskými štátmi; |
| --- | --- |

2.7

prihovára sa za väčšiu účasť miestnych a regionálnych orgánov pri príprave akčných plánov v oblasti tvorby pracovných miest a sociálneho začlenenia. Tým sa uľahčí nájdenie a porovnanie osvedčených postupov ako aj hodnotenia skutočných účinkov a výsledkov stratégií použitých členskými štátmi;

| 2.8 | zdôrazňuje, že sa správa zaoberá len horizontálnou, národnou úrovňou. Prerokované opatrenia treba konkretizovať na miestnej úrovni. Veci treba dotiahnuť ešte vertikálnym smerom. Pre správnu a objektívnu analýzu treba popísať vývoj na všetkých úrovniach – a to aj tam, kde sa opatrenia uskutočnili. Národné kontaktné miesta pre integračné otázky treba doplniť o zodpovedajúce miesta na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

2.8

zdôrazňuje, že sa správa zaoberá len horizontálnou, národnou úrovňou. Prerokované opatrenia treba konkretizovať na miestnej úrovni. Veci treba dotiahnuť ešte vertikálnym smerom. Pre správnu a objektívnu analýzu treba popísať vývoj na všetkých úrovniach – a to aj tam, kde sa opatrenia uskutočnili. Národné kontaktné miesta pre integračné otázky treba doplniť o zodpovedajúce miesta na miestnej a regionálnej úrovni;

| 2.9 | podčiarkuje, že problém nedostatku pracovných síl v EÚ samotné prisťahovalectvo dlhodobo nerieši. Poukazuje v tejto súvislosti na svoje stanovisko k príspevku starších pracovníkov; |
| --- | --- |

2.9

podčiarkuje, že problém nedostatku pracovných síl v EÚ samotné prisťahovalectvo dlhodobo nerieši. Poukazuje v tejto súvislosti na svoje stanovisko k príspevku starších pracovníkov;

| 2.10 | zdôrazňuje, že prisťahovalcov, najmä ženy treba vidieť ako cenný zdroj a pozitívny doplnok trhu pracovných síl a že tento rezervoár pracovných síl má pestré zloženie. Vedúcim princípom sveta zamestnanosti musí byť zásada rovnoprávnosti; |
| --- | --- |

2.10

zdôrazňuje, že prisťahovalcov, najmä ženy treba vidieť ako cenný zdroj a pozitívny doplnok trhu pracovných síl a že tento rezervoár pracovných síl má pestré zloženie. Vedúcim princípom sveta zamestnanosti musí byť zásada rovnoprávnosti;

| 2.11 | zdôrazňuje, že sumár miestnych a regionálnych rozdielov dáva lepší obraz o miere zamestnanosti, ako národný priemer. Analýzy založené na hodnote národného priemeru sa nehodia ako východiskový bod pre opatrenia zamerané na regionálnu rozmanitosť. Úspešné stratégie treba založiť na postupe zdola nahor; |
| --- | --- |

2.11

zdôrazňuje, že sumár miestnych a regionálnych rozdielov dáva lepší obraz o miere zamestnanosti, ako národný priemer. Analýzy založené na hodnote národného priemeru sa nehodia ako východiskový bod pre opatrenia zamerané na regionálnu rozmanitosť. Úspešné stratégie treba založiť na postupe zdola nahor;

| 2.12 | pátra po príčinách, prečo má veľký počet migrantov za prácou ilegálny status. Treba nájsť pravidlá, ktoré by migrantom, ktorí porušili platné imigračné zákony, umožnili svoj status bezodkladne legalizovať. Túto možnosť však treba riadiť tak, aby bola v rovnováhe s možnosťou absorbovať migrantov dôstojne; |
| --- | --- |

2.12

pátra po príčinách, prečo má veľký počet migrantov za prácou ilegálny status. Treba nájsť pravidlá, ktoré by migrantom, ktorí porušili platné imigračné zákony, umožnili svoj status bezodkladne legalizovať. Túto možnosť však treba riadiť tak, aby bola v rovnováhe s možnosťou absorbovať migrantov dôstojne;

| 2.13 | víta poznanie, že aspekty prisťahovaleckej politiky treba zapracovať do všetkých politických oblastí a že spoluprácu orgánov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni ako aj spoluprácu s občianskou spoločnosťou treba zintenzívniť. Okrem vertikálneho dialógu treba prerokovať aj otázku rozdelenia prostriedkov; |
| --- | --- |

2.13

víta poznanie, že aspekty prisťahovaleckej politiky treba zapracovať do všetkých politických oblastí a že spoluprácu orgánov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni ako aj spoluprácu s občianskou spoločnosťou treba zintenzívniť. Okrem vertikálneho dialógu treba prerokovať aj otázku rozdelenia prostriedkov;

| 2.14 | Výbor regiónov by rád získal informácie z oblasti zdravia imigrantov a zdôrazňuje dôležitosť spolupráce medzi miestnymi zdravotníckymi oddeleniami (ktoré zabezpečujú základnú starostlivosť) a ďalšími partnermi pracujúcimi v prospech úspešnej integrácie; |
| --- | --- |

2.14

Výbor regiónov by rád získal informácie z oblasti zdravia imigrantov a zdôrazňuje dôležitosť spolupráce medzi miestnymi zdravotníckymi oddeleniami (ktoré zabezpečujú základnú starostlivosť) a ďalšími partnermi pracujúcimi v prospech úspešnej integrácie;

| 2.15 | vyzdvihuje význam využívania finančných nástrojov určených na decentralizovanú spoluprácu v oblasti imigrácie ako aj pokračovania podpory integračných opatrení na miestnej a regionálnej úrovni zo štrukturálnych fondov EÚ ako aj iniciatív ako EQUAL a URBAN. V tejto súvislosti treba obzvlášť posúdiť nový pilotný projekt INTI, ktorý si kladie za cieľ podporu dialógu a spolupráce ako aj rozširovanie sietí v oblasti integrácie na európskej úrovni; |
| --- | --- |

2.15

vyzdvihuje význam využívania finančných nástrojov určených na decentralizovanú spoluprácu v oblasti imigrácie ako aj pokračovania podpory integračných opatrení na miestnej a regionálnej úrovni zo štrukturálnych fondov EÚ ako aj iniciatív ako EQUAL a URBAN. V tejto súvislosti treba obzvlášť posúdiť nový pilotný projekt INTI, ktorý si kladie za cieľ podporu dialógu a spolupráce ako aj rozširovanie sietí v oblasti integrácie na európskej úrovni;

| 2.16 | podčiarkuje skutočnosť, že práca a nezávislosť je potrebou každého jednotlivého prisťahovalca a túto potrebu treba uznať a podporovať. Okrem svojich hospodárskych aspektov prispieva podnikateľstvo a zakladanie malých podnikov k pozitívnemu spoločenskému vývoju. Možnosť založiť a viesť podnik podporuje integráciu a spoločnosť by ho teda mala viac podporovať; |
| --- | --- |

2.16

podčiarkuje skutočnosť, že práca a nezávislosť je potrebou každého jednotlivého prisťahovalca a túto potrebu treba uznať a podporovať. Okrem svojich hospodárskych aspektov prispieva podnikateľstvo a zakladanie malých podnikov k pozitívnemu spoločenskému vývoju. Možnosť založiť a viesť podnik podporuje integráciu a spoločnosť by ho teda mala viac podporovať;

| 2.17 | opäť upozorňuje na diskrimináciu žien na základe ich pohlavia a ich etnického pôvodu. Opatrenia pre integráciu prisťahovalcov možno urobiť cielenejšími a účinnejšími, ak sa zohľadnia špecifiká každého pohlavia; |
| --- | --- |

2.17

opäť upozorňuje na diskrimináciu žien na základe ich pohlavia a ich etnického pôvodu. Opatrenia pre integráciu prisťahovalcov možno urobiť cielenejšími a účinnejšími, ak sa zohľadnia špecifiká každého pohlavia;

| 2.18 | zdôrazňuje, že ak ide o úspešnú integračnú politiku, nesmú sa počítať len hospodárske faktory. Prisťahovalectvo otvára nové perspektívy, ktoré obohatia život všetkých občanov v EÚ a poskytnú im v globálnej súvislosti cenné schopnosti a zdroje; |
| --- | --- |

2.18

zdôrazňuje, že ak ide o úspešnú integračnú politiku, nesmú sa počítať len hospodárske faktory. Prisťahovalectvo otvára nové perspektívy, ktoré obohatia život všetkých občanov v EÚ a poskytnú im v globálnej súvislosti cenné schopnosti a zdroje;

| 2.19 | vyzdvihuje dôležitosť práce mimovládnych organizácií v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi a podporuje ich programy, ktoré sú zamerané na urýchlenie integrácie prisťahovalcov do politického a sociálneho života krajiny (osvojovanie si jazyka, spoznávanie kultúry krajiny a demokratických princípov, sociálne a politické vzdelávanie, zachovávanie národnej identity prisťahovalcov, atď.). Zamerať svoje konanie na dosiahnutie kvalitnej integrácie do spoločnosti v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi a pokračovanie v dialógu s mimovládnymi organizáciami je vždy výsostnou zodpovednosťou národnej úrovne. |
| --- | --- |

2.19

vyzdvihuje dôležitosť práce mimovládnych organizácií v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi a podporuje ich programy, ktoré sú zamerané na urýchlenie integrácie prisťahovalcov do politického a sociálneho života krajiny (osvojovanie si jazyka, spoznávanie kultúry krajiny a demokratických princípov, sociálne a politické vzdelávanie, zachovávanie národnej identity prisťahovalcov, atď.). Zamerať svoje konanie na dosiahnutie kvalitnej integrácie do spoločnosti v úzkej spolupráci s miestnymi a regionálnymi orgánmi a pokračovanie v dialógu s mimovládnymi organizáciami je vždy výsostnou zodpovednosťou národnej úrovne.

V Bruseli 13. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 278, 14.11.2002, s. 44.

1

(2)  Ú. v. ES. C 73, 26.3.2003, s. 13.

2

(3)  Ú. v. ES C 73, 26.3.2003, s. 16.

3

(4)  Ú. v. ES C 244, 10.10.2003, s. 5.

4

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/50 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/50

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Štúdia o väzbách medzi legálnou a nelegálnou migráciou“

(2005/C 231/06)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Štúdia o vzťahoch medzi legálnou a ilegálnou migráciou KOM(2004) 412 v konečnom znení,

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie zo 4. júna 2004 konzultovať danú záležitosť, podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 5. apríla 2004, inštruovať Komisiu pre vonkajšie vzťahy, aby zostavila stanovisko v danej veci,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a hlavne jej článok 63 ods. 2 písm. b),

so zreteľom na závery predsedníctva k Haagskemu programu: Posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii, a hlavne Špecifické zameranie sa na azylovú, migračnú a pohraničnú politiku (bod 1.2) a Externé dimenzie azylu a migrácie (bod 1.6.),

so zreteľom na svoje stanovisko k Oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o imigrácii, integrácii a zamestnanosti (KOM(2003) 336 v konečnom znení, CdR 223/2003 fin (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko k Oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu o predložení návrhu smernice a dvoch návrhov odporúčaní o vstupe štátnych príslušníkov tretích krajín za účelom vykonávania výskumu v Európskom spoločenstve KOM(2004) 178 v konečnom znení – 2004/0061 (CNS) – 2004/0062 (CNS) – 2004/0063 (CNS), ktoré bolo prijaté 17. novembra 2004 (CdR 168/2004 fin),

so zreteľom na iné stanoviská, ktoré sa zaoberajú špecificky utečeneckou politikou (CdR 90/2001 fin (2); CdR 214/2001 fin (3); CdR 93/2002 fin (4); CdR 249/2003 (5)),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR.337 /2004) prijatý 7. februára 2005 Komisiou pre vonkajšie vzťahy (spravodajca: Keith Brown, člen zastupiteľstva grófstva Clackmannanshire (UK/UEN-EA)),

| 1) | Keďže štúdia dospieva k záveru, že „existuje vzťah medzi legálnou a ilegálnou migráciou ale tento vzťah je zložitý a určite nie je priamy“; |
| --- | --- |

1)

Keďže štúdia dospieva k záveru, že „existuje vzťah medzi legálnou a ilegálnou migráciou ale tento vzťah je zložitý a určite nie je priamy“;

| 2) | Keďže štúdia načrtáva celý rad politických iniciatív pri vytváraní spoločnej migračnej politiky; |
| --- | --- |

2)

Keďže štúdia načrtáva celý rad politických iniciatív pri vytváraní spoločnej migračnej politiky;

| 3) | Keďže štúdia zdôrazňuje potrebu spoľahlivejších a porovnateľných štatistík na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

3)

Keďže štúdia zdôrazňuje potrebu spoľahlivejších a porovnateľných štatistík na úrovni EÚ;

| 4) | Keďže starnutie populácie a znižovanie počtu obyvateľov v produktívnom veku povedie k nedostatkom odborných zručností na trhu práce EÚ a vyvolá neustálu potrebu migrácie do EÚ; |
| --- | --- |

4)

Keďže starnutie populácie a znižovanie počtu obyvateľov v produktívnom veku povedie k nedostatkom odborných zručností na trhu práce EÚ a vyvolá neustálu potrebu migrácie do EÚ;

| 5) | Keďže Haagsky program dohodnutý Európskou radou v novembri 2004 načrtáva pracovný program pre vytváranie spoločnej migračnej politiky, |
| --- | --- |

5)

Keďže Haagsky program dohodnutý Európskou radou v novembri 2004 načrtáva pracovný program pre vytváranie spoločnej migračnej politiky,

prijal na svojom plenárnom zasadnutí 13. – 14. apríla 2005 (schôdza z 13. apríla) nasledovné stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

a.   Hodnotenie

| 1.1 | víta štúdiu Európskej komisie o vzťahoch medzi legálnou a ilegálnou migráciou a cíti, že významne prispieva k vytváraniu imigračnej politiky EÚ, konkrétne v hlavných rysoch politických iniciatív zahrnutých do štúdie; |
| --- | --- |

1.1

víta štúdiu Európskej komisie o vzťahoch medzi legálnou a ilegálnou migráciou a cíti, že významne prispieva k vytváraniu imigračnej politiky EÚ, konkrétne v hlavných rysoch politických iniciatív zahrnutých do štúdie;

| 1.2 | sa zaujíma o štúdiu vzhľadom na hlavnú úlohu, ktorú hrajú regionálne a miestne orgány pri prijímaní, usadení a integrácií migrantov. Miestne a regionálne orgány hrajú vedúcu úlohu pri poskytovaní verejných služieb migrantom a medzi tieto služby patrí bývanie, vzdelávanie, zdravotnícke služby a služby zamestnanosti; |
| --- | --- |

1.2

sa zaujíma o štúdiu vzhľadom na hlavnú úlohu, ktorú hrajú regionálne a miestne orgány pri prijímaní, usadení a integrácií migrantov. Miestne a regionálne orgány hrajú vedúcu úlohu pri poskytovaní verejných služieb migrantom a medzi tieto služby patrí bývanie, vzdelávanie, zdravotnícke služby a služby zamestnanosti;

| 1.3 | chce nazerať na štúdiu v kontexte vyvárania migračnej a azylovej politiky EÚ, konkrétne sľubov prisľúbených na zasadnutí Európskej rady v Tampere v októbri 1999 a prijatia Haagskeho programu Európskou radou v novembri, ktorý zdôrazňuje dôležitosť migračnej politiky; |
| --- | --- |

1.3

chce nazerať na štúdiu v kontexte vyvárania migračnej a azylovej politiky EÚ, konkrétne sľubov prisľúbených na zasadnutí Európskej rady v Tampere v októbri 1999 a prijatia Haagskeho programu Európskou radou v novembri, ktorý zdôrazňuje dôležitosť migračnej politiky;

| 1.4 | je znepokojený pomalým pokrokom Európskej rady pri vytváraní migračnej politiky EÚ založenej na záveroch dohodnutých na zasadnutí Rady v Tampere; |
| --- | --- |

1.4

je znepokojený pomalým pokrokom Európskej rady pri vytváraní migračnej politiky EÚ založenej na záveroch dohodnutých na zasadnutí Rady v Tampere;

| 1.5 | konštatuje, že štúdia dospieva k záveru, že „existuje vzťah medzi legálnou a ilegálnou migráciou, ale tento vzťah je zložitý a určite nie priamy, pretože je nutné vziať do úvahy celú škálu rôznych faktorov“. Zdôrazňuje, že ilegálna migrácia je v EÚ hlavnou obavou, pretože môže podkopať politiky vytvorené na propagáciu regulárnej migrácie a môže podporovať nepriateľstvo v hostiteľských spoločenstvách. Preto je pre vnútornú bezpečnosť a istotu v rámci EÚ rozhodujúca účinná prevencia ilegálnej migrácie. Okrem toho, ilegálni migranti sa môžu dostať do osobného nebezpečenstva a môžu byť vystavení riziku využívania. Vzhľadom na tieto úvahy je veľmi potrebná vyrovnaná politika, ktorá bude podporovať opatrenia s cieľom zabezpečiť stálu úroveň regulárnej migrácie, spolu s opatreniami na zastrašenie ilegálnych migrantov; |
| --- | --- |

1.5

konštatuje, že štúdia dospieva k záveru, že „existuje vzťah medzi legálnou a ilegálnou migráciou, ale tento vzťah je zložitý a určite nie priamy, pretože je nutné vziať do úvahy celú škálu rôznych faktorov“. Zdôrazňuje, že ilegálna migrácia je v EÚ hlavnou obavou, pretože môže podkopať politiky vytvorené na propagáciu regulárnej migrácie a môže podporovať nepriateľstvo v hostiteľských spoločenstvách. Preto je pre vnútornú bezpečnosť a istotu v rámci EÚ rozhodujúca účinná prevencia ilegálnej migrácie. Okrem toho, ilegálni migranti sa môžu dostať do osobného nebezpečenstva a môžu byť vystavení riziku využívania. Vzhľadom na tieto úvahy je veľmi potrebná vyrovnaná politika, ktorá bude podporovať opatrenia s cieľom zabezpečiť stálu úroveň regulárnej migrácie, spolu s opatreniami na zastrašenie ilegálnych migrantov;

| 1.6 | zdôrazňuje svoje znepokojenie ohľadne používania termínu ilegálna migrácia, najmä keď mnohí migranti z tejto kategórie nie sú trestno-právne vyšetrovaní alebo stíhaní, a tak by sme uprednostnili použitie slovného spojenia neregulárna migrácia tam, kde je to vhodné; |
| --- | --- |

1.6

zdôrazňuje svoje znepokojenie ohľadne používania termínu ilegálna migrácia, najmä keď mnohí migranti z tejto kategórie nie sú trestno-právne vyšetrovaní alebo stíhaní, a tak by sme uprednostnili použitie slovného spojenia neregulárna migrácia tam, kde je to vhodné;

| 1.7 | konštatuje, že štúdia načrtáva významný počet priepastí vo výskume a apeluje na Európsku komisiu, aby vytvorila výskumný program, aby sa zaplnili tieto medzery, a aby takto ovplyvnila politiku; |
| --- | --- |

1.7

konštatuje, že štúdia načrtáva významný počet priepastí vo výskume a apeluje na Európsku komisiu, aby vytvorila výskumný program, aby sa zaplnili tieto medzery, a aby takto ovplyvnila politiku;

| 1.8 | konštatuje, že štúdia sa vzťahuje na iné politiky EÚ, ktoré ovplyvňujú migrantov, ako napríklad politika rozvoja a európska stratégia zamestnanosti. Okrem toho si je vedomý širokého rozsahu politík EÚ, ktoré majú dopad na migračnú politiku, hlavne v oblastiach sociálnej a hospodárskej politiky a volá po vytvorení skupiny v Európskej komisii v generálnych riaditeľstvách, aby sa koordinovali aktivity, ktoré ovplyvňujú migrantov. |
| --- | --- |

1.8

konštatuje, že štúdia sa vzťahuje na iné politiky EÚ, ktoré ovplyvňujú migrantov, ako napríklad politika rozvoja a európska stratégia zamestnanosti. Okrem toho si je vedomý širokého rozsahu politík EÚ, ktoré majú dopad na migračnú politiku, hlavne v oblastiach sociálnej a hospodárskej politiky a volá po vytvorení skupiny v Európskej komisii v generálnych riaditeľstvách, aby sa koordinovali aktivity, ktoré ovplyvňujú migrantov.

b.   Znovu vynútenie porady a informovania na úrovni EÚ

| 1.9 | súhlasí so závermi štúdie, že existuje nedostatok spoľahlivých a porovnateľných údajov na úrovni EÚ a verí, že akčný plán Komisie pre štatistiku spoločenstva v oblasti prisťahovalectva (KOM (2003) 179 v konečnom znení) a prvá výročná správa o migrácii a integrácii (KOM(2004) 508 v konečnom znení) začína túto otázku riešiť; |
| --- | --- |

1.9

súhlasí so závermi štúdie, že existuje nedostatok spoľahlivých a porovnateľných údajov na úrovni EÚ a verí, že akčný plán Komisie pre štatistiku spoločenstva v oblasti prisťahovalectva (KOM (2003) 179 v konečnom znení) a prvá výročná správa o migrácii a integrácii (KOM(2004) 508 v konečnom znení) začína túto otázku riešiť;

| 1.10 | zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú hrajú miestne a regionálne orgány pri zbere údajov a štatistík a volá po úplnej angažovanosti miestnych a regionálnych orgánov v konzultáciách o zavedení spoľahlivých a porovnateľných údajov v Európskej únie po zozbieraní porovnateľných údajov; |
| --- | --- |

1.10

zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú hrajú miestne a regionálne orgány pri zbere údajov a štatistík a volá po úplnej angažovanosti miestnych a regionálnych orgánov v konzultáciách o zavedení spoľahlivých a porovnateľných údajov v Európskej únie po zozbieraní porovnateľných údajov;

| 1.11 | podporuje volanie štúdie po „intenzívnejšom a cielenom využívaní poradenstva a výmeny informácií“ a víta vytvorenie odbornej skupiny známej ako Výbor pre prisťahovalectvo a azyl a sieť národných kontaktných bodov pre integráciu; |
| --- | --- |

1.11

podporuje volanie štúdie po „intenzívnejšom a cielenom využívaní poradenstva a výmeny informácií“ a víta vytvorenie odbornej skupiny známej ako Výbor pre prisťahovalectvo a azyl a sieť národných kontaktných bodov pre integráciu;

| 1.12 | súhlasí s vytvorením európskej migračnej siete a observatória a verí, že miestne a regionálne orgány hrajú v tejto sieti dôležitú úlohu, pretože môžu prispieť konkrétnymi priamymi skúsenosťami a osvedčenými praktikami; |
| --- | --- |

1.12

súhlasí s vytvorením európskej migračnej siete a observatória a verí, že miestne a regionálne orgány hrajú v tejto sieti dôležitú úlohu, pretože môžu prispieť konkrétnymi priamymi skúsenosťami a osvedčenými praktikami;

| 1.13 | verí, že by mali existovať väčšie príležitosti pre výmenu skúseností a najlepšej praxe, vrátane aktivít ako napríklad skupinovej kritiky, pokiaľ ide o imigračnú politiku a konštatuje, že by sa to dalo dosiahnuť prostredníctvom zavedenia otvorenej metódy koordinácie pri vytváraní imigračnej politiky EÚ a nalieha na Európsku radu, aby prijala návrhy Európskej komisie v tejto oblasti; |
| --- | --- |

1.13

verí, že by mali existovať väčšie príležitosti pre výmenu skúseností a najlepšej praxe, vrátane aktivít ako napríklad skupinovej kritiky, pokiaľ ide o imigračnú politiku a konštatuje, že by sa to dalo dosiahnuť prostredníctvom zavedenia otvorenej metódy koordinácie pri vytváraní imigračnej politiky EÚ a nalieha na Európsku radu, aby prijala návrhy Európskej komisie v tejto oblasti;

c.   Vytvorenie nových politických iniciatív v rámci spoločnej imigračnej politiky EÚ.

Legálna migrácia

| 1.14 | podporuje názor Európskej komisie, že v dôsledku demografického úpadku a starnutia populácie bude nábor štátnych príslušníkov tretích krajín a imigrácia do EÚ pravdepodobne pokračovať a narastať. Táto téma je uvedená v Kokovej správe, ktorá uvádza, že „starnutie zvýši dopyt po dôchodkoch a zdravotníckej pomoci v tom istom čase, ako zníži počet ľudí v produkčnom veku, ktorí vytvárajú potrebné bohatstvo.“ (6) Okrem toho, Kok pripomína predstavy Európskej komisie, ktoré „odhadujú, že úplným dopadom starnutia populácie bude zníženie potenciálneho rastu EÚ zo súčasnej miery vo výške 2 – 2,25 % na približne 1,2 % do roku 2040; (7), okrem toho by sa mali v tomto kontexte zdôrazniť ďalšie pozitívne hospodárske a sociálne vonkajšie faktory, napr. nový ľudský kapitál, špecializácia, ľudské obohatenie; |
| --- | --- |

1.14

podporuje názor Európskej komisie, že v dôsledku demografického úpadku a starnutia populácie bude nábor štátnych príslušníkov tretích krajín a imigrácia do EÚ pravdepodobne pokračovať a narastať. Táto téma je uvedená v Kokovej správe, ktorá uvádza, že „starnutie zvýši dopyt po dôchodkoch a zdravotníckej pomoci v tom istom čase, ako zníži počet ľudí v produkčnom veku, ktorí vytvárajú potrebné bohatstvo.“ (6) Okrem toho, Kok pripomína predstavy Európskej komisie, ktoré „odhadujú, že úplným dopadom starnutia populácie bude zníženie potenciálneho rastu EÚ zo súčasnej miery vo výške 2 – 2,25 % na približne 1,2 % do roku 2040; (7), okrem toho by sa mali v tomto kontexte zdôrazniť ďalšie pozitívne hospodárske a sociálne vonkajšie faktory, napr. nový ľudský kapitál, špecializácia, ľudské obohatenie;

| 1.15 | zdôrazňuje kľúčovú regionálnu dimenziu v imigračných a integračných politikách EÚ a verí, že je to dôležitá oblasť debaty. Regionálna dimenzia je rozhodujúca, pretože niektoré regióny EÚ strácajú obyvateľstvo a trpia vážnym nedostatkom zručností, pričom iné regióny majú rýchle rastúcu populáciu s tlakmi na miestne služby a dostupné bývanie; verí, že je nutné vykonať veľa práce pri rozvoji regionálnej a miestnej dimenzie migrácie najmä v oblasti integrácie. V súčasnosti sa táto vyvíja prostredníctvom programu INTI. V roku 2004 bolo na tento program vyčlenených 6 miliónov EUR, ale bolo prijatých 158 žiadostí o grant, ktoré požadovali celkové granty vo výške 42.58 miliónov EUR. Výbor požaduje podstatné zvýšenie vo financovaní tohto programu na obdobie 2007-2013.“; |
| --- | --- |

1.15

zdôrazňuje kľúčovú regionálnu dimenziu v imigračných a integračných politikách EÚ a verí, že je to dôležitá oblasť debaty. Regionálna dimenzia je rozhodujúca, pretože niektoré regióny EÚ strácajú obyvateľstvo a trpia vážnym nedostatkom zručností, pričom iné regióny majú rýchle rastúcu populáciu s tlakmi na miestne služby a dostupné bývanie; verí, že je nutné vykonať veľa práce pri rozvoji regionálnej a miestnej dimenzie migrácie najmä v oblasti integrácie. V súčasnosti sa táto vyvíja prostredníctvom programu INTI. V roku 2004 bolo na tento program vyčlenených 6 miliónov EUR, ale bolo prijatých 158 žiadostí o grant, ktoré požadovali celkové granty vo výške 42.58 miliónov EUR. Výbor požaduje podstatné zvýšenie vo financovaní tohto programu na obdobie 2007-2013.“;

| 1.16 | víta zámer Európskej komisie začať komplexný proces v oblasti prístupu migrujúcej pracovnej sily. Zelená kniha „Prístup EÚ k riadeniu hospodárskej integrácie“ (KOM(2004) 811 v konečnom znení) bola publikovaná roku 2005 a Výbor sa nazdáva, že toto zapojenie sa do procesu konzultácie je veľmi dôležité vzhľadom na potenciálne vplyvy migrácie na regionálne trhy práce a služby poskytované miestnymi a regionálnymi orgánmi; |
| --- | --- |

1.16

víta zámer Európskej komisie začať komplexný proces v oblasti prístupu migrujúcej pracovnej sily. Zelená kniha „Prístup EÚ k riadeniu hospodárskej integrácie“ (KOM(2004) 811 v konečnom znení) bola publikovaná roku 2005 a Výbor sa nazdáva, že toto zapojenie sa do procesu konzultácie je veľmi dôležité vzhľadom na potenciálne vplyvy migrácie na regionálne trhy práce a služby poskytované miestnymi a regionálnymi orgánmi;

| 1.17 | súhlasí so štúdiou, keď uvádza, že posilnenie integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín s legálnym trvalým pobytom v členských štátoch je „dôležitým cieľom imigračnej politiky EÚ“ a dosahuje sa prostredníctvom integrácie na trhu práce, umožnením mobility štátnych príslušníkov tretích krajín v EÚ a uznávaním kvalifikácií štátnych príslušníkov tretích krajín; |
| --- | --- |

1.17

súhlasí so štúdiou, keď uvádza, že posilnenie integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín s legálnym trvalým pobytom v členských štátoch je „dôležitým cieľom imigračnej politiky EÚ“ a dosahuje sa prostredníctvom integrácie na trhu práce, umožnením mobility štátnych príslušníkov tretích krajín v EÚ a uznávaním kvalifikácií štátnych príslušníkov tretích krajín;

| 1.18 | víta princíp mobility nastolený smernicou o stave občanov s dlhodobým trvalým pobytom (november 2003.) Zavádza práva na mobilitu pre tých občanov s trvalým pobytom, ktorí sú v EÚ dlhšie ako päť rokov a mobilita štátnych príslušníkov tretích krajín bola umožnená rozšírením nariadenia 1408/71; súhlasí, že istý stupeň mobility sa dá nájsť v návrhoch Komisie pre vstup zahraničných študentov a výskumníkov; |
| --- | --- |

1.18

víta princíp mobility nastolený smernicou o stave občanov s dlhodobým trvalým pobytom (november 2003.) Zavádza práva na mobilitu pre tých občanov s trvalým pobytom, ktorí sú v EÚ dlhšie ako päť rokov a mobilita štátnych príslušníkov tretích krajín bola umožnená rozšírením nariadenia 1408/71; súhlasí, že istý stupeň mobility sa dá nájsť v návrhoch Komisie pre vstup zahraničných študentov a výskumníkov;

| 1.19 | zdôrazňuje potrebu robiť nábor na výskumníkov v EÚ, aby sa dali dosiahnuť lisabonské ciele. Výbor cíti, že táto oblasť náboru bude dôležitým testom pre vytvorenie migračnej politiky EÚ a jej schopnosti vyplniť nedostatky zručností. Vo svojom Oznámení Rade a Európskemu parlamentu o vstupe štátnych príslušníkov tretích krajín za účelom vykonávania vedeckého výskumu (KOM (2004) 178 v konečnom znení) Európska komisia odhadovala, že 700 000 ďalších výskumníkov je potrebných do roku 2010, ak má EÚ splniť lisabonské ciele; |
| --- | --- |

1.19

zdôrazňuje potrebu robiť nábor na výskumníkov v EÚ, aby sa dali dosiahnuť lisabonské ciele. Výbor cíti, že táto oblasť náboru bude dôležitým testom pre vytvorenie migračnej politiky EÚ a jej schopnosti vyplniť nedostatky zručností. Vo svojom Oznámení Rade a Európskemu parlamentu o vstupe štátnych príslušníkov tretích krajín za účelom vykonávania vedeckého výskumu (KOM (2004) 178 v konečnom znení) Európska komisia odhadovala, že 700 000 ďalších výskumníkov je potrebných do roku 2010, ak má EÚ splniť lisabonské ciele;

| 1.20 | konštatuje, že Rada pre spravodlivosť a domáce záležitosti dohodla všeobecný prístup k smernici v novembri 2004. Hoci tento prístup obsahuje uznávanie kvalifikácií, pracovných podmienok a daňových výhod, nezdá sa, že by obsahoval zmiernenie podmienok vstupu pre rodiny krátkodobo zamestnaných výskumných pracovníkov. Výbor pociťuje, že toto je hlavný faktor pri nábore výskumných pracovníkov a tým by sa členské štáty EÚ zaradili k takým krajinám, ako je USA a Kanada; |
| --- | --- |

1.20

konštatuje, že Rada pre spravodlivosť a domáce záležitosti dohodla všeobecný prístup k smernici v novembri 2004. Hoci tento prístup obsahuje uznávanie kvalifikácií, pracovných podmienok a daňových výhod, nezdá sa, že by obsahoval zmiernenie podmienok vstupu pre rodiny krátkodobo zamestnaných výskumných pracovníkov. Výbor pociťuje, že toto je hlavný faktor pri nábore výskumných pracovníkov a tým by sa členské štáty EÚ zaradili k takým krajinám, ako je USA a Kanada;

| 1.21 | zdôrazňuje dôležitú úlohu európskej stratégie zamestnanosti a Európskeho sociálneho fondu pri poskytovaní vzdelávania a pracovných zručností, ktoré sú rozhodujúce v integrácii nedávnych migrantov. Integrácia znevýhodnených skupín na trhu práce bola kľúčovou témou európskej stratégie zamestnanosti, aby sa zachovala ponuka pracovnej sily, maximalizovala adaptabilita, a aby sa reagovalo na sektorové a regionálne nedostatky pracovnej sily. Nové smernice EÚ pre zamestnanosť majú za cieľ redukovanie pracovnoprávnych priepastí medzi štátnymi príslušníkmi EÚ s štátnymi príslušníkmi krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, ktorá predstavovala v roku 2002 rozdiel vo výške 11,7 %. Štúdia sa neodvoláva na aktivity v rámci Európskeho sociálneho fondu za účelom propagácie integrácie imigrantov na trhu práce a inovačnej práce vykonanej miestnou a regionálnou vládou v tejto oblasti study; |
| --- | --- |

1.21

zdôrazňuje dôležitú úlohu európskej stratégie zamestnanosti a Európskeho sociálneho fondu pri poskytovaní vzdelávania a pracovných zručností, ktoré sú rozhodujúce v integrácii nedávnych migrantov. Integrácia znevýhodnených skupín na trhu práce bola kľúčovou témou európskej stratégie zamestnanosti, aby sa zachovala ponuka pracovnej sily, maximalizovala adaptabilita, a aby sa reagovalo na sektorové a regionálne nedostatky pracovnej sily. Nové smernice EÚ pre zamestnanosť majú za cieľ redukovanie pracovnoprávnych priepastí medzi štátnymi príslušníkmi EÚ s štátnymi príslušníkmi krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, ktorá predstavovala v roku 2002 rozdiel vo výške 11,7 %. Štúdia sa neodvoláva na aktivity v rámci Európskeho sociálneho fondu za účelom propagácie integrácie imigrantov na trhu práce a inovačnej práce vykonanej miestnou a regionálnou vládou v tejto oblasti study;

| 1.22 | uvádza závery štúdie o efektívnosti normalizačných opatrení z hľadiska migranta aj členských štátov a verí, že rozsiahle normalizačné opatrenia obyčajne nie sú najvhodnejším spôsobom riešenia problémov neregulárnej migrácie. Predsa len normalizácia na báze od prípadu k prípadu môže byť užitočným nástrojom pri zaobchádzaní s mnohými príkladmi neregulárnej migrácie; |
| --- | --- |

1.22

uvádza závery štúdie o efektívnosti normalizačných opatrení z hľadiska migranta aj členských štátov a verí, že rozsiahle normalizačné opatrenia obyčajne nie sú najvhodnejším spôsobom riešenia problémov neregulárnej migrácie. Predsa len normalizácia na báze od prípadu k prípadu môže byť užitočným nástrojom pri zaobchádzaní s mnohými príkladmi neregulárnej migrácie;

| 1.23 | súhlasí s tým, že zistenia štúdie „pripisujú dôležitosť názoru, že normalizácia by sa mala považovať za spôsob riadenia migračných tokov, pretože sa v skutočnosti často javia byť negatívnym dôsledkom imigračnej politiky.“ Ale normalizácia môže byť potrebná –posudzujúc každý prípad osobitne -, ak sa imigranti usadia v miestnych spoločenstvách, aby sa ľudia dostali zo skrytej ekonomiky, zvýšili daňové odvody a podporila sociálna súdržnosť. Pripomienky správy Hornej snemovne sú v tomto kontexte zaujímavé; (8) |
| --- | --- |

1.23

súhlasí s tým, že zistenia štúdie „pripisujú dôležitosť názoru, že normalizácia by sa mala považovať za spôsob riadenia migračných tokov, pretože sa v skutočnosti často javia byť negatívnym dôsledkom imigračnej politiky.“ Ale normalizácia môže byť potrebná –posudzujúc každý prípad osobitne -, ak sa imigranti usadia v miestnych spoločenstvách, aby sa ľudia dostali zo skrytej ekonomiky, zvýšili daňové odvody a podporila sociálna súdržnosť. Pripomienky správy Hornej snemovne sú v tomto kontexte zaujímavé; (8)

| 1.24 | súhlasí so správou Hornej snemovne, ktorá uvádzala „niektorým formám normalizácie dlhodobých ilegálnych imigrantov sa nedá predísť, ak sa nemá vytvoriť rastúca najchudobnejšia skupina ľudí v mimoriadnej situácii, ktorí sú citliví na využívanie.“ Správa Hornej snemovne zdôrazňuje potrebu minimalizovať faktory „ťahu“ spôsobené normalizáciou a navrhuje, že by to dalo vo veľkom rozsahu prekonať posudzovaním jednotlivých prípadov a nie amnestiou veľkého rozsahu. Na záver, Horná snemovňa verí, že amnestie môžu poskytnúť zriedkavú príležitosť pre získanie spoľahlivých informácií o veľkosti a charaktere ilegálnej imigrantskej populácie; (9) |
| --- | --- |

1.24

súhlasí so správou Hornej snemovne, ktorá uvádzala „niektorým formám normalizácie dlhodobých ilegálnych imigrantov sa nedá predísť, ak sa nemá vytvoriť rastúca najchudobnejšia skupina ľudí v mimoriadnej situácii, ktorí sú citliví na využívanie.“ Správa Hornej snemovne zdôrazňuje potrebu minimalizovať faktory „ťahu“ spôsobené normalizáciou a navrhuje, že by to dalo vo veľkom rozsahu prekonať posudzovaním jednotlivých prípadov a nie amnestiou veľkého rozsahu. Na záver, Horná snemovňa verí, že amnestie môžu poskytnúť zriedkavú príležitosť pre získanie spoľahlivých informácií o veľkosti a charaktere ilegálnej imigrantskej populácie; (9)

Ilegálna imigrácia

| 1.25 | všíma si mnohé formy ilegálnej migrácie a ťažkosti pri vykonávaní výskumu v týchto oblastiach, hoci cíti, že je potrebný ďalší výskum o rôznych typoch ilegálnych imigrantov, aby sa dali efektívnejšie formulovať politiky. V tomto ohľade by bolo dôležité rozlišovať medzi:






  — | ľuďmi, ktorí legálne vstúpili, ale zostali v krajine dlhšie, |
| --- | --- | --- |

1.25

všíma si mnohé formy ilegálnej migrácie a ťažkosti pri vykonávaní výskumu v týchto oblastiach, hoci cíti, že je potrebný ďalší výskum o rôznych typoch ilegálnych imigrantov, aby sa dali efektívnejšie formulovať politiky. V tomto ohľade by bolo dôležité rozlišovať medzi:

—

ľuďmi, ktorí legálne vstúpili, ale zostali v krajine dlhšie,

| — | ľuďmi, ktorí majú povolenie zostať v krajine, ale porušujú podmienky vstupu, |
| --- | --- |

—

ľuďmi, ktorí majú povolenie zostať v krajine, ale porušujú podmienky vstupu,

| — | ľuďmi, ktorým boli zamietnuté žiadosti o azyl, |
| --- | --- |

—

ľuďmi, ktorým boli zamietnuté žiadosti o azyl,

| — | ľuďmi, ktorí neregulárne prekročili hranice, ktorým nebolo udelené povolenie na vstup, pretože vstúpili cez oblasť neoprávnenú na vstup a bez potrebnej dokumentácie; |
| --- | --- |

—

ľuďmi, ktorí neregulárne prekročili hranice, ktorým nebolo udelené povolenie na vstup, pretože vstúpili cez oblasť neoprávnenú na vstup a bez potrebnej dokumentácie;

| 1.26 | podporuje názory vyjadrené v štúdii, že vytvorenie politiky vracania v spoločenstve, vytvorenie kľúčových dohôd o spolupráci s krajinami pôvodu a transformácia čiernej práce na regulárny pracovnoprávny pomer sú kľúčovými prvkami v boji proti neregulárnej imigrácii; |
| --- | --- |

1.26

podporuje názory vyjadrené v štúdii, že vytvorenie politiky vracania v spoločenstve, vytvorenie kľúčových dohôd o spolupráci s krajinami pôvodu a transformácia čiernej práce na regulárny pracovnoprávny pomer sú kľúčovými prvkami v boji proti neregulárnej imigrácii;

| 1.27 | víta návrhy v štúdii, ktoré súvisia s vytváraním politiky vracania v spoločenstve. Návrh akčného programu vracania bol dohodnutý Európskou radou v novembri 2002 a teraz sa musí dosiahnuť rýchlejší pokrok pri jej implementácii; |
| --- | --- |

1.27

víta návrhy v štúdii, ktoré súvisia s vytváraním politiky vracania v spoločenstve. Návrh akčného programu vracania bol dohodnutý Európskou radou v novembri 2002 a teraz sa musí dosiahnuť rýchlejší pokrok pri jej implementácii;

| 1.28 | súhlasí so štúdiou, keď uvádza, že „spolupráca tretích krajín je veľmi dôležitá, ak sa majú zredukovať ilegálne migračné toky“ a nedávne závery zasadnutí Európskej rady, ktoré „podčiarkli potrebu komplexného prístupu k migrácii ktorý sa zameriava na ľudské práva, politické otázky a otázky rozvoja v krajinách pôvodu a tranzitu“; |
| --- | --- |

1.28

súhlasí so štúdiou, keď uvádza, že „spolupráca tretích krajín je veľmi dôležitá, ak sa majú zredukovať ilegálne migračné toky“ a nedávne závery zasadnutí Európskej rady, ktoré „podčiarkli potrebu komplexného prístupu k migrácii ktorý sa zameriava na ľudské práva, politické otázky a otázky rozvoja v krajinách pôvodu a tranzitu“;

| 1.29 | schvaľuje synergiu medzi migračnými a rozvojovými politikami, ktoré sú načrtnuté v štúdii a verí, že rozvojová politika môže zlepšiť hospodárske a sociálne podmienky v tretích krajinách a tak zredukovať faktory „tlaku“, ktoré vedú k migrácii do EÚ; |
| --- | --- |

1.29

schvaľuje synergiu medzi migračnými a rozvojovými politikami, ktoré sú načrtnuté v štúdii a verí, že rozvojová politika môže zlepšiť hospodárske a sociálne podmienky v tretích krajinách a tak zredukovať faktory „tlaku“, ktoré vedú k migrácii do EÚ;

| 1.30 | zdôrazňuje potrebu pre Európsku úniu byť aktívna pri podpore spoločných iniciatív so susedskými krajinami prostredníctvom programov ako napríklad nový susedský inštrument, Tacis, Meda, Encas a INTERREG. Je dôležité, aby sa vytvoril „kruh priateľstva“, aby sa dal mier a solidarita rozšíriť v krajinách, ktoré susedia s EÚ teraz, keď sa únia rozšírila. Európska únia potrebuje pracovať v partnerstve s týmito krajinami, aby sa zlepšila ich hospodárska a sociálna situácia a zredukovali faktory „tlaku“, ako napríklad vysoká nezamestnanosť, nízke mzdy, nedostatok demokracie a organizovaný zločin. Jednou z prioritných oblastí pre spoluprácu bude riadenie migrácie. Niektoré susediace krajiny vytvorila akčné plány špecificky zamerané na neregulárnu migráciu a EÚ je pripravená podporovať ich implementáciu, rovnako aj akcie proti neregulárnej migrácii tých krajín, ktoré také plány pripravujú; |
| --- | --- |

1.30

zdôrazňuje potrebu pre Európsku úniu byť aktívna pri podpore spoločných iniciatív so susedskými krajinami prostredníctvom programov ako napríklad nový susedský inštrument, Tacis, Meda, Encas a INTERREG. Je dôležité, aby sa vytvoril „kruh priateľstva“, aby sa dal mier a solidarita rozšíriť v krajinách, ktoré susedia s EÚ teraz, keď sa únia rozšírila. Európska únia potrebuje pracovať v partnerstve s týmito krajinami, aby sa zlepšila ich hospodárska a sociálna situácia a zredukovali faktory „tlaku“, ako napríklad vysoká nezamestnanosť, nízke mzdy, nedostatok demokracie a organizovaný zločin. Jednou z prioritných oblastí pre spoluprácu bude riadenie migrácie. Niektoré susediace krajiny vytvorila akčné plány špecificky zamerané na neregulárnu migráciu a EÚ je pripravená podporovať ich implementáciu, rovnako aj akcie proti neregulárnej migrácii tých krajín, ktoré také plány pripravujú;

| 1.31 | zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú hrajú miestne a regionálne orgány v programoch ako Tacis, Meda, Encas a INTERREG a pripomína Komisii a členským štátom, že miestne a regionálne orgány by mali hrať kľúčovú úlohu vo vytváraní následníckych programov; |
| --- | --- |

1.31

zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú hrajú miestne a regionálne orgány v programoch ako Tacis, Meda, Encas a INTERREG a pripomína Komisii a členským štátom, že miestne a regionálne orgány by mali hrať kľúčovú úlohu vo vytváraní následníckych programov;

| 1.32 | zoširoka víta návrhy nového susedského nástroja, ale je sklamaný, že nástroj (ktorý je predmetom samostatného stanoviska Výboru regiónov) neposkytuje väčšiu úlohu miestnej a regionálnej vláde, hlavne keďže mnoho politických oblastí pokrytých týmto nástrojom sa týkajú kompetencií miestnych a regionálnych vlád; |
| --- | --- |

1.32

zoširoka víta návrhy nového susedského nástroja, ale je sklamaný, že nástroj (ktorý je predmetom samostatného stanoviska Výboru regiónov) neposkytuje väčšiu úlohu miestnej a regionálnej vláde, hlavne keďže mnoho politických oblastí pokrytých týmto nástrojom sa týkajú kompetencií miestnych a regionálnych vlád;

| 1.33 | súhlasí so štúdiou, keď zdôrazňuje potrebu riešenia neregulovaného trhu práce a tieňovej ekonomiky, pričom uvádza, že „sa odhaduje, že tieňová ekonomika prestavuje 7-16 % HDP EÚ, hoci ju za žiadnych okolností úplne netvoria ilegálni imigranti.“ Je potrebné transformovať čiernu prácu na regulárny pracovnoprávny pomer a táto potreba je jednou z desiatich priorít smerníc zamestnanosti na rok 2003. Niekoľko členských štátov načrtlo špeciálne opatrenia pre zahraničných pracovníkov a migrantov v neregulárnej situácii vo svojich národných akčných plánoch zamestnanosti (NAP) na rok 2003) a Výbor víta zvolanie Programu pre členské štáty v Haagu, ktoré sa týka cieľov zredukovania nekontrolovaného trhu práce, ktoré sú vytýčené v Európskej stratégii zamestnanosti; |
| --- | --- |

1.33

súhlasí so štúdiou, keď zdôrazňuje potrebu riešenia neregulovaného trhu práce a tieňovej ekonomiky, pričom uvádza, že „sa odhaduje, že tieňová ekonomika prestavuje 7-16 % HDP EÚ, hoci ju za žiadnych okolností úplne netvoria ilegálni imigranti.“ Je potrebné transformovať čiernu prácu na regulárny pracovnoprávny pomer a táto potreba je jednou z desiatich priorít smerníc zamestnanosti na rok 2003. Niekoľko členských štátov načrtlo špeciálne opatrenia pre zahraničných pracovníkov a migrantov v neregulárnej situácii vo svojich národných akčných plánoch zamestnanosti (NAP) na rok 2003) a Výbor víta zvolanie Programu pre členské štáty v Haagu, ktoré sa týka cieľov zredukovania nekontrolovaného trhu práce, ktoré sú vytýčené v Európskej stratégii zamestnanosti;

| 1.34 | poukazuje na potrebu väčšej podpory hraničných regiónov, pretože tieto sú v porovnaní s inými regiónmi špeciálne zasiahnuté neregulárnym vstupom cudzincov do krajiny vo väčšej miere a podporuje zriadenie Európskeho zboru pohraničnej stráže, rovnako aj skorý varovný systém, pretože sa musí dosiahnuť účinná spoločná správa vonkajších hraníc Únie, a navyše by sa mala ďalej podporovať aj súdna spolupráca a spolupráca medzi policajnými zbormi na centrálnej aj na regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

1.34

poukazuje na potrebu väčšej podpory hraničných regiónov, pretože tieto sú v porovnaní s inými regiónmi špeciálne zasiahnuté neregulárnym vstupom cudzincov do krajiny vo väčšej miere a podporuje zriadenie Európskeho zboru pohraničnej stráže, rovnako aj skorý varovný systém, pretože sa musí dosiahnuť účinná spoločná správa vonkajších hraníc Únie, a navyše by sa mala ďalej podporovať aj súdna spolupráca a spolupráca medzi policajnými zbormi na centrálnej aj na regionálnej a miestnej úrovni.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | pripomína inštitúciám EÚ dôležitú úlohu, ktorú hrajú regionálne a miestne orgány v integrácii migrantov a vzhľadom na túto skutočnosť zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú hrajú miestne a regionálne orgány v celom rade iniciatív načrtnutých v štúdii. Medzi ne patrí výmena skúseností v oblasti integračných opatrení, vytváranie programov ako napríklad nový susedský nástroj a nástupnícke programy po programe Tacis a INTERREG, atď. a preto odporúča úplné angažovanie sa miestnych a regionálnych vlád v týchto programoch; |
| --- | --- |

2.1

pripomína inštitúciám EÚ dôležitú úlohu, ktorú hrajú regionálne a miestne orgány v integrácii migrantov a vzhľadom na túto skutočnosť zdôrazňuje kľúčovú úlohu, ktorú hrajú miestne a regionálne orgány v celom rade iniciatív načrtnutých v štúdii. Medzi ne patrí výmena skúseností v oblasti integračných opatrení, vytváranie programov ako napríklad nový susedský nástroj a nástupnícke programy po programe Tacis a INTERREG, atď. a preto odporúča úplné angažovanie sa miestnych a regionálnych vlád v týchto programoch;

| 2.2 | argumentuje, že by mali existovať väčšie príležitosti pre výmenu skúseností a najlepšej praxe, vrátane aktivít ako napríklad skupinová kritika, pokiaľ ide o imigračnú politiku a konštatuje, že by sa to dalo dosiahnuť prostredníctvom prijatia otvorenej metódy koordinácie pri vytváraní imigračnej politiky EÚ a nalieha na Európsku radu, aby prijala návrhy Komisie v tejto oblasti; |
| --- | --- |

2.2

argumentuje, že by mali existovať väčšie príležitosti pre výmenu skúseností a najlepšej praxe, vrátane aktivít ako napríklad skupinová kritika, pokiaľ ide o imigračnú politiku a konštatuje, že by sa to dalo dosiahnuť prostredníctvom prijatia otvorenej metódy koordinácie pri vytváraní imigračnej politiky EÚ a nalieha na Európsku radu, aby prijala návrhy Komisie v tejto oblasti;

| 2.3 | vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila skupinu zloženú zo zamestnancov generálnych riaditeľstiev, ktorých politiky a opatrenia ovplyvňujú štátnych príslušníkov tretích krajín, aby sa dala existujúca politika efektívnejšie integrovať a koordinovať; |
| --- | --- |

2.3

vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila skupinu zloženú zo zamestnancov generálnych riaditeľstiev, ktorých politiky a opatrenia ovplyvňujú štátnych príslušníkov tretích krajín, aby sa dala existujúca politika efektívnejšie integrovať a koordinovať;

| 2.4 | požaduje uverejnenie výskumného programu Európskou komisiou, aby sa vyplnili medzery vo výskume uvedené v štúdii; |
| --- | --- |

2.4

požaduje uverejnenie výskumného programu Európskou komisiou, aby sa vyplnili medzery vo výskume uvedené v štúdii;

| 2.5 | požaduje podstatné zvýšenie v programe INTI kvôli tomu, aby sa miestne a regionálne orgány mohli zúčastniť na veľkom počte nadnárodných projektov financovaných EÚ, zaoberajúcich sa integráciou migrantov; |
| --- | --- |

2.5

požaduje podstatné zvýšenie v programe INTI kvôli tomu, aby sa miestne a regionálne orgány mohli zúčastniť na veľkom počte nadnárodných projektov financovaných EÚ, zaoberajúcich sa integráciou migrantov;

| 2.6 | zdôrazňuje dôležitú úlohu role migrácie, pokiaľ ide o vypĺňanie nedostatkov zručností a vyzýva Európsku radu, aby v týchto oblastiach vytvorila efektívne politické iniciatívy, vrátane náboru štátnych príslušníkov tretích krajín na vedecký výskum; |
| --- | --- |

2.6

zdôrazňuje dôležitú úlohu role migrácie, pokiaľ ide o vypĺňanie nedostatkov zručností a vyzýva Európsku radu, aby v týchto oblastiach vytvorila efektívne politické iniciatívy, vrátane náboru štátnych príslušníkov tretích krajín na vedecký výskum;

| 2.7 | zdôrazňuje možnosť podporovať vhodné stratégie rozvoja v tretích krajinách. Na druhej strane je dôležité, aby štúdie o migrácií brali na vedomie nové charakteristiky migračných tokov, ako je ich feminizácia, ktorá je veľmi dôležitá pre tvorbu, rozvoj a aplikáciu stratégií v oblasti migrácie; |
| --- | --- |

2.7

zdôrazňuje možnosť podporovať vhodné stratégie rozvoja v tretích krajinách. Na druhej strane je dôležité, aby štúdie o migrácií brali na vedomie nové charakteristiky migračných tokov, ako je ich feminizácia, ktorá je veľmi dôležitá pre tvorbu, rozvoj a aplikáciu stratégií v oblasti migrácie;

| 2.8 | požaduje ďalšie angažovanie sa miestnej a regionálnej vlády pri vytváraní spoľahlivých a porovnateľných údajov na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

2.8

požaduje ďalšie angažovanie sa miestnej a regionálnej vlády pri vytváraní spoľahlivých a porovnateľných údajov na úrovni EÚ;

| 2.9 | víta zámer Komisie začať úplný konzultačný proces o Zelenej knihe „Prístup EÚ k riadeniu hospodárskej integrácie“ (KOM(2004) 811 v konečnom znení) a pripomína Komisii potrebu úplnej konzultácie v tomto procese s ním a miestnou a regionálnou vládou; |
| --- | --- |

2.9

víta zámer Komisie začať úplný konzultačný proces o Zelenej knihe „Prístup EÚ k riadeniu hospodárskej integrácie“ (KOM(2004) 811 v konečnom znení) a pripomína Komisii potrebu úplnej konzultácie v tomto procese s ním a miestnou a regionálnou vládou;

| 2.10 | verí, že je nevyhnutné rýchle konanie, aby sa ďalej vyvíjala európska migračná sieť a observatórium, opäť s úplnou angažovanosťou miestnej a regionálne vlády; |
| --- | --- |

2.10

verí, že je nevyhnutné rýchle konanie, aby sa ďalej vyvíjala európska migračná sieť a observatórium, opäť s úplnou angažovanosťou miestnej a regionálne vlády;

| 2.11 | vyjadruje obavu týkajúcu sa pomalého pokroku Európskej rady pri vytváraní imigračnej politiky EÚ a opatrení vyplývajúcich zo zasadnutia Európskej rady v Tampere v roku 1999. Vzhľadom na tieto obavy zdôrazňuje potrebu prijať urýchlené rozhodnutia o otázkach prednesených v Haagskom programe. |
| --- | --- |

2.11

vyjadruje obavu týkajúcu sa pomalého pokroku Európskej rady pri vytváraní imigračnej politiky EÚ a opatrení vyplývajúcich zo zasadnutia Európskej rady v Tampere v roku 1999. Vzhľadom na tieto obavy zdôrazňuje potrebu prijať urýchlené rozhodnutia o otázkach prednesených v Haagskom programe.

Brusel 13. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. EÚ C 109, 30.4.2004 s. 46-49.

1

(2)  Ú. v. ES C 19, 22.1.2002 s. 20-22.

2

(3)  Ú. v. ES C 107, 3.5.2002 s. 85-88.

3

(4)  Ú. v. ES C 278, 14.11.2002 s. 44-48.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 23, 27.1.2004 s. 30-32.

5

(6)  „Čelenie výzve - Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť“ – správa skupiny na najvyššej úrovni, ktorej predsedal Wim Kok, strana 13. (november 2004)

6

(7)  Kok : Strana 13.

7

(8)  Výberový výbor pre Európsku úniu Hornej snemovne: „Politika spoločenstva v oblasti ilegálnej imigrácie“: obdobie rokov 2001 –2002 : 37. správa

8

(9)  Správa Hornej snemovne: odsek 112.

9

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/55 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/55

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu týkajúce sa riadeného vstupu osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu do EÚ a zvyšovania ochrannej kapacity oblastí ich pôvodu: zlepšenie prístupu k trvalým riešeniam“

(2005/C 231/07)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu týkajúce sa riadeného vstupu osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu do EÚ a zvyšovania ochrannej kapacity oblastí ich pôvodu: „zlepšenie prístupu k trvalým riešeniam“ (KOM(2004) 410 v konečnom znení),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie zo dňa 25. augusta 2004 konzultovať s ním túto problematiku, v súlade s prvým odstavcom článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu zo dňa 5. apríla 2004 poveriť Komisiu pre vonkajšie vzťahy vypracovaním stanoviska k tejto téme,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, osobitne na článok 63 odst.2 písm. b tejto zmluvy,

so zreteľom na Zmluvu zakladajúcu Ústavu pre Európu, konkrétne články II-61, II-78, II-79 a III-266, III-267 a III-268,

so zreteľom na Ženevský dohovor týkajúci sa štatútu utečencov z 28. júla 1951, ktorý dopĺňa Newyorský protokol z 31. januára 1967,

so zreteľom na závery z predsedníctva o programe z Haagu: posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii a osobitne špecifické odporúčania o azyle, migrácii a hraničnej politike (bod 1.2) a o vonkajšom rozmere azylu a migrácii (bod 1.6),

so zreteľom na svoje stanovisko k Oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o imigrácii, integrácii a zamestnanosti (KOM(2003) 336 v konečnom znení, CdR 223/2003 fin (1)),

so zreteľom na svoje stanoviská zaoberajúce sa konkrétne utečeneckou politikou (CdR 90/2001 fin (2), CdR 214/2001 fin (3), CdR 93/2002 fin (4), CdR 249/2003 fin (5)),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR338/2004 rev 1) prijatý 7. februára 2005 komisiou pre vonkajšie vzťahy (spravodajca: pán István Sértő-Radics, primátor mesta Uszka (HU/ELDR)),

| 1) | Vzhľadom k tomu, že za účelom dosiahnutia trvalých riešení by sa malo zlepšiť rozdelenie povinností medzi jednotlivými členskými štátmi v oblasti riadeného vstupu osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu do EÚ a ďalej by sa mala zvýšiť ochranná kapacita krajín pôvodu s úmyslom formulovať a vykonávať spoločnú utečeneckú politiku vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

1)

Vzhľadom k tomu, že za účelom dosiahnutia trvalých riešení by sa malo zlepšiť rozdelenie povinností medzi jednotlivými členskými štátmi v oblasti riadeného vstupu osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu do EÚ a ďalej by sa mala zvýšiť ochranná kapacita krajín pôvodu s úmyslom formulovať a vykonávať spoločnú utečeneckú politiku vo všetkých členských štátoch;

| 2) | Vzhľadom k tomu, že za účelom dosiahnutia tohoto cieľa je treba zabezpečiť pre jednotlivé členské štáty a regióny, vrátane krajín a regiónov pôvodu alebo tranzitných krajín a regiónov, potrebné finančné prostriedky, berúc do úvahy rozšírenie EÚ a potreby nových členských štátov; |
| --- | --- |

2)

Vzhľadom k tomu, že za účelom dosiahnutia tohoto cieľa je treba zabezpečiť pre jednotlivé členské štáty a regióny, vrátane krajín a regiónov pôvodu alebo tranzitných krajín a regiónov, potrebné finančné prostriedky, berúc do úvahy rozšírenie EÚ a potreby nových členských štátov;

prijalo nasledovné stanovisko na svojom 59. plenárnom zasadaní, ktoré sa konalo 13. a 14. apríla 2005 (zasadnutie zo 14. apríla 2005).

1.   Postoj Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | sa hlási k návrhu Európskej komisie o riadenom vstupe osôb do EÚ potrebujúcich medzinárodnú ochranu a o zvyšovaní ochrannej kapacity oblastí pôvodu „zlepšenie prístupu k dlhodobým riešeniam“ a osobitne podporuje navrhované ochranné programy krajín v oblastiach pôvodu (susediace a tranzitné krajiny); |
| --- | --- |

1.1

sa hlási k návrhu Európskej komisie o riadenom vstupe osôb do EÚ potrebujúcich medzinárodnú ochranu a o zvyšovaní ochrannej kapacity oblastí pôvodu „zlepšenie prístupu k dlhodobým riešeniam“ a osobitne podporuje navrhované ochranné programy krajín v oblastiach pôvodu (susediace a tranzitné krajiny);

| 1.2 | poukazuje na nevyhnutnosť dodržiavania odporúčaní Vysokého komisára Organizácie spojených národov pre utečencov ohľadom prenasledovania na základe pohlavia ako jedného z dôvodov na priznanie štatútu utečenca; |
| --- | --- |

1.2

poukazuje na nevyhnutnosť dodržiavania odporúčaní Vysokého komisára Organizácie spojených národov pre utečencov ohľadom prenasledovania na základe pohlavia ako jedného z dôvodov na priznanie štatútu utečenca;

| 1.3 | oceňuje zámer Európskej komisie zapojiť tranzitné krajiny do svojho úsilia priblížiť sa osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, ale nazdáva sa, že by mal byť kladený väčší dôraz na tranzitné krajiny s ohľadom na ich úlohu ako regiónov a na poskytovanie pomoci, ktorú potrebujú; |
| --- | --- |

1.3

oceňuje zámer Európskej komisie zapojiť tranzitné krajiny do svojho úsilia priblížiť sa osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, ale nazdáva sa, že by mal byť kladený väčší dôraz na tranzitné krajiny s ohľadom na ich úlohu ako regiónov a na poskytovanie pomoci, ktorú potrebujú;

| 1.4 | zdôrazňuje, že dôsledky prijímania osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu sú viditeľnejšie na miestnej úrovni v spoločenstvách, kam tieto skupiny prichádzajú; je preto veľmi dôležité zapojiť miestne a regionálne orgány do rozhodovacieho procesu o prijímaní a integrácii žiadateľom o azyl a utečencov; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že dôsledky prijímania osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu sú viditeľnejšie na miestnej úrovni v spoločenstvách, kam tieto skupiny prichádzajú; je preto veľmi dôležité zapojiť miestne a regionálne orgány do rozhodovacieho procesu o prijímaní a integrácii žiadateľom o azyl a utečencov;

| 1.5 | upozorňuje na kľúčovú zodpovednosť miestnych a regionálnych aktérov, ktorú nesú za prijímanie osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu a pri činnostiach podporujúcich integráciu do spoločnosti; preto ľutuje, že návrh Európskej komisie nezabezpečuje dostatočne rozsiahlu konzultáciu s miestnymi a regionálnymi orgánmi pri plánovaní uplatňovania tohto programu a pri rozhodovaní o jeho financovaní. Návrh dostatočne nezabezpečuje, že miestni a regionálni aktéri budú mať príležitosť podieľať sa na rozvoji dobrých praktík v spojení s aktivitami Spoločenstva; |
| --- | --- |

1.5

upozorňuje na kľúčovú zodpovednosť miestnych a regionálnych aktérov, ktorú nesú za prijímanie osôb potrebujúcich medzinárodnú ochranu a pri činnostiach podporujúcich integráciu do spoločnosti; preto ľutuje, že návrh Európskej komisie nezabezpečuje dostatočne rozsiahlu konzultáciu s miestnymi a regionálnymi orgánmi pri plánovaní uplatňovania tohto programu a pri rozhodovaní o jeho financovaní. Návrh dostatočne nezabezpečuje, že miestni a regionálni aktéri budú mať príležitosť podieľať sa na rozvoji dobrých praktík v spojení s aktivitami Spoločenstva;

| 1.6 | pokladá v tomto zmysle za dôležité dosiahnutie väčšej zosúladenosti a vzájomného dopĺňania sa medzi cieľmi, nástrojmi a postupmi vnútorných a vonkajších politík, predovšetkým pokiaľ ide o problematiku cezhraničného charakteru; |
| --- | --- |

1.6

pokladá v tomto zmysle za dôležité dosiahnutie väčšej zosúladenosti a vzájomného dopĺňania sa medzi cieľmi, nástrojmi a postupmi vnútorných a vonkajších politík, predovšetkým pokiaľ ide o problematiku cezhraničného charakteru;

| 1.7 | upozorňuje na podmienky spolupráce a spoločných aktivít miestnych a regionálnych orgánov, vrátane miestnych a regionálnych orgánov členských štátov, ktorí sú príjemcovia, krajín pôvodu a tranzitných krajín, ktoré môžu viditeľne podporiť osoby potrebujúce medzinárodnú ochranu; |
| --- | --- |

1.7

upozorňuje na podmienky spolupráce a spoločných aktivít miestnych a regionálnych orgánov, vrátane miestnych a regionálnych orgánov členských štátov, ktorí sú príjemcovia, krajín pôvodu a tranzitných krajín, ktoré môžu viditeľne podporiť osoby potrebujúce medzinárodnú ochranu;

| 1.8 | nazdáva sa, že je nutná ďalšia analýza a výskum plánu presídlenia v EÚ s ohľadom na jeho pravdepodobný sociálny dosah, osobitne na trh práce v menej rozvinutých regiónoch, ktoré trpia vysokou nezamestnanosťou v príslušných členských štátoch a regiónoch; |
| --- | --- |

1.8

nazdáva sa, že je nutná ďalšia analýza a výskum plánu presídlenia v EÚ s ohľadom na jeho pravdepodobný sociálny dosah, osobitne na trh práce v menej rozvinutých regiónoch, ktoré trpia vysokou nezamestnanosťou v príslušných členských štátoch a regiónoch;

| 1.9 | uznáva význam podpory politiky EÚ obyvateľstva menej vyspelých krajín a regiónov, ale na druhej strane zdôrazňuje význam rovnakého zaobchádzania pre všetkých občanov EÚ, aby bolo možné sa v rámci opatrení plánu presídlenia tešiť širokej podpore medzi občanmi členských štátov; |
| --- | --- |

1.9

uznáva význam podpory politiky EÚ obyvateľstva menej vyspelých krajín a regiónov, ale na druhej strane zdôrazňuje význam rovnakého zaobchádzania pre všetkých občanov EÚ, aby bolo možné sa v rámci opatrení plánu presídlenia tešiť širokej podpore medzi občanmi členských štátov;

| 1.10 | navrhuje, aby sa Európska komisia v spolupráci s nevládnymi organizáciami a ostatnými zainteresovanými stranami angažovala pri ďalšom štúdiu tejto zložitej právnej problematiky za účelom stanovenia objektívnych a jednotných kritérií na určovanie, v ktorých prípadoch sa osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, má umožniť presídlenie, a tým zabezpečiť dodržiavanie ľudských práv, zabrániť diskriminácii a zabezpečiť potrebnú právnu podporu pre krajiny a regióny, ktoré ich príjmu. Rovnako sa nazdáva, že je dôležité zabezpečiť integráciu utečencov, ktorí prichádzajú do členských štátov v rámci presídľovania, do trhu práce tak, aby mali rovnaké práva ako všetci občania EÚ; |
| --- | --- |

1.10

navrhuje, aby sa Európska komisia v spolupráci s nevládnymi organizáciami a ostatnými zainteresovanými stranami angažovala pri ďalšom štúdiu tejto zložitej právnej problematiky za účelom stanovenia objektívnych a jednotných kritérií na určovanie, v ktorých prípadoch sa osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, má umožniť presídlenie, a tým zabezpečiť dodržiavanie ľudských práv, zabrániť diskriminácii a zabezpečiť potrebnú právnu podporu pre krajiny a regióny, ktoré ich príjmu. Rovnako sa nazdáva, že je dôležité zabezpečiť integráciu utečencov, ktorí prichádzajú do členských štátov v rámci presídľovania, do trhu práce tak, aby mali rovnaké práva ako všetci občania EÚ;

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | podporuje oznámenie Komisie ako dobrý základ pre budúce hodnotiace práce, avšak osobitne vzhľadom na plán presídľovania EÚ sa nazdáva, že bude potrebné vyhotoviť ďalšie analýzy a štúdie, a preto doporučuje predĺžiť termín na predloženie návrhu Rade, aby bolo možné vypracovať detailnejšie pripravený dokument; |
| --- | --- |

2.1

podporuje oznámenie Komisie ako dobrý základ pre budúce hodnotiace práce, avšak osobitne vzhľadom na plán presídľovania EÚ sa nazdáva, že bude potrebné vyhotoviť ďalšie analýzy a štúdie, a preto doporučuje predĺžiť termín na predloženie návrhu Rade, aby bolo možné vypracovať detailnejšie pripravený dokument;

| 2.2 | žiada väčšie zainteresovanie miestnych a regionálnych orgánov do procesu vytvárania a zavádzania prisťahovaleckej a azylovej politiky a zároveň, aby im za týmto účelom bola poskytnutá dostatočná finančná podpora; |
| --- | --- |

2.2

žiada väčšie zainteresovanie miestnych a regionálnych orgánov do procesu vytvárania a zavádzania prisťahovaleckej a azylovej politiky a zároveň, aby im za týmto účelom bola poskytnutá dostatočná finančná podpora;

| 2.3 | navrhuje, aby sa zvážila možnosť finančného pokrytia týchto úloh z prostriedkov určených pre politiku regionálnej spolupráce a nového susedstva, ktorá je začlenená v treťom hlavnom cieli štrukturálnych fondov pre obdobie 2007 – 2013 a uvítal by účinnú koordináciu medzi spoločnými multilaterálnymi programami relizovanými v rámci tohto cieľa a bilaterálnymi akčnými plánmi, ktoré budú realizované v rámci politiky susedstva; |
| --- | --- |

2.3

navrhuje, aby sa zvážila možnosť finančného pokrytia týchto úloh z prostriedkov určených pre politiku regionálnej spolupráce a nového susedstva, ktorá je začlenená v treťom hlavnom cieli štrukturálnych fondov pre obdobie 2007 – 2013 a uvítal by účinnú koordináciu medzi spoločnými multilaterálnymi programami relizovanými v rámci tohto cieľa a bilaterálnymi akčnými plánmi, ktoré budú realizované v rámci politiky susedstva;

| 2.4 | Vzhľadom na rozsah migrácie v oblasti Stredozemného mora sa navrhuje, aby sa pri budúcich žiadostiach v rámci programov na reguláciu migračných tokov, ako je program AENEAS, uprednostňovali projekty zamerané na opatrenia v tejto oblasti; |
| --- | --- |

2.4

Vzhľadom na rozsah migrácie v oblasti Stredozemného mora sa navrhuje, aby sa pri budúcich žiadostiach v rámci programov na reguláciu migračných tokov, ako je program AENEAS, uprednostňovali projekty zamerané na opatrenia v tejto oblasti;

| 2.5 | žiada o zavedenie plánov presídľovania EÚ, ktoré zabezpečujú rovnaké zaobchádzanie tak utečencov, ktorí majú byť presídlení do členských štátov, ako aj všetkých občanov EÚ; |
| --- | --- |

2.5

žiada o zavedenie plánov presídľovania EÚ, ktoré zabezpečujú rovnaké zaobchádzanie tak utečencov, ktorí majú byť presídlení do členských štátov, ako aj všetkých občanov EÚ;

| 2.6 | podporuje uplatňovanie záverov predsedníctva o programe z Haagu a považuje za potrebné, prizvať miestne a regionálne orgány, aby sa zúčastnili na interkulturálnom dialógu medzi všetkými členmi spoločnosti v rámci spoločných fór a podujatí s cieľom zlepšiť vzájomné pochopenie všetkých oblastí politík vzťahujúcich sa na integráciu; |
| --- | --- |

2.6

podporuje uplatňovanie záverov predsedníctva o programe z Haagu a považuje za potrebné, prizvať miestne a regionálne orgány, aby sa zúčastnili na interkulturálnom dialógu medzi všetkými členmi spoločnosti v rámci spoločných fór a podujatí s cieľom zlepšiť vzájomné pochopenie všetkých oblastí politík vzťahujúcich sa na integráciu;

Brusel, 14. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. C 109, 30.4.2004 str. 46-49.

1

(2)  Ú.v. C 19, 22.1.2002 str. 20-22.

2

(3)  Ú.v. C 107, 3.5.2002 str. 85-88.

3

(4)  Ú.v. C 278, 14.11.2002 str. 44-48.

4

(5)  Ú.v. C 23, 27.1.2004 str. 30-32.

5

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/58 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/58

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Oznámenie Komisie – Európska politika susedstva – strategický dokument“

(2005/C 231/08)

VÝBOR REGIÓNOV

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Európska politika susedstva – strategický dokument (KOM(2004)373 v konečnom znení),

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 13. mája 2004 prekonzultovať s výborom túto problematiku, v súlade s ustanoveniami prvého odseku článku 265 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie svojho grémia zo dňa 15. júna 2004 poveriť Komisiu pre vonkajšie vzťahy vypracovaním stanoviska v danej veci,

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade o návrhoch Komisie pre akčné plány v rámci európskej politiky susedstva (EPS) KOM(2004) 795 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o tom, aký postoj má zaujať Európske spoločenstvo a jeho členské štáty v rámci Asociačnej rady ustanovenej Euro-stredomorskou dohodou o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Jordánskym hášimovským kráľovstvom na druhej strane, pokiaľ ide o prijatie odporúčania týkajúceho sa implementácie Akčného plánu EÚ – Jordánsko (KOM(2004) 796 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o tom, aký postoj má Európske spoločenstvo zaujať v rámci Spoločného výboru ustanoveného Predbežnou dohodou o pridružení v oblasti obchodu a spolupráce, pokiaľ ide o prijatie odporúčania týkajúceho sa implementácie Akčného plánu EÚ-Palestínska samospráva (KOM 2004) 789 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o tom, aký postoj má zaujať Európske spoločenstvo a jeho členské štáty v rámci Asociačnej rady ustanovenej Euro-stredomorskou dohodou o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Tuniskou republikou na druhej strane, pokiaľ ide o prijatie odporúčania týkajúceho sa implementácie Akčného plánu EÚ – Tunisko (KOM(2004) 792 v konečnom znení),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o tom, aký postoj má Spoločenstvo a jeho členské štáty zaujať v rámci Rady pre spoluprácu ustanovenej Dohodou o partnerstve a spolupráci zakladajúcou partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na druhej strane, pokiaľ ide o prijatie odporúčania týkajúceho sa implementácie Akčného plánu EÚ-Ukrajina (KOM(2004) 791 v konenčom znení),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady o postoji, aký majú Spoločenstvá a ich členské štáty zaujať v rámci Asociačnej rady ustanovenej Euro-stredomorskou dohodou o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Štátom Izrael na druhej strane, pokiaľ ide o prijatie odporúčania týkajúceho sa implementácie Akčného plánu EÚ – Izrael (KOM(2004)790 v konenčom znení),

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady k postoju, aký majú Európske spoločenstvá a ich členské štáty zaujať v rámci Rady pre spoluprácu ustanovenej Dohodou o partnerstve a spolupráci zakladajúcou partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na druhej strane, pokiaľ ide o prijatie odporúčania týkajúceho sa implementácie Akčného plánu EÚ – Moldavsko (KOM(2004) 787 v konečnom znení),

so zreteľom na oznámenie Komisie Rady a Európskemu parlamentu: budovanie našej spoločnej budúcnosti. Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007-2013 KOM(2004)101 v konečnom znení,

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa predpisujú všeobecné ustanovenia o založení Európskeho nástroja pre susedstvo a partnerstvo KOM(2004) 628 v konečnom znení,

so zreteľom na oznámenie Komisie Dláždenie cesty k novému nástroju susedstva KOM(2003) 393 v konečnom znení,

so zreteľom na správu Európskeho parlamentu Širšia Európa – susedstvo: nový rámec pre vzťahy s našimi východnými a južnými susedmi (KOM(2003) 104 – 2003/2018(INI)),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu: „Širšia Európa – susedstvo: nový rámec pre vzťahy s našimi východnými a južnými susedmi (CdR 175/2003 fin) (1)“

so zreteľom na svoje stanovisko k Euro-stredomorskému partnerstvu a miestnym a regionálnym orgánom: potreba koordinácie špecifického nástroja pre decentralizovanú spoluprácu (CdR 327/2003 fin (2)),

so zreteľom na svoje stanovisko k „Miestnej a regionálnej vláde v Rusku a rozvoju spolupráce medzi EÚ a Ruskom“ (CdR 105/2004),

so zreteľom na svoje stanovisko k Severnej dimenzii – Druhý akčný plán 2004-2006 (CdR 102/2003) (3),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska k oznámeniu Komisie Rade a Európskemu parlamentu: „Budovanie našej spoločnej budúcnosti: politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007-2013“ (CdR 162/2004 rev.3) (spravodajca: člen mestského zastupiteľstva Birmingham, sir Albert Bore (UK, SES),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 336/2004 rev 1) prijatý 7. februára 2005 Komisiou pre vonkajšie vzťahy (spravodajca: Lord Hanningfield, zastupiteľstvo grófstva Essex (UK/EĽS),

| 1) | Keďže z hľadiska Európskej politiky susedstva by sa mal výbor teraz snažiť rozširovať svoje aktivity týkajúce sa vonkajších vzťahov v rámci parametrov svojich zdrojov a inštitucionálneho poslania aj mimo súčasných krajín, ktoré majú pristúpiť k EÚ, ale nie výlučne, na tie krajiny, ktoré sú uvedené v Európskej politike susedstva; |
| --- | --- |

1)

Keďže z hľadiska Európskej politiky susedstva by sa mal výbor teraz snažiť rozširovať svoje aktivity týkajúce sa vonkajších vzťahov v rámci parametrov svojich zdrojov a inštitucionálneho poslania aj mimo súčasných krajín, ktoré majú pristúpiť k EÚ, ale nie výlučne, na tie krajiny, ktoré sú uvedené v Európskej politike susedstva;

| 2) | Keďže jeho prioritou v otázke vonkajších vzťahov musí ostať spolupráca s miestnymi a regionálnymi orgánmi existujúcich kandidátskych krajín; |
| --- | --- |

2)

Keďže jeho prioritou v otázke vonkajších vzťahov musí ostať spolupráca s miestnymi a regionálnymi orgánmi existujúcich kandidátskych krajín;

| 3) | Keďže Výbor by mal ďalej dávať dialógu a spolupráci so všetkými susednými štátmi na severnej, východnej a južnej vonkajšej hranici EU v rámci EPS vysokú prioritu, |
| --- | --- |

3)

Keďže Výbor by mal ďalej dávať dialógu a spolupráci so všetkými susednými štátmi na severnej, východnej a južnej vonkajšej hranici EU v rámci EPS vysokú prioritu,

prijal nasledovné stanovisko na svojom 59. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 13. a 14. apríla 2005 (zasadnutie zo 14. apríla 2005):

1.   Názory Výboru regiónov

1.1   Všeobecné pripomienky k Európskej politike susedstva

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1.1 | víta tento dôležitý a potrebný dokument Európskej komisie, ktorý poskytuje pravú a skutočnú príležitosť definovať a zlepšiť vzťahy medzi Európskou úniou a jej susednými krajinami; |
| --- | --- |

1.1.1

víta tento dôležitý a potrebný dokument Európskej komisie, ktorý poskytuje pravú a skutočnú príležitosť definovať a zlepšiť vzťahy medzi Európskou úniou a jej susednými krajinami;

| 1.1.2 | uznáva, že s nedávnym rozšírením Európskej únie a následnými zmenami na jej externých hraniciach táto politika prichádza práve včas a víta krok vpred, ktorý bol vytvorený za účelom zdieľania prínosov rozšírenia EÚ so susednými krajinami pri posilňovaní stability, bezpečnosti a prosperity pre všetkých zainteresovaných; |
| --- | --- |

1.1.2

uznáva, že s nedávnym rozšírením Európskej únie a následnými zmenami na jej externých hraniciach táto politika prichádza práve včas a víta krok vpred, ktorý bol vytvorený za účelom zdieľania prínosov rozšírenia EÚ so susednými krajinami pri posilňovaní stability, bezpečnosti a prosperity pre všetkých zainteresovaných;

| 1.1.3 | súhlasí s tým, že Európska politika susedstva (EPS) ponúka prostriedky na posilnenie vzťahov medzi Európskou úniou a susednými krajinami a na prevenciu vzniku nových deliacich čiar medzi nimi; |
| --- | --- |

1.1.3

súhlasí s tým, že Európska politika susedstva (EPS) ponúka prostriedky na posilnenie vzťahov medzi Európskou úniou a susednými krajinami a na prevenciu vzniku nových deliacich čiar medzi nimi;

| 1.1.4 | zdôrazňuje, že Európska politika susedstva pri ponúkaní zlepšených vzťahov medzi EÚ a jej susednými krajinami je odlišná od samotného procesu rozšírenia, a malo by sa na ňu nazerať v takomto kontexte; |
| --- | --- |

1.1.4

zdôrazňuje, že Európska politika susedstva pri ponúkaní zlepšených vzťahov medzi EÚ a jej susednými krajinami je odlišná od samotného procesu rozšírenia, a malo by sa na ňu nazerať v takomto kontexte;

| 1.1.5 | zdôrazňuje význam, aký musí hrať v tomto procese miestna a regionálna vláda a je znepokojený z absencie akejkoľvek podstatnej zmienky a definovanej úlohy pre miestnu a regionálnu vládu v rámci tejto politiky; |
| --- | --- |

1.1.5

zdôrazňuje význam, aký musí hrať v tomto procese miestna a regionálna vláda a je znepokojený z absencie akejkoľvek podstatnej zmienky a definovanej úlohy pre miestnu a regionálnu vládu v rámci tejto politiky;

| 1.1.6 | súhlasí s tým, že táto politika podporí susedné krajiny v ich účasti na rôznych aktivitách EÚ, prostredníctvom väčšej politickej, bezpečnostnej, hospodárskej a kultúrnej spolupráce; |
| --- | --- |

1.1.6

súhlasí s tým, že táto politika podporí susedné krajiny v ich účasti na rôznych aktivitách EÚ, prostredníctvom väčšej politickej, bezpečnostnej, hospodárskej a kultúrnej spolupráce;

| 1.1.7 | je toho názoru, že Európska politika susedstva sa snaží o podporu úsilí na dosiahnutie väčšieho rešpektu pre zlepšenie ľudských práv, občianskej spoločnosti a rozvoj správneho riadenia v týchto krajinách; |
| --- | --- |

1.1.7

je toho názoru, že Európska politika susedstva sa snaží o podporu úsilí na dosiahnutie väčšieho rešpektu pre zlepšenie ľudských práv, občianskej spoločnosti a rozvoj správneho riadenia v týchto krajinách;

| 1.1.8 | víta v tejto súvislosti nedávny politický vývoj na Ukrajine a v Gruzínsku. Európska politika susedstva musí aktívne podporovať postup týchto krajín smerom k väčšej demokracii a trhovému hospodárstvu; |
| --- | --- |

1.1.8

víta v tejto súvislosti nedávny politický vývoj na Ukrajine a v Gruzínsku. Európska politika susedstva musí aktívne podporovať postup týchto krajín smerom k väčšej demokracii a trhovému hospodárstvu;

| 1.1.9 | súhlasí s tým, že Európska politika susedstva sa snaží o zlepšenie obchodných vzťahov a hospodárskeho vývoja medzi EÚ a susednými krajinami; |
| --- | --- |

1.1.9

súhlasí s tým, že Európska politika susedstva sa snaží o zlepšenie obchodných vzťahov a hospodárskeho vývoja medzi EÚ a susednými krajinami;

| 1.1.10 | uznáva, že Európska politika susedstva je dôležitá pre podporovanie užšej spolupráce medzi krajinami zahrnutými do EPS a EÚ v boji proti terorizmu, ilegálnej imigrácii a cezhraničnej kriminalite, ako napríklad pašovaniu drog a ľudí; |
| --- | --- |

1.1.10

uznáva, že Európska politika susedstva je dôležitá pre podporovanie užšej spolupráce medzi krajinami zahrnutými do EPS a EÚ v boji proti terorizmu, ilegálnej imigrácii a cezhraničnej kriminalite, ako napríklad pašovaniu drog a ľudí;

| 1.1.11 | podporuje úsilia v krajinách EPS s rôznymi etnickými menšinami o nachádzanie inovačných riešení na podporu koexistencie a rešpektu univerzálne uznávaných základných princípov; |
| --- | --- |

1.1.11

podporuje úsilia v krajinách EPS s rôznymi etnickými menšinami o nachádzanie inovačných riešení na podporu koexistencie a rešpektu univerzálne uznávaných základných princípov;

1.2   Miestna a regionálna dimenzia Európskej politiky susedstva

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.2.1 | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány v krajinách EPS by mali všade, kde je to možné, hrať väčšiu úlohu v procese demokratizácie a decentralizácie; |
| --- | --- |

1.2.1

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány v krajinách EPS by mali všade, kde je to možné, hrať väčšiu úlohu v procese demokratizácie a decentralizácie;

| 1.2.2 | podčiarkuje, že podľa jedného z hlavných princípov Únie – subsidiarity – ktorá umožňuje zvoliť najvhodnejšiu úroveň riadenia, miestne a regionálne orgány hrajú veľmi dôležitú a jedinečnú úlohu v tomto kontexte, keďže môžu zabezpečiť trvalé a správne orientované vzťahy; |
| --- | --- |

1.2.2

podčiarkuje, že podľa jedného z hlavných princípov Únie – subsidiarity – ktorá umožňuje zvoliť najvhodnejšiu úroveň riadenia, miestne a regionálne orgány hrajú veľmi dôležitú a jedinečnú úlohu v tomto kontexte, keďže môžu zabezpečiť trvalé a správne orientované vzťahy;

| 1.2.3 | poukazuje na efektívnosť prístupu zdola nahor pri podporovaní demokratizačného procesu; |
| --- | --- |

1.2.3

poukazuje na efektívnosť prístupu zdola nahor pri podporovaní demokratizačného procesu;

| 1.2.4 | dodáva, že v praxi miestne a regionálne orgány slúžia občanom ako výuka správnej demokracie, a preto sú dôležitými aktérmi pri zabezpečovaní dobre fungujúcich demokracií; |
| --- | --- |

1.2.4

dodáva, že v praxi miestne a regionálne orgány slúžia občanom ako výuka správnej demokracie, a preto sú dôležitými aktérmi pri zabezpečovaní dobre fungujúcich demokracií;

| 1.2.5 | zdôrazňuje význam vytvárania a konsolidácie miestnej úrovne vlády prostredníctvom cezhraničnej spolupráce a väčšieho využívania výmen a zdieľaných vedomostí s existujúcimi európskymi regiónmi ako spôsobu na dosiahnutie cieľov vytýčených v akčnom pláne pre každú krajinu; |
| --- | --- |

1.2.5

zdôrazňuje význam vytvárania a konsolidácie miestnej úrovne vlády prostredníctvom cezhraničnej spolupráce a väčšieho využívania výmen a zdieľaných vedomostí s existujúcimi európskymi regiónmi ako spôsobu na dosiahnutie cieľov vytýčených v akčnom pláne pre každú krajinu;

| 1.2.6 | zaznamenáva ťažkosti, s ktorými sa stretli miestne a regionálne orgány tých krajín, ktoré sú identifikované v EPS pri prijímaní nevyhnutných opatrení s cieľom adaptovať svoje administratívne štruktúry na európske štruktúry; |
| --- | --- |

1.2.6

zaznamenáva ťažkosti, s ktorými sa stretli miestne a regionálne orgány tých krajín, ktoré sú identifikované v EPS pri prijímaní nevyhnutných opatrení s cieľom adaptovať svoje administratívne štruktúry na európske štruktúry;

| 1.2.7 | chce sa podeliť s tými krajinami, ktoré sú uvedené v EPS, o skúsenosti získané svojimi členmi v dôsledku ich kontaktov s miestnymi a regionálnymi orgánmi v kandidátskych krajinách počas procesu rozširovania; |
| --- | --- |

1.2.7

chce sa podeliť s tými krajinami, ktoré sú uvedené v EPS, o skúsenosti získané svojimi členmi v dôsledku ich kontaktov s miestnymi a regionálnymi orgánmi v kandidátskych krajinách počas procesu rozširovania;

| 1.2.8 | verí, že miestne a regionálne orgány sú najvhodnejšou úrovňou pre decentralizovanú spoluprácu s partnerskými krajinami; |
| --- | --- |

1.2.8

verí, že miestne a regionálne orgány sú najvhodnejšou úrovňou pre decentralizovanú spoluprácu s partnerskými krajinami;

| 1.2.9 | pripomína oblasti, kde expertíza miestnej a regionálnej vlády má najviac čo ponúknuť týmto krajinám:






  a. | regionálne a územné plánovanie; |
| --- | --- | --- |

1.2.9

pripomína oblasti, kde expertíza miestnej a regionálnej vlády má najviac čo ponúknuť týmto krajinám:

a.

regionálne a územné plánovanie;

| b. | mestské plánovanie; |
| --- | --- |

b.

mestské plánovanie;

| c. | poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a rozvoj vidieka, |
| --- | --- |

c.

poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a rozvoj vidieka,

| d. | životné prostredie, riadenie zdrojov a civilná ochrana; |
| --- | --- |

d.

životné prostredie, riadenie zdrojov a civilná ochrana;

| e. | subregionálna dimenzia dopravy a energie; |
| --- | --- |

e.

subregionálna dimenzia dopravy a energie;

| f. | politiky podporujúce malé a stredné podniky; |
| --- | --- |

f.

politiky podporujúce malé a stredné podniky;

| g. | politiky podporujúce zamestnanosť; |
| --- | --- |

g.

politiky podporujúce zamestnanosť;

| h. | kultúrne a športové iniciatívy; |
| --- | --- |

h.

kultúrne a športové iniciatívy;

| i. | politiky pre ochranu a podporu dedičstva; |
| --- | --- |

i.

politiky pre ochranu a podporu dedičstva;

| j. | politiky sociálnej blízkosti; |
| --- | --- |

j.

politiky sociálnej blízkosti;

| k. | vzdelávanie a odborná príprava; |
| --- | --- |

k.

vzdelávanie a odborná príprava;

| l. | zdravotnícka a sociálna starostlivosť; |
| --- | --- |

l.

zdravotnícka a sociálna starostlivosť;

| m. | riadenie imigračných tokov, recepčná a integračná politika; |
| --- | --- |

m.

riadenie imigračných tokov, recepčná a integračná politika;

| n. | bytová výstavba; |
| --- | --- |

n.

bytová výstavba;

| o. | bezpečnostné a ochranné opatrenia; |
| --- | --- |

o.

bezpečnostné a ochranné opatrenia;

| p. | verejné obstarávanie; |
| --- | --- |

p.

verejné obstarávanie;

| 1.2.10 | pripomína, že existuje rozsah pre konanie miestnych a regionálnych orgánov, ktoré dopĺňa a presahuje tradičné limity spolupráce na úrovni centrálnych vlád. Práve na tejto úrovni môže byť EPS, ako ju navrhla Komisia, skutočne efektívna; |
| --- | --- |

1.2.10

pripomína, že existuje rozsah pre konanie miestnych a regionálnych orgánov, ktoré dopĺňa a presahuje tradičné limity spolupráce na úrovni centrálnych vlád. Práve na tejto úrovni môže byť EPS, ako ju navrhla Komisia, skutočne efektívna;

| 1.2.11 | zdôrazňuje, že praktiky decentralizovanej spolupráce vytvorené v nedávnych rokoch zvýraznili zodpovednosť, ktorú miestne orgány nesú vo svojej úlohe katalyzátora pre nové procesy spolupráce. |
| --- | --- |

1.2.11

zdôrazňuje, že praktiky decentralizovanej spolupráce vytvorené v nedávnych rokoch zvýraznili zodpovednosť, ktorú miestne orgány nesú vo svojej úlohe katalyzátora pre nové procesy spolupráce.

1.3   Geografické pokrytie

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.3.1 | poznamenáva, že tie krajiny, ktoré sú zahrnuté do EPS, sa líšia vo svojom hospodárskom, sociálnom a politickom rozvoji a okrem toho nezačínajú od toho istého bodu, pokiaľ ide o ich vzťahy s EÚ; |
| --- | --- |

1.3.1

poznamenáva, že tie krajiny, ktoré sú zahrnuté do EPS, sa líšia vo svojom hospodárskom, sociálnom a politickom rozvoji a okrem toho nezačínajú od toho istého bodu, pokiaľ ide o ich vzťahy s EÚ;

| 1.3.2 | je toho názoru, že pre naozaj demokratické spoločnosti sú potrebné silné regionálne a miestne inštitúcie, volené ľuďmi a zodpovedné pred ľuďmi a v roku 2006 očakáva, že vstúpenie do platnosti federálnej legislatívy o kompetencii ruských regionálnych a miestnych orgánov bude krokom vpred pre potenciálnu spoluprácu medzi decentralizovanými orgánmi v EÚ a Rusku, hlavne čo sa týka objasnenia kompetencií vzhľadom na cezhraničnú spoluprácu; |
| --- | --- |

1.3.2

je toho názoru, že pre naozaj demokratické spoločnosti sú potrebné silné regionálne a miestne inštitúcie, volené ľuďmi a zodpovedné pred ľuďmi a v roku 2006 očakáva, že vstúpenie do platnosti federálnej legislatívy o kompetencii ruských regionálnych a miestnych orgánov bude krokom vpred pre potenciálnu spoluprácu medzi decentralizovanými orgánmi v EÚ a Rusku, hlavne čo sa týka objasnenia kompetencií vzhľadom na cezhraničnú spoluprácu;

| 1.3.3 | má obavy, že v rámci EPS nie je uvedená žiadna priama zmienka, pokiaľ ide o existujúce problémy súvisiace s Kaliningradom, hoci akceptuje, že tejto otázke sa primerane venujú iné dokumenty a práce Komisie; |
| --- | --- |

1.3.3

má obavy, že v rámci EPS nie je uvedená žiadna priama zmienka, pokiaľ ide o existujúce problémy súvisiace s Kaliningradom, hoci akceptuje, že tejto otázke sa primerane venujú iné dokumenty a práce Komisie;

| 1.3.4 | víta rozhodnutie zahrnúť južný Kaukaz – Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko – do Európskej politiky susedstva; |
| --- | --- |

1.3.4

víta rozhodnutie zahrnúť južný Kaukaz – Arménsko, Azerbajdžan a Gruzínsko – do Európskej politiky susedstva;

| 1.3.5 | ďalej víta záväzok EÚ „podporiť spoľahlivé, konkrétne a trvalo udržateľné reformné snahy, hlavne vo vyššie uvedených oblastiach priority, ďalšími prostriedkami pomoci“. (4) |
| --- | --- |

1.3.5

ďalej víta záväzok EÚ „podporiť spoľahlivé, konkrétne a trvalo udržateľné reformné snahy, hlavne vo vyššie uvedených oblastiach priority, ďalšími prostriedkami pomoci“. (4)

1.4   Akčné plány

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.4.1 | podporuje myšlienku všetko zahrňujúceho akčného plánu spoločne odsúhlaseného partnerskými krajinami a EÚ ako najefektívnejšieho spôsobu dosahovania cieľov Európskej politiky susedstva; |
| --- | --- |

1.4.1

podporuje myšlienku všetko zahrňujúceho akčného plánu spoločne odsúhlaseného partnerskými krajinami a EÚ ako najefektívnejšieho spôsobu dosahovania cieľov Európskej politiky susedstva;

| 1.4.2 | súhlasí s tým, že ambícia a tempo rozvoja vzťahov EÚ s každou partnerskou krajinou budú určené jej stupňom oddanosti spoločným hodnotám, ako aj jej ochotou a schopnosťou vykonávať priority odsúhlasené v akčnom pláne; |
| --- | --- |

1.4.2

súhlasí s tým, že ambícia a tempo rozvoja vzťahov EÚ s každou partnerskou krajinou budú určené jej stupňom oddanosti spoločným hodnotám, ako aj jej ochotou a schopnosťou vykonávať priority odsúhlasené v akčnom pláne;

| 1.4.3 | zdôrazňuje význam silného zamerania na zmiernenie chudoby a význam boja proti korupcii, opísanej ako „výrazná prekážka reformy v mnohých krajinách EPS“; |
| --- | --- |

1.4.3

zdôrazňuje význam silného zamerania na zmiernenie chudoby a význam boja proti korupcii, opísanej ako „výrazná prekážka reformy v mnohých krajinách EPS“;

| 1.4.4 | domnieva sa, že by bolo výhodné, keby každý akčný plán obsahoval špecifickú časť o úlohe miestnej a regionálnej vlády v príslušnej partnerskej krajine, pričom uvádza podrobné jasné ciele pre úlohu miestnej vlády, ako aj spôsoby, akými partnerská krajina zamýšľa decentralizovať právomoci a posilniť miestnu a regionálnu vládu. Toto želanie by malo byť oznámené Komisii za tým účelom, aby bola taká špecifická časť začlenená do novej časti textu o akčných plánoch; |
| --- | --- |

1.4.4

domnieva sa, že by bolo výhodné, keby každý akčný plán obsahoval špecifickú časť o úlohe miestnej a regionálnej vlády v príslušnej partnerskej krajine, pričom uvádza podrobné jasné ciele pre úlohu miestnej vlády, ako aj spôsoby, akými partnerská krajina zamýšľa decentralizovať právomoci a posilniť miestnu a regionálnu vládu. Toto želanie by malo byť oznámené Komisii za tým účelom, aby bola taká špecifická časť začlenená do novej časti textu o akčných plánoch;

| 1.4.5 | domnieva sa, že jeho členovia majú dôležitú úlohu pri analýze a diskusii o financovaní daných k dispozícii každej partnerskej krajine, hlavne na základe vyhlásenia uvedeného v strategickom dokumente EPS: „Komisia navrhla, aby existujúce fondy alebo ich následníci boli výrazne zvýšené v rámci nových finančných perspektív, pri dodržiavaní priority, ktorú EÚ poskytla EPS.“ Nový zjednodušený mechanizmus financovania, ktorý sa má prijať v roku 2007, dodatočne činí z takej analýzy a diskusie prioritu. |
| --- | --- |

1.4.5

domnieva sa, že jeho členovia majú dôležitú úlohu pri analýze a diskusii o financovaní daných k dispozícii každej partnerskej krajine, hlavne na základe vyhlásenia uvedeného v strategickom dokumente EPS: „Komisia navrhla, aby existujúce fondy alebo ich následníci boli výrazne zvýšené v rámci nových finančných perspektív, pri dodržiavaní priority, ktorú EÚ poskytla EPS.“ Nový zjednodušený mechanizmus financovania, ktorý sa má prijať v roku 2007, dodatočne činí z takej analýzy a diskusie prioritu.

1.5   Európsky nástroj susedstva

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.5.1 | víta navrhovaný zjednodušený systém financovania, Európsky nástroj susedstva. |
| --- | --- |

1.5.1

víta navrhovaný zjednodušený systém financovania, Európsky nástroj susedstva.

| 1.5.2 | domnieva sa, že Komisia musí ako prioritu zabezpečiť viac informácií a technických údajov o tom, ako bude tento nástroj fungovať v praxi, ako bude spravovaný a ako bude skúmaný. |
| --- | --- |

1.5.2

domnieva sa, že Komisia musí ako prioritu zabezpečiť viac informácií a technických údajov o tom, ako bude tento nástroj fungovať v praxi, ako bude spravovaný a ako bude skúmaný.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | je toho názoru, že skúsenosti členov by sa mohli využiť na rozvoj miestnej a regionálnej demokracie, ktorá je nevyhnutná pre politickú stabilitu v daných krajinách; |
| --- | --- |

2.1

je toho názoru, že skúsenosti členov by sa mohli využiť na rozvoj miestnej a regionálnej demokracie, ktorá je nevyhnutná pre politickú stabilitu v daných krajinách;

| 2.2 | odporúča, aby kvôli prekonaniu ťažkostí, ktorým čelia miestne a regionálne orgány v týchto krajinách stanovených v EPS, vyvinul VR vhodné mechanizmy na podporu priameho dialógu a informačných transferov; |
| --- | --- |

2.2

odporúča, aby kvôli prekonaniu ťažkostí, ktorým čelia miestne a regionálne orgány v týchto krajinách stanovených v EPS, vyvinul VR vhodné mechanizmy na podporu priameho dialógu a informačných transferov;

| 2.3 | odporúča, aby tie krajiny, ktoré vykonávajú potrebné reformy, sa postavili na cestu demokracie a slobodných a čestných volieb, ak chcú dosiahnuť plné členstvo v EPS. |
| --- | --- |

2.3

odporúča, aby tie krajiny, ktoré vykonávajú potrebné reformy, sa postavili na cestu demokracie a slobodných a čestných volieb, ak chcú dosiahnuť plné členstvo v EPS.

| 2.4 | odporúča, aby Európska politika susedstva ponúkla možnosť nových zmluvných dohôd s partnerskými krajinami, ktoré by mohli nadobudnúť formu Európskych susedských dohôd. Ich rozsah by bol definovaný na základe pokroku dosahovaného v plnení priorít stanovených v akčných plánoch; |
| --- | --- |

2.4

odporúča, aby Európska politika susedstva ponúkla možnosť nových zmluvných dohôd s partnerskými krajinami, ktoré by mohli nadobudnúť formu Európskych susedských dohôd. Ich rozsah by bol definovaný na základe pokroku dosahovaného v plnení priorít stanovených v akčných plánoch;

| 2.5 | navrhuje, aby akčné plány boli monitorované s použitím existujúcich štruktúr v rámci rozličných partnerských a kooperačných, prípadne asociačných dohôd, s formálnymi správami o postupe prác, ktoré sa vypracujú od dvoch do piatich rokov po schválení akčných plánov; |
| --- | --- |

2.5

navrhuje, aby akčné plány boli monitorované s použitím existujúcich štruktúr v rámci rozličných partnerských a kooperačných, prípadne asociačných dohôd, s formálnymi správami o postupe prác, ktoré sa vypracujú od dvoch do piatich rokov po schválení akčných plánov;

| 2.6 | odporúča Európskej komisii, aby podobne, ako pri predošlom rozšírení, hrali členovia výboru vedúcu úlohu pri zhodnocovaní pokroku akčných plánov primárne zameraných na opatrenia na posilnenie právomocí a modernizáciu miestnej a regionálnej vlády; |
| --- | --- |

2.6

odporúča Európskej komisii, aby podobne, ako pri predošlom rozšírení, hrali členovia výboru vedúcu úlohu pri zhodnocovaní pokroku akčných plánov primárne zameraných na opatrenia na posilnenie právomocí a modernizáciu miestnej a regionálnej vlády;

| 2.7 | odporúča, že v novej časti akčných plánov pre každú susedskú krajinu je nevyhnutné, aby každý akčný plán obsahoval špecifický odsek o úlohe miestnej a regionálnej vlády v každej partnerskej krajine, podrobne uvádzajúci jasné ciele pre úlohu miestnej vlády a spôsoby, akými partnerská krajina chce decentralizovať právomoci vrátane jasného a transparentného časového rámca na dosiahnutie takého cieľa; |
| --- | --- |

2.7

odporúča, že v novej časti akčných plánov pre každú susedskú krajinu je nevyhnutné, aby každý akčný plán obsahoval špecifický odsek o úlohe miestnej a regionálnej vlády v každej partnerskej krajine, podrobne uvádzajúci jasné ciele pre úlohu miestnej vlády a spôsoby, akými partnerská krajina chce decentralizovať právomoci vrátane jasného a transparentného časového rámca na dosiahnutie takého cieľa;

| 2.8 | domnieva sa, že akýkoľvek akčný plán musí mať spoločné vlastníctvo s prioritami založenými na jasných a spoľahlivých hospodárskych iniciatívach na podporu pozitívnych zmien a tak pomáhať pri zameriavaní sa na technickú pomoc; |
| --- | --- |

2.8

domnieva sa, že akýkoľvek akčný plán musí mať spoločné vlastníctvo s prioritami založenými na jasných a spoľahlivých hospodárskych iniciatívach na podporu pozitívnych zmien a tak pomáhať pri zameriavaní sa na technickú pomoc;

| 2.9 | domnieva sa, že je bezodkladne potrebné zlepšiť a zmodernizovať miestnu a regionálnu vládu v krajinách opísaných v ESP vrátane radikálneho zlepšenia v súvislosti so spravodlivými a slobodnými voľbami, demokratickými hodnotami a politickými slobodami na miestnej úrovni a odporúča, aby Komisia naštartovala špecifický program ako súčasť akčného plánu pre každú susediacu krajinu, čo by pomohlo dosiahnuť tento cieľ (viď príloha 1); |
| --- | --- |

2.9

domnieva sa, že je bezodkladne potrebné zlepšiť a zmodernizovať miestnu a regionálnu vládu v krajinách opísaných v ESP vrátane radikálneho zlepšenia v súvislosti so spravodlivými a slobodnými voľbami, demokratickými hodnotami a politickými slobodami na miestnej úrovni a odporúča, aby Komisia naštartovala špecifický program ako súčasť akčného plánu pre každú susediacu krajinu, čo by pomohlo dosiahnuť tento cieľ (viď príloha 1);

| 2.10 | odporúča, aby sa v rámci navrhovaného nového zjednodušeného systému financovania Európskeho nástroja susedstva vážne uvažovalo o špecifickom finančnom nástroji, ktorý je šitý na mieru pre decentralizovanú spoluprácu a je určený na použitie miestnymi a regionálnymi orgánmi, čím by im pomohol modernizovať a reformovať operácie v susedných krajinách; |
| --- | --- |

2.10

odporúča, aby sa v rámci navrhovaného nového zjednodušeného systému financovania Európskeho nástroja susedstva vážne uvažovalo o špecifickom finančnom nástroji, ktorý je šitý na mieru pre decentralizovanú spoluprácu a je určený na použitie miestnymi a regionálnymi orgánmi, čím by im pomohol modernizovať a reformovať operácie v susedných krajinách;

| 2.11 | odporúča, aby Európska komisia dala výboru a jeho členom možnosť hrať vedúcu a aktívnu úlohu pri vyhodnocovaní nových európskych nástrojov susedstva a diskutovaní o nich; |
| --- | --- |

2.11

odporúča, aby Európska komisia dala výboru a jeho členom možnosť hrať vedúcu a aktívnu úlohu pri vyhodnocovaní nových európskych nástrojov susedstva a diskutovaní o nich;

| 2.12 | odporúča, aby sa kvôli uľahčeniu tohto procesu uskutočnila v roku 2006 konferencia, na ktorej sa zúčastnia zástupcovia miestnej a regionálnej vlády zo všetkých štátov, ako je uvedené v EPS, s možnosťou štyroch samostatných konferencií zaoberajúcich sa Stredozemným regiónom, regiónom Baltského mora, krajinami Východnej Európy a Stredného východu. |
| --- | --- |

2.12

odporúča, aby sa kvôli uľahčeniu tohto procesu uskutočnila v roku 2006 konferencia, na ktorej sa zúčastnia zástupcovia miestnej a regionálnej vlády zo všetkých štátov, ako je uvedené v EPS, s možnosťou štyroch samostatných konferencií zaoberajúcich sa Stredozemným regiónom, regiónom Baltského mora, krajinami Východnej Európy a Stredného východu.

V Bruseli 14. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. C 23 z 27. 1. 2004, s. 36

1

(2)  Ú.v. C 121 z 30. 4. 2004, s.18-25

2

(3)  Ú.v. C 23 z 27.1.2004, s.27

3

(4)  Európska politika susedstva – strategický dokument, 12.5.2004, s. 11

4

---

Príloha

Miestna a regionálna vláda v krajinách EPS

Bielorusko:

Krajina je rozdelená na 6 oblastí a jednu samosprávnu obec. Bielorusko má trojvrstvový systém pre miestne vlády. Divízie sú regionálne, mestské, obecné a sídelné soviety (rady). Regionálne soviety sú jednotky s najvyšším postavením a riadia aktivity okresných sovietov, ktoré zasa riadia mestské, obecné a sídelné soviety. Zástupcovia sovietu sa volia každé štyri roky. Soviety „koordinujú funkcie celého systému miestnej samosprávy; plnia verejnú, ekonomickú a sociálno-kultúrnu úlohu v rámci svojich orgánov; starajú sa o prírodné zdroje, verejné vlastníctvo, ochranu životného prostredia, atď.“ (1)

Moldavsko:

Moldavskej politike dominujú napätia medzi centrálnou vládou a separatistami v regióne Transnistria a Gagauzia. Etnické, sociálne, ekonomické a kultúrne rozdiely medzi Moldavcami, Rusmi, Ukrajincami a Gagauzmi dospeli do kritického štádia v roku 1990, keď bola moldavčina vyhlásená za národný jazyk. Oba regióny boli prehlásené za samostatné regióny nezávislé od Moldavska. Gaguazsku bol udelený špeciálny ústavný status a to ukončilo hlavný konflikt medzi separatistami a centrálnou vládou. Rokovania umožnené Ruskom, OBSE a Ukrajinou nedokázali vyriešiť konflikt medzi Transnistriou a Moldavskom.

Posledné miestne a regionálne voľby sa konali v máji a novembri 2003 a celkove splnili základné medzinárodné štandardy.

Legislatíva v marci 2003 reorganizovala miestnu vládu znova do sovietskej éry. Krajina je teraz rozdelená na 33 „rajónov“, ktoré nahrádzajú dvanásť regionálnych „judeti“ (okresov).* Konkrétne tu existovalo 9 „judeti“, 1 samosprávne mesto, 1 autonómna územná jednotka a 1 územná jednotka. Reorganizácia bola navrhovaná v manifeste o znovuzvolení komunistickej strany v roku 2001 a odzrkadľuje regionálnu organizáciu strany. Mnoho ľudí kritizovalo komunistickú stranu za reorganizáciu miestnej vlády kvôli upevneniu svojho vplyvu ako väčšinovej vládnucej strany a získanie výhody vo voľbách do miestnej vlády. (2)

Ukrajina

Ukrajina je rozdelená na 24 oblastí, 1 autonómnu republiku a 2 samosprávne mestá so statusom oblasti. Toto územno-správne členenie sú zastaralé a ponechané zo sovietskej éry. Oblasti sú ďalej rozdelené na „radas“ (mestské rady). Zástupcovia rád sú volení v okresných voľbách s jediným mandátom. Tieto voľby nie sú obvykle spravodlivé – vedúci predstavitelia okresov a regionálnych správ, menovaní prezidentom, často zasahujú do miestnych volieb. Opozičné strany „požadovali zavedenie pomerného systému do regionálnych a okresných volieb, aby sa zabránilo nadvláde ‚bezpartajnej’ byrokracie.“ (3)

Regionálne voľby, ktoré sa konali od parlamentných volieb v roku 2002, nesplnili medzinárodné normy, ale zlepšujú sa. Napríklad „počas volieb starostu Mukačeva v apríli zástupcovia OBSE zaznamenali útok na volebnú miestnosť, zastrašovanie a fyzické napadnutie vedúce k hospitalizácii pozorovateľa. Boli hlásené aj iné problémy, ako napríklad krádež volebných lístkov, a výsledky volieb boli všeobecne považované za sfalšované“. (4) Miestne voľby v Odese a Poltave v máji a júni 2004 boli zlepšením napriek problémom s registráciou voličov. Je bežné, že miestna vláda nie je úplne demokratická.

Rusko

Rusko je rozdelené na 49 oblastí, 21 republík, 10 autonómnych okrugov, 6 krajov, 2 federálne mestá a 1 autonómnu oblasť. Alebo je rozdelené na 89 subjektov, 21 národných správnych jednotiek (národných republík), 66 územných jednotiek a 2 federálne mestá. (5) Miestna vláda v Ruskej federácii sa naďalej usiluje o dosiahnutie decentralizácie po rozpade Sovietskeho zväzu. V dôsledku prechodu na federálny štát mnoho národných republík získalo väčšiu moc než iné federálne jednotky. Napríklad legislatíva národných republík často odporuje federálnej legislatíve.

Prezident Putin zaviedol v roku 2000 program reforiem, aby vyriešil neefektívnosť v organizácii miestnej vlády. V rámci tohto programu sa Rusko delí na 7 hlavných regiónov konsolidovaním rôznych federálnych jednotiek. Pre každú federálnu jednotku bola vytvorená inštitúcia výkonného zástupcu prezidenta Ruskej federácie. Primárnym cieľom tohto programu je zvýšiť účinnosť verejného riadenia a vlády a vytvorenie miestnej vlády „ako hlavnej agentúry občianskej spoločnosti a udržanie zodpovednej vlády.“ (6)

Po teroristickom útoku v Beslane v septembri 2004 prezident Putin ohlásil radikálnu reformu, pokiaľ ide o voľby 89 regionálnych guvernérov krajiny. Nebudú volení priamo, ale skôr budú v budúcnosti nominovaní prezidentom a následne potvrdení regionálnymi zákonodarnými zhromaždeniami. Plán schválila Duma krajiny v októbri 2004.

Alžírsko

Alžírsko je rozdelené na 48 provincií (wilayas, jednotné číslo – wilaya), každá má volenú miestnu radu, ktorá funguje ako hlavný riadiaci orgán. Posledné komunálne voľby sa konali v októbri 2002. Počet zúčastnených vo voľbách je obvykle okolo 50 % a bráni mu mnoho regionálnych konfliktov medzi centrálnou vládou a berberskými povstalcami. (7) Existuje jeden nedostatok miestnej autonómie; guvernéri podávajú hlásenia priamo ministerstvu vnútra. Decentralizácia bola efektívna na provinčnej úrovni pri riadení infraštruktúry a služieb. (8)

Egypt

Egypt je rozdelený na 26 gubernií (muhafazat, jednotné číslo – muhafazah). Centrálna vláda vlastní veľkú moc v miestnych riadiacich orgánoch, a to kvôli systému politických menovaní zhora nadol. „Na každej úrovni existovala riadiaca štruktúra, ktorá spájala reprezentatívne rady a vládou menované výkonné orgány, na čele ktorých stáli guvernéri, okresní predstavitelia a starostovia, v uvedenom poradí.“ (9) Miestna vláda je pri plnení vládnych služieb neefektívna.

Decentralizácia sa stala hybnou silou za vlády prezidenta Sadata. Miestne vlády dostali právomoc zvyšovať dane, ale boli nútené míňať veľké sumy peňazí na vládne schémy a často sa zadĺžili. Tiež boli povzbudzované, aby vstupovali do partnerstva so súkromnými spoločnosťami, ktoré podporovali vzťah medzi centrálnou vládou a boháčmi a elitou krajiny. Za vlády Mubaraka proces decentralizácie pokračoval a miestne vlády teraz odzrkadľujú viac miestnych problémov a menej centrálnej politiky. Miestna vláda sa tiež používa ako prostriedok kontroly. „Okresná policajná stanica zrovnoprávnila hodnostárov a systém miestnej vlády (starosta a rada) ich integroval do režimu.“ (10)

Izrael

Izrael je rozdelený na 6 okresov (mehozot, jednotné číslo – mehoz). Okresy sú ďalej rozdelené na štrnásť obvodov, na čele ktorých stoja komisári menovaní predsedom vlády. Okresní komisári sú zodpovední za revidovanie politiky okresných rád a prijímanie národnej legislatívy v okrese. Členovia mestskej a miestnej rady sú volení pomerným zastúpením a zoznamami strán a starosta je v špecifických mestách a obciach volený priamo. Miestna vláda je zodpovedná za spravovanie verejného tovaru a vyberanie miestnych daní. (11)

Jordánsko

Miestna vláda Jordánska vyjadruje skutočnosť, že moc spočíva na kráľovi a jeho vláde. Krajina je rozdelená na 12 gubernií, na čele ktorých stoja menovaní komisári. Gubernie sú ďalej rozdelené na správne obvody. Obvody zahŕňajú mestá, obce a samosprávne mestá. Väčšie samosprávne mestá majú volené okresné rady volených starostov. Okresné vlády sú v podstate nástrojom centrálnej vládnej politiky a legislatívy. (12) Mestské a regionálne vlády sa spoliehajú na centrálnu vládu pri vyčleňovaní finančných prostriedkov a správu verejných služieb a infraštruktúry, čo obmedzuje ich schopnosť riešiť miestne záležitosti. Rýchla urbanizácia vyvinula tlak na miestne vlády a mestá a obce kvôli zabezpečeniu adekvátnych služieb. Nedávna decentralizácia nadobudla hlavne formu privatizácie štátom vlastnených priemyselných podnikov. (13)

Libanon

Miestna vláda Libanonu je momentálne neistá, pretože centrálna vláda sa pokúša o opakované vybudovanie národa po 16 rokoch občianskej vojny. Centrálna vláda prevzala miestnu správu ako prostriedok ponechania si kontroly počas vojny. Diskusia medzi silnou centrálnou vládou proti decentralizovanému štátu ovplyvní rozvoj miestnej vlády v nadchádzajúcich rokoch. (14) Pokračujúca angažovanosť Sýrie v Libanone posilnila centrálnu vládu. Decentralizácia má v praxi malú podporu od vlády v dôsledku politickej nestability krajiny. (15)

Libanon je rozdelený na 6 gubernií, ktoré sú ďalej rozdelené na správne mestá a obce. Prvé miestne voľby za 35 rokov sa konali v roku 1998. „Účasť voličov bola vysoká, v priemere medzi 60-70 %. V Bejrúte hlasovalo len 30 %, ale bolo to vnímané ako dôsledok myslenia voličov, že výsledky boli vopred dohodnutou záležitosťou. Existovalo málo dôkazov o podvode alebo násilí. Voľby znamenajú ďalšie štádium obnovy po konflikte.“ (16) Miestne vlády sa spoliehajú na centrálnu vládu pri vyčleňovaní finančných prostriedkov, čo obmedzuje ich schopnosť riešiť miestne záležitosti.

Líbya

Líbya bola historicky tvorená jasne odlíšenými regiónmi, ktoré sa konsolidovali do federácie za vlády kráľa Idrisa. Táto federácia bola nahradená unitárnym systémom v roku 1963. Desať gubernií bolo v podstate rozšírením centrálnej vlády. Po Kaddáfího revolúcií v roku 1969 boli miestne divízie ďalej konsolidované, aby sa umožnil väčší dohľad centrálnej vlády. „Subnárodná vláda zväčša pokračovala vo fungovaní ako hierarchický systém administratívnych prepojení s centrálnou vládou a nie ako nástroj pre ľudové zastúpenie alebo účasť.“ (17) Súčasná miestna správa, podľa Knihy CIA o svetových faktoch, sa skladá z 25 miest a obcí (poznámka – 25 miest a obcí môže byť nahradených 13 regiónmi).

Proces decentralizácie čelí mnohým prekážkam. Export ropy je hlavnou časťou ekonomiky Líbie a výnosy z neho pomáhajú podporovať vládu. „Vysoko centralizovaný charakter distribúcie zisku z ropy v Líbii narušil snahy o dosiahnutie decentralizácie.“ (18) Hoci líbyjské právo dáva miestnym vládam zodpovednosť za vzdelávanie, priemysel a obce, v praxi diktuje politiku centrálna vláda. „Podľa zákona má Líbya jeden z najviac politicky decentralizovaných systémov v arabskom regióne. Inštitúcie miestnej vlády zastrešujú vzdelávanie, priemysel a obce. Ale v praxi centrálne vedenie diktuje právomoci týchto inštitúcií. Občianska spoločnosť a všetky neštátne politické organizácie sú aktívne potláčané, čím vytvárajú malú politickú účasť zdola nahor. Mnoho privilegovaných vrstiev, od ktorých sa očakáva, že by mohli zaplniť pozície miestneho vedenia, býva v zámorí.“ (19)

Maroko

Proces decentralizácie sa začal v šesťdesiatych rokoch dvadsiateho storočia ako odozva na rastúce sociálne tlaky. „Hlavné prekážky v decentralizačnom procese sú predovšetkým absencia koordinácie medzi úrovňami vlády a ďalej slabá schopnosť organizácií občianskej spoločnosti a miestnych vlád.“ (20) Najväčšia prekážka, ktorej čelí rozvoj miestnej vlády, je silná centrálna vláda Maroka a nedostatok miestnej demokracie. Konštitučná monarchia je naďalej mocná a pomaly sa vyvíja na parlamentný systém. Parlament je demokraticky volený a posledné voľby, ktoré sa konali v roku 2002, boli najslobodnejšími a najspravodlivejšími v danom regióne. (21)

Krajina má 37 provincií a 2 wilaye a „keďže v roku 1997 bola v zákonodarnom zbore schválená časť decentralizačného/regionalizačného práva, vytvorilo sa 16 nových regiónov (uvedených nižšie).“ Každú provinciu riadi zhromaždenie, ktoré volia mestské rady. Mestá dohliadajú nad infraštruktúrou a miestnymi službami. Často sú obmedzované nedostatkom financií, pretože im chýba finančná autonómia. Posledné komunálne voľby sa konali v roku 1997 a opozičnými stranami boli kritizované ako sfalšované. (22)

Sýria

Sýria je rozdelená na 14 provincií, „na čele ktorých stoja guvernéri menovaní ministerstvom vnútra. Títo guvernéri podávajú hlásenia priamo prezidentovi. Guvernéri kontrolujú kancelárie vlád provincií, ako aj miestne kancelárie ministerstiev a štátom vlastnené podniky. Pod provinciami sú v zostupnom poradí právomoci kraje, okresy a obce. Miestne volené správne rady spravujú tieto vlády, hoci v praxi zostávajú veľmi závislé od centrálneho vedenia.“ (23) Extenzívna civilná služba Sýrie a história silného centrálneho vedenia je prekážkou rozvoja organizácie miestnej vlády. Správa je závislá od rozhodovania malej skupiny jednotlivcov na vrchole. Posledné miestne voľby sa konali v roku 1999. (24) Niektoré decentralizačné programy sa začali za premiéra Mirua, ale decentralizácia bude pravdepodobne pomalým procesom, pokiaľ sa zároveň nevytvorí miestna demokracia.

Tunisko

Tunisko má vysoko centralizovanú vládu, ktorá nebola prístupná pre pojem decentralizácie. Politike dominuje vládnuca Rassemblement Constitutionnel Democratique (RCD) a prezident Ali, ktorý je pri moci od roku 1987. Tradícia centrálneho plánovania zahŕňa vládnu kontrolu ekonomiky. Existovali určité hnutia smerom k decentralizácii prostredníctvom zriadenia mestských rád, ale tieto sa nevytvárajú konzistentne v celom národe a sú hlavne nástrojmi centrálnej vlády.

Tunisko je rozdelené na 24 gubernií, na čele ktorých stoja guvernéri menovaní vládou. Gubernie majú zákonodarné zhromaždenia zostavené z členov volených aj menovaných. Väčšine vidieckych oblastí chýbajú miestne riadiace orgány a centrálna vláda si ponecháva kontrolu nad finančnou politikou a zdaňovaním. „Mnoho miest bolo frustrovaných kvôli nedostatku finančných prostriedkov. Nedostatok jednotnej alebo štandardizovanej mestskej štruktúry v Tunisku umožnil niektorým miestnym vládam pokračovať ďalej, zatiaľ čo iné sa vlečú pozadu.“ (25) Posledné miestne voľby sa konali v roku 2002, pričom väčšina kresiel pripadla kandidátom RCD.

Existuje miestna aj vládna podpora ďalšieho rozvoja miestnych vlád. Organizácie občianskej spoločnosti presadzujú väčšiu účasť v miestnych záležitostiach. Vláda to vidí ako príležitosť na rozptýlenie politických napätí a zachováva politickú stabilitu. Tiež implementovala plány regionálneho rozvoja, aby sa vytvorila nová infraštruktúra a decentralizovalo riadenie infraštruktúry. (26)

Arménsko

Arménskej politike dominuje boj s Azerbajdžanom o región Náhorného Karabachu, osídlený hlavne občanmi arménskeho pôvodu. Arménsko je rozdelené na 11 provincií. Posledné miestne voľby sa konali v novembri 1996. Napriek skutočnosti, že prezidentské voľby mnohí kritizovali, a že viedli k násilným konfliktom medzi protestujúcimi a políciou, pozorovatelia Rady Európy považovali tieto voľby za slobodné a spravodlivé. (27) Miestne vlády sú len rozšírením centrálnej vlády na implementáciu politiky. (28) Bezuzdná korupcia a slabý politický systém obmedzil rozvoj miestnych vládnucich organizácií.

Azerbajdžan

Azerbajdžan naďalej ekonomicky a politicky zápasí v dôsledku konfliktu s Arménskom v regióne Náhorného Karabachu. Jeho zdroje sú zaťažené stratou územia a potrebou poskytovať služby pre viac ako 800 000 utečencov. Hoci má Azerbajdžan mnoho ropných rezerv, nie sú veľmi rozvinuté. Existuje toľko problémov s národnou vládou, vrátane volebného podvodu, korupcie a tvrdého zákroku voči opozičným stranám a médiám, že miestna vláda sa zdá byť dosť nerozvinutá a neefektívna. Azerbajdžan je rozdelený na 59 rajónov, 11 miest a 1 autonómnu republiku.

Gruzínsko

Politická klíma počas posledného desaťročia bola búrlivá. Ale napriek rôznym vraždám vedúcich predstaviteľov a pokusov o vraždu prezidenta Ševarnadzeho, sa na voľby, ktoré sa konali v roku 1992 a 2004, nazeralo ako na všeobecne slobodné a spravodlivé. Gruzínsko smeruje k demokracii a v nedávnych rokoch sa tešilo väčšej politickej stabilite. Medzi administratívne divízie Gruzínska patrí 9 regiónov, 9 miest, a 2 autonómne republiky.

---

(1)  Miestna vláda a iniciatíva regionálneho rozvoja, správa o Bielorusku 1994, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/UNTC/UNPAN003979.htm 25. októbra 2004

(2)  Profil krajiny FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019672579768, 25. októbra 2004

(3)  UNPAN Národy v pohybe 2004: Ukrajinská správa o krajine, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN017053.pdf, 25. októbra 2004

(4)  Profil krajiny FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019745009984, 25. októbra 2004

(5)  UNPAN Modernizácia vzťahu medzi úrovňami vlády Ruska, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 25. októbra 2004

(6)  UNPAN Modernizácia vzťahu medzi úrovňami vlády Ruska, http://unpan1.un.org/intradoc/groups/public/documents/NISPAcee/UNPAN009033.pdf, 25. októbra 2004

(7)  Profil krajiny FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1018535850896, 26. októbra 2004

(8)  UNDP-Program vládnutia v arabskom regióne (POGAR), http://www.pogar.org/countries/algeria/decentralization.html, 28. októbra 2004

(9)  Štúdie o krajine americkej knižnice Kongresu, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 27. októbra 2004

(10)  Štúdie o krajine americkej knižnice Kongresu, http://countrystudies.us/egypt/113.htm, 27. októbra 2004

(11)  Štúdie o krajine americkej knižnice Kongresu, http://countrystudies.us/israel/85.htm, 27. októbra 2004

(12)  Jordánska národná webová stránka, http://www.kinghussein.gov.jo/government2.html, 27. októbra 2004

(13)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/jordan/decentralization.html, 28. októbra 2004

(14)  Svetová banka: Mestá a obce v Libanone, http://www.worldbank.org/wbi/mdf/mdf1/munici.htm, 27. októbra 2004

(15)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/lebanon/decentralization.html, 28. októbra 2004

(16)  Profil krajiny FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1018721190906, 27. októbra 2004

(17)  Štúdie o krajine, knižnica amerického Kongresu, http://countrystudies.us/libya/70.htm, 27. októbra 2004

(18)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html, 27. októbra 2004

(19)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/libya/decentralization.html, 27. októbra 2004

(20)  Prípadové štúdie OSN, http://www.ciesin.org/decentralization/English/CaseStudies/morocco.html, 27. októbra 2004

(21)  Profil krajiny FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1020281580149, 27. októbra 2004

(22)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/morocco/decentralization.html, 28. októbra 2004

(23)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/syria/decentralization.html, 27. októbra 2004

(24)  Profil krajiny FCO, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1021373886647, 28. októbra 2004

(25)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 28. októbra 2004

(26)  UNDP-POGAR, http://www.pogar.org/countries/tunisia/decentralization.html, 28. októbra 2004

(27)  Kniha FCO o svete, http://www.fco.gov.uk/servlet/Front?pagename=OpenMarket/Xcelerate/ShowPage&c=Page&cid=1007029394365&a=KCountryProfile&aid=1019233781786, 28. októbra 2004

(28)  Štúdie o krajine americkej knižnice Kongresu, http://countrystudies.us/armenia/47.htm, 28. októbra 2004

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/67

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladá Nástroj predvstupovej pomoci (NPP)“

(2005/C 231/09)

VÝBOR REGIÓNOV

So zreteľom na návrh nariadenia Rady, ktorým sa zakladá Nástroj predvstupovej pomoci (NPP) (KOM(2004) 627 v konečnom znení – 2004/0222 (CNS)),

So zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 29. novembra 2004 prekonzultovať túto záležitosť s VR, podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo,

So zreteľom na rozhodnutie svojho grémia z 28. septembra 2004, že poverí Komisiu pre vonkajšie vzťahy, aby vypracovala stanovisko k tejto téme,

So zreteľom na celý balík, ktorým sa reviduje rámec externej pomoci schválený Európskou komisiou z 29. septembra 2004, vrátane nástroja predvstupovej pomoci a okrem toho aj: 1) návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia, ktorými sa zakladá nástroj európskej susedskej a partnerskej politiky (KOM (2004) 628 v konečnom znení – COD 2004/219); 2) návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zakladá finančný nástroj pre rozvojovú spoluprácu a hospodársku spoluprácu (KOM (2004) 629 v konečnom znení); 3) návrhu nariadenia Rady, ktorým sa zakladá nástroj pre stabilitu (KOM (2004) 630 v konečnom znení – CNS 2004/223),

So zreteľom na rozhodnutie Európskej rady zo 16.-17. decembra 2004 o tom, že začne rokovania s Tureckom,

So zreteľom na závery Európskej rady dosiahnuté 17.-18. júna 2004 o tom, že Chorvátsko je kandidátom na členstvo, na závery predsedníctva Európskej rady zo 16. a 17. decembra 2004 o začatí prístupových rokovaní s Chorvátskom a na rozhodnutie Rady Európskej únie zo 16. marca 2005 o tom, že zahájenie prístupových rokovaní sa posunie na čas, keď bude potvrdená úplná spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY),

So zreteľom na svoje stanovisko k finančným perspektívam: oznámenie Európskej komisie – Budovanie našej spoločnej budúcnosti – politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007-2013 KOM (2004) 101 v konečnom znení, CdR 162/2004 v konečnom znení, (spravodajca: člen mestského zastupiteľstva Sir Albert Bore, mestské zastupiteľstvo Birmingham (UK, PES)),

So zreteľom na uznesenie Výboru regiónov z 18. novembra 2004 o začatí rokovaní pre prijatie Turecka do EÚ,

So zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 498/2004 rev.1) schválený 7. februára 2005 komisiou pre vonkajšie vzťahy (Spravodajkyňa: Ruth Coleman, predsedníčka okresného zastupiteľstva North Wilshire (UK/ELDR)),

| 1) | keďže návrh nariadenia závisí od dohody o finančných perspektívach medzi členskými štátmi (viď vyššie); |
| --- | --- |

1)

keďže návrh nariadenia závisí od dohody o finančných perspektívach medzi členskými štátmi (viď vyššie);

schválil nasledovné stanovisko na svojom 59. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 13. a 14. apríla 2005 (na schôdzi zo 14. apríla)

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | víta tento nástroj ako odpoveď na požiadavky väčšej flexibility a jednoduchosti v systéme predvstupovej pomoci a ako zlepšený prostriedok na preklenutie medzery medzi predvstupovou a vstupovou fázou, |
| --- | --- |

1.1

víta tento nástroj ako odpoveď na požiadavky väčšej flexibility a jednoduchosti v systéme predvstupovej pomoci a ako zlepšený prostriedok na preklenutie medzery medzi predvstupovou a vstupovou fázou,

| 1.2 | uznáva, že je poučený zo skorších prístupových nástrojov a preto víta vytvorenie jednotného rámca pre predvstupovú pomoc kandidátskym a potenciálnym kandidátskym krajinám ako prostriedok zefektívnenia podpory a zdokonalenia koordinácie medzi rozličnými zložkami podpory, |
| --- | --- |

1.2

uznáva, že je poučený zo skorších prístupových nástrojov a preto víta vytvorenie jednotného rámca pre predvstupovú pomoc kandidátskym a potenciálnym kandidátskym krajinám ako prostriedok zefektívnenia podpory a zdokonalenia koordinácie medzi rozličnými zložkami podpory,

| 1.3 | uznáva rozdiel medzi predvstupovou pomocou a tradičnou rozvojovou pomocou v tom, že predvstupová pomoc (a) je zameraná na cieľ pristúpenia za krátke alebo stredne dlhé časové obdobie a b) plánuje pripraviť krajiny na dobu po pristúpení. Celkový cieľ predvstupovej pomoci je postupné vyrovnanie sa štandardom a politikám Európskej únie, |
| --- | --- |

1.3

uznáva rozdiel medzi predvstupovou pomocou a tradičnou rozvojovou pomocou v tom, že predvstupová pomoc (a) je zameraná na cieľ pristúpenia za krátke alebo stredne dlhé časové obdobie a b) plánuje pripraviť krajiny na dobu po pristúpení. Celkový cieľ predvstupovej pomoci je postupné vyrovnanie sa štandardom a politikám Európskej únie,

| 1.4 | víta rozhodnutie o poskytnutí predvstupovej pomoci rovnako kandidátskym krajinám, ako aj potenciálnym kandidátskym krajinám: obe skupiny majú mať prístup k týmto oblastiam:






  — | prechodná pomoc a výstavba inštitúcií |
| --- | --- | --- |

1.4

víta rozhodnutie o poskytnutí predvstupovej pomoci rovnako kandidátskym krajinám, ako aj potenciálnym kandidátskym krajinám: obe skupiny majú mať prístup k týmto oblastiam:

—

prechodná pomoc a výstavba inštitúcií

| — | regionálna a cezhraničná spolupráca |
| --- | --- |

—

regionálna a cezhraničná spolupráca

Kandidátske krajiny majú mať okrem toho prístup k týmto oblastiam:

| — | regionálny rozvoj |
| --- | --- |

—

regionálny rozvoj

| — | rozvoj ľudských zdrojov |
| --- | --- |

—

rozvoj ľudských zdrojov

| — | rozvoj vidieka |
| --- | --- |

—

rozvoj vidieka

| 1.5 | víta zníženie počtu rozpočtových položiek týkajúcich sa predvstupovej pomoci, pretože to umožní väčšiu flexibilitu pre plnenie potrieb kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín, |
| --- | --- |

1.5

víta zníženie počtu rozpočtových položiek týkajúcich sa predvstupovej pomoci, pretože to umožní väčšiu flexibilitu pre plnenie potrieb kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín,

| 1.6 | domnieva sa, že návrh, že riadenie pomoci kandidátskym krajinám môže obsahovať aj decentralizované riadenie, kým pomoc potenciálnym kandidátskym krajinám bude naďalej riadená centrálne, je vyvážený, |
| --- | --- |

1.6

domnieva sa, že návrh, že riadenie pomoci kandidátskym krajinám môže obsahovať aj decentralizované riadenie, kým pomoc potenciálnym kandidátskym krajinám bude naďalej riadená centrálne, je vyvážený,

| 1.7 | víta zlúčenie rozpočtových položiek, ktoré stanovilo GR Regio a GR Rozšírenie pre cezhraničnú spoluprácu. Toto umožní flexibilnejší systém s jediným riadiacim orgánom, |
| --- | --- |

1.7

víta zlúčenie rozpočtových položiek, ktoré stanovilo GR Regio a GR Rozšírenie pre cezhraničnú spoluprácu. Toto umožní flexibilnejší systém s jediným riadiacim orgánom,

| 1.8 | víta zefektívnenie a zlepšenie koordinácie predvstupovej podpory kandidátskym a potenciálnym kandidátskym krajinám a demokratickým inštitúciám v týchto krajinách, vrátane miestnej a regionálnej samosprávy. |
| --- | --- |

1.8

víta zefektívnenie a zlepšenie koordinácie predvstupovej podpory kandidátskym a potenciálnym kandidátskym krajinám a demokratickým inštitúciám v týchto krajinách, vrátane miestnej a regionálnej samosprávy.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | poukazuje na fakt, že sféra navrhovanej pomoci zahŕňa mnohé oblasti, v ktorých má miestna i regionálna vláda skúsenosti, a preto by mohla zohrať dôležitú úlohu pri:






  — | posilnení demokratických inštitúcií |
| --- | --- | --- |

2.1

poukazuje na fakt, že sféra navrhovanej pomoci zahŕňa mnohé oblasti, v ktorých má miestna i regionálna vláda skúsenosti, a preto by mohla zohrať dôležitú úlohu pri:

—

posilnení demokratických inštitúcií

| — | hospodárskych reformách |
| --- | --- |

—

hospodárskych reformách

| — | podpore a ochrane ľudských práv a základných slobôd a väčšieho rešpektu pre práva menšín |
| --- | --- |

—

podpore a ochrane ľudských práv a základných slobôd a väčšieho rešpektu pre práva menšín

| — | rozvoji občianskej spoločnosti |
| --- | --- |

—

rozvoji občianskej spoločnosti

| — | regionálnej a cezhraničnej spolupráci |
| --- | --- |

—

regionálnej a cezhraničnej spolupráci

| 2.2 | odporúča, aby miestna a regionálna vláda v Európskej únii ponúkla väčší rozsah expertíz v tých oblastiach pomoci, ktoré sú uvedené v odseku 1.4 (vyššie). Pomoc by mohla byť poskytovaná napríklad prostredníctvom výmeny informácií alebo programov technickej pomoci, alebo pomocou pri konferenciách s cieľom oboznámiť miestnu alebo regionálnu samosprávu v kandidátskych alebo potenciálnych kandidátskych krajinách s acquis communautaire, |
| --- | --- |

2.2

odporúča, aby miestna a regionálna vláda v Európskej únii ponúkla väčší rozsah expertíz v tých oblastiach pomoci, ktoré sú uvedené v odseku 1.4 (vyššie). Pomoc by mohla byť poskytovaná napríklad prostredníctvom výmeny informácií alebo programov technickej pomoci, alebo pomocou pri konferenciách s cieľom oboznámiť miestnu alebo regionálnu samosprávu v kandidátskych alebo potenciálnych kandidátskych krajinách s acquis communautaire,

| 2.3 | vyzýva miestne a regionálne orgány, aby zvážili využitie príležitosti ponúknutej v článku 16 zúčastňovať sa tendrov a kontraktov na dodávanie predvstupovej pomoci v rámci tohto nástroja, |
| --- | --- |

2.3

vyzýva miestne a regionálne orgány, aby zvážili využitie príležitosti ponúknutej v článku 16 zúčastňovať sa tendrov a kontraktov na dodávanie predvstupovej pomoci v rámci tohto nástroja,

| 2.4 | navrhuje vykonávať pravidelné monitorovanie a vyhodnocovanie IPA Európskou komisiou. Ak pôjde o regionálne a miestne záležitosti, malo by to byť v spolupráci s Výborom regiónov. Zlepšilo by to riadenie projektov, ktoré sa týkajú aktuálnych potrieb oboch strán, EÚ a kandidátskych alebo potenciálnych kandidátskych krajín. |
| --- | --- |

2.4

navrhuje vykonávať pravidelné monitorovanie a vyhodnocovanie IPA Európskou komisiou. Ak pôjde o regionálne a miestne záležitosti, malo by to byť v spolupráci s Výborom regiónov. Zlepšilo by to riadenie projektov, ktoré sa týkajú aktuálnych potrieb oboch strán, EÚ a kandidátskych alebo potenciálnych kandidátskych krajín.

Brusel 14. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/69

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica 2003/88/ES, týkajúca sa určitých aspektov organizácie pracovného času“

(2005/C 231/10)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/88/ES, ktorá sa týka určitých aspektov organizácie pracovného času KOM(2004) 607 v konečnom znení – 2004/0209 (COD),

so zreteľom na rozhodnutie Rady z 20. októbra 2004 konzultovať s VR v súlade s ustanovením článku 137 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 3. novembra 2004 poveriť komisiu pre hospodársku a sociálnu politiku vypracovaním stanoviska k danej veci,

so zreteľom na smernicu 93/104/ES, ktorá sa týka určitých aspektov organizácie pracovného času, v aktuálnom znení smernice 2000/34/ES,

so zreteľom na oznámenie Európskej komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, ktoré sa týka opakovaného preskúmania smernice 93/104/ES o určitých aspektov organizácie pracovného času,

so zreteľom na druhú fázu konzultácie sociálnych partnerov na úrovni spoločenstva, ktorá sa týka revízie smernice 93/104/ES o určitých aspektov organizácie pracovného času;

so zreteľom na rozsudok Európskeho súdneho dvora, ktorý sa týka interpretácie určitých ustanovení smernice v prípade C-303/98, Sindicato de Médicatos de Asistencia Pública (SIMAP) verzus Conselleria de Sanidad a Consumo de la Generalidad Valenciana, a v prípade C-151/02, Landeshauptstadt Kiel verzus Norbert Jaeger,

so zreteľom na princíp subsidiarity obsiahnutý v článku 5 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev (článok 5 zmluvy o ES),

so zreteľom na smernicu Rady z 12. júna 1989 o zavedení opatrení na podporu zlepšení bezpečnosti a ochrany zdravia pracovníkov pri práci (89/391/ES),

so zreteľom na cieľ vytýčený zasadnutím Európskej rady 23. – 24. marca 2000 v Lisabone, vytvoriť z Európskej únie najkonkurencieschopnejší a najdynamickejší hospodársky priestor sveta založený na vedomostiach, ktorý je schopný trvale udržateľného hospodárskeho rastu s väčším počtom lepších pracovných miest a väčšou sociálnou súdržnosťou,

so zreteľom na svoje stanovisko (CdR 329/2004 rev. 2) prijaté 11. februára 2005 komisiou pre hospodársku a sociálnu politiku (spravodajkyňa: pani Joan Hanham, členka rady kráľovského mestského obvodu Kensington a Chelsea (UK-EĽS),

prijal na svojom 59. plenárnom zasadnutí 13. a 14. apríla 2005 (schôdza zo 14. apríla 2005) nasledujúce stanovisko:

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | víta iniciatívu Komisie zmeniť v tomto štádiu smernicu o pracovnom čase, nakoľko existuje urýchlená potreba vyriešiť celý rad otázok s ohľadom na interpretáciu a uplatňovanie smernice o pracovnom čase na úrovni členských štátov; |
| --- | --- |

1.1

víta iniciatívu Komisie zmeniť v tomto štádiu smernicu o pracovnom čase, nakoľko existuje urýchlená potreba vyriešiť celý rad otázok s ohľadom na interpretáciu a uplatňovanie smernice o pracovnom čase na úrovni členských štátov;

| 1.2 | pripomína Komisii, Parlamentu a Rade, že miestne a regionálne orgány sú hlavnými zamestnávateľmi v Európskej únii s významnou úlohou pri riadení verejných služieb, ako napríklad služby sociálnej starostlivosti, zdravotníctva a civilnej ochrany; |
| --- | --- |

1.2

pripomína Komisii, Parlamentu a Rade, že miestne a regionálne orgány sú hlavnými zamestnávateľmi v Európskej únii s významnou úlohou pri riadení verejných služieb, ako napríklad služby sociálnej starostlivosti, zdravotníctva a civilnej ochrany;

| 1.3 | sa naďalej obáva, že ak sa nenájde uspokojivé riešenie, povedie to k prehlbovaniu urgentných problémov nedostatku zručnej pracovnej sily a v sektore sociálnej starostlivosti v celej EÚ, a že to v krátkej dobe povedie dokonca k väčšej ekonomickej migrácii v týchto sektoroch z nových členských štátov a chudobnejších krajín mimo EÚ do stabilnejších členských štátov, a že to aj z krátkodobého aj z dlhodobého hľadiska poškodí sektory zdravotníckej a sociálnej starostlivosti v nových členských štátoch a chudobnejších krajinách mimo EÚ; |
| --- | --- |

1.3

sa naďalej obáva, že ak sa nenájde uspokojivé riešenie, povedie to k prehlbovaniu urgentných problémov nedostatku zručnej pracovnej sily a v sektore sociálnej starostlivosti v celej EÚ, a že to v krátkej dobe povedie dokonca k väčšej ekonomickej migrácii v týchto sektoroch z nových členských štátov a chudobnejších krajín mimo EÚ do stabilnejších členských štátov, a že to aj z krátkodobého aj z dlhodobého hľadiska poškodí sektory zdravotníckej a sociálnej starostlivosti v nových členských štátoch a chudobnejších krajinách mimo EÚ;

| 1.4 | zastáva názor, že na jednej strane je organizácia pracovného času technickou otázkou, na strane druhej sa zároveň vynárajú implikácie v súvislosti s cieľom, ktorý by Európa chcela dosiahnuť – to znamená, že keď sa Európa snaží podporiť vyššiu mieru podnikania, kreativity a aktivity občanov aj tým, že jednotlivcom umožňuje, aby dosiahli vyváženejší pomer medzi pracovným a súkromným životom, tak z organizácie pracovného času vyplynú určité dôsledky aj pre všetky uvedené ciele, preto je potrebné zobrať do úvahy aj tieto súvislosti; |
| --- | --- |

1.4

zastáva názor, že na jednej strane je organizácia pracovného času technickou otázkou, na strane druhej sa zároveň vynárajú implikácie v súvislosti s cieľom, ktorý by Európa chcela dosiahnuť – to znamená, že keď sa Európa snaží podporiť vyššiu mieru podnikania, kreativity a aktivity občanov aj tým, že jednotlivcom umožňuje, aby dosiahli vyváženejší pomer medzi pracovným a súkromným životom, tak z organizácie pracovného času vyplynú určité dôsledky aj pre všetky uvedené ciele, preto je potrebné zobrať do úvahy aj tieto súvislosti;

| 1.5 | uznáva, že návrh Komisie týkajúci sa definície pracovného času sa snaží odstrániť právnu neistotu, ktorá vznikla po vydaní rozhodnutia Európskeho súdneho dvora v prípadoch Jaeger a SIMAP. Európska legislatíva sa musí usilovať o zabezpečenie toho, aby pohotovostné služby zostali dôležitým faktorom poskytovania kvalitných a nepretržitých zdravotníckych služieb a opatrovateľskej starostlivosti, vrátane ohrozených dospelých a detí; |
| --- | --- |

1.5

uznáva, že návrh Komisie týkajúci sa definície pracovného času sa snaží odstrániť právnu neistotu, ktorá vznikla po vydaní rozhodnutia Európskeho súdneho dvora v prípadoch Jaeger a SIMAP. Európska legislatíva sa musí usilovať o zabezpečenie toho, aby pohotovostné služby zostali dôležitým faktorom poskytovania kvalitných a nepretržitých zdravotníckych služieb a opatrovateľskej starostlivosti, vrátane ohrozených dospelých a detí;

| 1.6 | uznáva, že možným negatívnym dopadom návratu k pozícii pred rozhodnutím v prípade SIMAP/Jaeger je, že môže dôjsť k situáciám, keď by mohli existovať schémy práce, pri ktorých môžu pracovníci stráviť mnoho času v pracovnej pohotovosti na pracovisku, a že v prípade chýbajúceho efektívneho riadenia to môže mať potenciálny dopad na zdravie a bezpečnosť takýchto pracovníkov a možno iných, ako napríklad zákazníkov a verejnosti, a tiež na schopnosť pracovníkov dostať do súladu pracovný a rodinný život; |
| --- | --- |

1.6

uznáva, že možným negatívnym dopadom návratu k pozícii pred rozhodnutím v prípade SIMAP/Jaeger je, že môže dôjsť k situáciám, keď by mohli existovať schémy práce, pri ktorých môžu pracovníci stráviť mnoho času v pracovnej pohotovosti na pracovisku, a že v prípade chýbajúceho efektívneho riadenia to môže mať potenciálny dopad na zdravie a bezpečnosť takýchto pracovníkov a možno iných, ako napríklad zákazníkov a verejnosti, a tiež na schopnosť pracovníkov dostať do súladu pracovný a rodinný život;

| 1.7 | zdôrazňuje však, že smernica o pracovnom čase je opatrením na ochranu zdravia a bezpečnostným opatrením, ktoré má zaviesť obmedzenia pracovného času, aby sa dosiahla rovnováha medzi prácou a odpočinkom. Nejde o opatrenie, ktorým by sa definovali iné podmienky pracovnoprávneho vzťahu, ako napríklad dohoda alebo finančná kompenzácia za odpracovanie konkrétneho počtu hodín v rámci schémy. Ide o záležitosti, ktoré by mali byť dohodnuté na individuálnej alebo kolektívnej báze v súlade s praktikami a procedúrami v jednotlivých členských štátoch alebo pracovných sektoroch. Okrem toho, nech sa predvída akákoľvek schéma práce, zamestnávateľ si ponecháva zodpovednosť za zdravie a bezpečnosť pracovníkov a mal by zaviesť opatrenia, aby zabezpečil, že ich zdravie a bezpečnosť nie sú poškodzované; |
| --- | --- |

1.7

zdôrazňuje však, že smernica o pracovnom čase je opatrením na ochranu zdravia a bezpečnostným opatrením, ktoré má zaviesť obmedzenia pracovného času, aby sa dosiahla rovnováha medzi prácou a odpočinkom. Nejde o opatrenie, ktorým by sa definovali iné podmienky pracovnoprávneho vzťahu, ako napríklad dohoda alebo finančná kompenzácia za odpracovanie konkrétneho počtu hodín v rámci schémy. Ide o záležitosti, ktoré by mali byť dohodnuté na individuálnej alebo kolektívnej báze v súlade s praktikami a procedúrami v jednotlivých členských štátoch alebo pracovných sektoroch. Okrem toho, nech sa predvída akákoľvek schéma práce, zamestnávateľ si ponecháva zodpovednosť za zdravie a bezpečnosť pracovníkov a mal by zaviesť opatrenia, aby zabezpečil, že ich zdravie a bezpečnosť nie sú poškodzované;

| 1.8 | konštatuje, že v súčasnosti možnosť predĺžiť referenčné obdobie, používané na výpočet priemerného počtu týždenne odpracovaných hodín, existuje len na obmedzenom počte pracovísk, na ktoré sa vzťahujú výnimky, alebo ak sa dá v danom zmysle dosiahnuť kolektívna dohoda. Výbor sa preto vyslovuje za rýchle prijatie používania ročného rozhodujúceho obdobia k stanoveniu pracovnej doby, predovšetkým v priemyselných odvetviach, ktoré podliehajú silným sezónnym výkyvom v dopyte po ich výrobkoch alebo službách. Preto by šlo o užitočný príspevok k programu konkurencieschopnosti; |
| --- | --- |

1.8

konštatuje, že v súčasnosti možnosť predĺžiť referenčné obdobie, používané na výpočet priemerného počtu týždenne odpracovaných hodín, existuje len na obmedzenom počte pracovísk, na ktoré sa vzťahujú výnimky, alebo ak sa dá v danom zmysle dosiahnuť kolektívna dohoda. Výbor sa preto vyslovuje za rýchle prijatie používania ročného rozhodujúceho obdobia k stanoveniu pracovnej doby, predovšetkým v priemyselných odvetviach, ktoré podliehajú silným sezónnym výkyvom v dopyte po ich výrobkoch alebo službách. Preto by šlo o užitočný príspevok k programu konkurencieschopnosti;

| 1.9 | všíma si, že pravidlo uplatňovania výpočtu priemerného pracovného času pre pracovníkov zamestnaných na kratší úväzok je efektívne to isté, aké sa v súčasnosti uplatňuje pri pracovníkoch, ktorí pracujú kratšie ako štandardné referenčné obdobie 4 mesiacov; |
| --- | --- |

1.9

všíma si, že pravidlo uplatňovania výpočtu priemerného pracovného času pre pracovníkov zamestnaných na kratší úväzok je efektívne to isté, aké sa v súčasnosti uplatňuje pri pracovníkoch, ktorí pracujú kratšie ako štandardné referenčné obdobie 4 mesiacov;

| 1.10 | konštatuje, že návrh o ustanoveniach kompenzačného odpočinku odstraňuje povinnosť vytvorenú rozhodnutím Európskeho súdneho dvora v prípade Jaeger poskytovať kompenzačný odpočinok okamžite. Takto by sa odstránil zmätok vytvorený rozsudkom. Vo väčšine prípadov bude 72 hodín primeraným obdobím, v rámci ktorého sa musí poskytnúť kompenzačný odpočinok; |
| --- | --- |

1.10

konštatuje, že návrh o ustanoveniach kompenzačného odpočinku odstraňuje povinnosť vytvorenú rozhodnutím Európskeho súdneho dvora v prípade Jaeger poskytovať kompenzačný odpočinok okamžite. Takto by sa odstránil zmätok vytvorený rozsudkom. Vo väčšine prípadov bude 72 hodín primeraným obdobím, v rámci ktorého sa musí poskytnúť kompenzačný odpočinok;

| 1.11 | všíma si, že návrhy Komisie by mal zachovať právo pracovníkov podpísať dohodu o nedodržaní maximálnemu priemeru 48 odpracovaných hodín za týždeň v členských štátoch, ktoré sa rozhodnú pre túto možnosť, ale že na niektorých pracoviskách by to mohlo závisieť od kolektívnych dohôd. Táto oblasť návrhu, ak sa uskutoční, by si vyžiadala ďalšie objasnenie, v rámci ktorého sa jednotlivci tiež môžu rozhodnúť pre neúčasť na pracoviskách, kde neexistuje kolektívna dohoda. Následne nie je dostatočne jasné, kedy presne sa má táto možnosť uplatňovať. Môže sa napríklad vzťahovať na malých zamestnávateľov v členských štátoch, ktoré tradične nemajú široko rozšírené štruktúry kolektívneho vyjednávania, ako napríklad Spojené kráľovstvo. Hoci sa tiež môže snažiť o význam pre akékoľvek nové členské štáty, ktoré nemajú dostatočne rozvinuté procesy sociálneho dialógu, vrátane kolektívnych zmlúv; |
| --- | --- |

1.11

všíma si, že návrhy Komisie by mal zachovať právo pracovníkov podpísať dohodu o nedodržaní maximálnemu priemeru 48 odpracovaných hodín za týždeň v členských štátoch, ktoré sa rozhodnú pre túto možnosť, ale že na niektorých pracoviskách by to mohlo závisieť od kolektívnych dohôd. Táto oblasť návrhu, ak sa uskutoční, by si vyžiadala ďalšie objasnenie, v rámci ktorého sa jednotlivci tiež môžu rozhodnúť pre neúčasť na pracoviskách, kde neexistuje kolektívna dohoda. Následne nie je dostatočne jasné, kedy presne sa má táto možnosť uplatňovať. Môže sa napríklad vzťahovať na malých zamestnávateľov v členských štátoch, ktoré tradične nemajú široko rozšírené štruktúry kolektívneho vyjednávania, ako napríklad Spojené kráľovstvo. Hoci sa tiež môže snažiť o význam pre akékoľvek nové členské štáty, ktoré nemajú dostatočne rozvinuté procesy sociálneho dialógu, vrátane kolektívnych zmlúv;

| 1.12 | súhlasí, že rozhodnutie vzdať sa 48-hodinového maximálneho pracovného týždňa je dobrovoľnou voľbou individuálneho pracovníka, a že pracovníkov nesmú ich zamestnávatelia nútiť, aby tak učinili. Musí existovať adekvátna ochrana, aby sa zabezpečilo, že k tomu nedôjde, ale aj ďalšie opatrenia, aby sa zabezpečilo, že ich zdravie a bezpečnosť budú chránené, ak sa rozhodnú pre neúčasť; |
| --- | --- |

1.12

súhlasí, že rozhodnutie vzdať sa 48-hodinového maximálneho pracovného týždňa je dobrovoľnou voľbou individuálneho pracovníka, a že pracovníkov nesmú ich zamestnávatelia nútiť, aby tak učinili. Musí existovať adekvátna ochrana, aby sa zabezpečilo, že k tomu nedôjde, ale aj ďalšie opatrenia, aby sa zabezpečilo, že ich zdravie a bezpečnosť budú chránené, ak sa rozhodnú pre neúčasť;

| 1.13 | všíma si, že mnohé podmienky, ktoré sa vzťahujú na vyhnutie sa 48-hodinovému pracovnému času, sa už vzťahujú na individuálne rozhodnutie sa pre neúčasť v jeho terajšej podobe, ale niektoré neposkytujú žiadnu zrejmú širšiu ochranu pre zamestnancov a mali by byť zrušené alebo vyhradené rozhodnutiu jednotlivých členských štátov; |
| --- | --- |

1.13

všíma si, že mnohé podmienky, ktoré sa vzťahujú na vyhnutie sa 48-hodinovému pracovnému času, sa už vzťahujú na individuálne rozhodnutie sa pre neúčasť v jeho terajšej podobe, ale niektoré neposkytujú žiadnu zrejmú širšiu ochranu pre zamestnancov a mali by byť zrušené alebo vyhradené rozhodnutiu jednotlivých členských štátov;

| 1.14 | zastáva názor, že požiadavka, na základe ktorej rozhodnutie pre neúčasť musí byť maximálne na dobu jedného roka a potom by bolo obnoviteľné, by mohla vyvolať nesprávny dojem, že toto rozhodnutie pre neúčasť má platnosť jeden rok. Skutočnosť je však taká, že zamestnanci majú právo kedykoľvek zrušiť toto rozhodnutie o neúčasti (tzv. opt-out); |
| --- | --- |

1.14

zastáva názor, že požiadavka, na základe ktorej rozhodnutie pre neúčasť musí byť maximálne na dobu jedného roka a potom by bolo obnoviteľné, by mohla vyvolať nesprávny dojem, že toto rozhodnutie pre neúčasť má platnosť jeden rok. Skutočnosť je však taká, že zamestnanci majú právo kedykoľvek zrušiť toto rozhodnutie o neúčasti (tzv. opt-out);

| 1.15 | potvrdzuje, že ustanovenie, že akékoľvek rozhodnutie pre neúčasť podpísané v tom istom čase ako pracovná zmluva bude neplatné, by zabezpečilo istú ochranu pre pracovníkov, ktorí by sa inak mohli cítiť byť nútení rozhodnúť sa pre neúčasť. Jednotlivci však môžu na začiatku svojho pracovného života u nového zamestnávateľa chcieť pracovať dlhšie, aby si zvýšili príjem, a tak musí byť jasné, v akom štádiu pracovnoprávneho pomeru má zamestnanec právo rozhodnúť sa pre neúčasť. Bolo by to hlavne dôležité tam, kde sú pracovníci angažovaní na základe krátkodobých pracovných zmlúv, aby sa vyriešila sezónna špička v pracovnom zaťažení. Aj vzhľadom na to, že neexistuje žiadne univerzálne pochopenie definície skúšobnej lehoty, ďalšia požiadavka, aby zamestnanec nemohol podpísať rozhodnutie pre neúčasť počas skúšobnej lehoty, povedie nielen k otázkam interpretácie, ale aj odopiera takémuto zamestnancovi schopnosť zvýšiť jeho príjem; |
| --- | --- |

1.15

potvrdzuje, že ustanovenie, že akékoľvek rozhodnutie pre neúčasť podpísané v tom istom čase ako pracovná zmluva bude neplatné, by zabezpečilo istú ochranu pre pracovníkov, ktorí by sa inak mohli cítiť byť nútení rozhodnúť sa pre neúčasť. Jednotlivci však môžu na začiatku svojho pracovného života u nového zamestnávateľa chcieť pracovať dlhšie, aby si zvýšili príjem, a tak musí byť jasné, v akom štádiu pracovnoprávneho pomeru má zamestnanec právo rozhodnúť sa pre neúčasť. Bolo by to hlavne dôležité tam, kde sú pracovníci angažovaní na základe krátkodobých pracovných zmlúv, aby sa vyriešila sezónna špička v pracovnom zaťažení. Aj vzhľadom na to, že neexistuje žiadne univerzálne pochopenie definície skúšobnej lehoty, ďalšia požiadavka, aby zamestnanec nemohol podpísať rozhodnutie pre neúčasť počas skúšobnej lehoty, povedie nielen k otázkam interpretácie, ale aj odopiera takémuto zamestnancovi schopnosť zvýšiť jeho príjem;

| 1.16 | upozorňuje na neobvyklú anomáliu vytvorenú novým návrhom, aby zamestnanec, ktorý sa rozhodol pre neúčasť, v prípade schválenia kolektívnou zmluvou, nemohol pracovať viac ako 65 hodín v jednom týždni, pričom by sa malo uznávať, že je to neobvykle vysoký počet hodín a nemalo by ísť o normu, znamená to, že hoci zamestnanec, ktorý sa rozhoduje pre neúčasť nemôže pracovať viac ako 65 hodín v jednom týždni, zamestnanec, ktorý sa pre neúčasť nerozhodol, a preto podlieha maximálnemu priemeru 48-hodinového pracovného týždňa, môže. Okrem toho sa zdá, že zamestnanec, ktorý pracuje na pracovisku, kde neexistuje kolektívna zmluva alebo zastúpenie pracovníkov, a ktorý sa rozhodne pre neúčasť na individuálnej báze, by tiež nemal podliehať maximálnemu limitu 65 hodín počas jedného týždňa; |
| --- | --- |

1.16

upozorňuje na neobvyklú anomáliu vytvorenú novým návrhom, aby zamestnanec, ktorý sa rozhodol pre neúčasť, v prípade schválenia kolektívnou zmluvou, nemohol pracovať viac ako 65 hodín v jednom týždni, pričom by sa malo uznávať, že je to neobvykle vysoký počet hodín a nemalo by ísť o normu, znamená to, že hoci zamestnanec, ktorý sa rozhoduje pre neúčasť nemôže pracovať viac ako 65 hodín v jednom týždni, zamestnanec, ktorý sa pre neúčasť nerozhodol, a preto podlieha maximálnemu priemeru 48-hodinového pracovného týždňa, môže. Okrem toho sa zdá, že zamestnanec, ktorý pracuje na pracovisku, kde neexistuje kolektívna zmluva alebo zastúpenie pracovníkov, a ktorý sa rozhodne pre neúčasť na individuálnej báze, by tiež nemal podliehať maximálnemu limitu 65 hodín počas jedného týždňa;

| 1.17 | domnieva sa, že ďalšia požiadavka viesť podrobné záznamy o všetkých hodinách, ktoré odpracovali pracovníci, ktorí sa rozhodli pre neúčasť, by zvýšila byrokraciu, a že by mohlo byť lepším riešením pre smernicu uložiť zodpovednosť za predpisovanie povinností zamestnávateľov kompetentným orgánom v každom členskom štáte. Tieto orgány budú mať možnosť integrovať takéto požiadavky do celkovej stratégie členských štátov pre zdravie a bezpečnosť a povinností pre zamestnávateľov. |
| --- | --- |

1.17

domnieva sa, že ďalšia požiadavka viesť podrobné záznamy o všetkých hodinách, ktoré odpracovali pracovníci, ktorí sa rozhodli pre neúčasť, by zvýšila byrokraciu, a že by mohlo byť lepším riešením pre smernicu uložiť zodpovednosť za predpisovanie povinností zamestnávateľov kompetentným orgánom v každom členskom štáte. Tieto orgány budú mať možnosť integrovať takéto požiadavky do celkovej stratégie členských štátov pre zdravie a bezpečnosť a povinností pre zamestnávateľov.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Výbor regiónov odporúča

Bezodkladné rozhodnutie

| 2.1 | aby sa Komisia, Parlament a Rada snažili o dosiahnutie bezodkladného rozhodnutia o návrhoch, aby sa v smernici o pracovnom čase dosiahla jasnosť a istota; |
| --- | --- |

2.1

aby sa Komisia, Parlament a Rada snažili o dosiahnutie bezodkladného rozhodnutia o návrhoch, aby sa v smernici o pracovnom čase dosiahla jasnosť a istota;

Definícia pracovného času

| 2.2. | aby bola akceptovaná nová definícia pracovného času, ktorá zahŕňa dve nové kategórie času: „čas pracovnej pohotovosti“ a „neaktívna časť času pohotovosti“, t.j. aby počas času pracovnej pohotovosti, ktorý sa odvoláva na čas, keď sa od pracovníka žiada, aby bol k dispozícii na pracovisku, aby začal vykonávať svoju činnosť alebo povinnosti na žiadosť zamestnávateľa, neaktívna časť času pracovnej pohotovosti sa nebude počítať za pracovný čas, pokiaľ sa členské štáty nerozhodnú inak, alebo ak je v danom ohľade uzatvorená kolektívna zmluva. Doby počas času pracovnej pohotovosti, keď pracovníci skutočne konávajú prácu, za budú považovať za pracovný čas; |
| --- | --- |

2.2.

aby bola akceptovaná nová definícia pracovného času, ktorá zahŕňa dve nové kategórie času: „čas pracovnej pohotovosti“ a „neaktívna časť času pohotovosti“, t.j. aby počas času pracovnej pohotovosti, ktorý sa odvoláva na čas, keď sa od pracovníka žiada, aby bol k dispozícii na pracovisku, aby začal vykonávať svoju činnosť alebo povinnosti na žiadosť zamestnávateľa, neaktívna časť času pracovnej pohotovosti sa nebude počítať za pracovný čas, pokiaľ sa členské štáty nerozhodnú inak, alebo ak je v danom ohľade uzatvorená kolektívna zmluva. Doby počas času pracovnej pohotovosti, keď pracovníci skutočne konávajú prácu, za budú považovať za pracovný čas;

Referenčné obdobie pre výpočet priemerných týždenných pracovných hodín

| 2.3. | aby sa akceptoval návrh Komisie, že členským štátom bude daná možnosť, ak budú chcieť, stanoviť štandardné referenčné obdobie v dĺžke až 12 mesiacov pre všetkých pracovníkov, za predpokladu, že pokiaľ ide o zamestnancov na dobu určitú, nesmie byť referenčné obdobie dlhšie ako dĺžka pracovnej zmluvy, ak je kratšia ako jeden rok; |
| --- | --- |

2.3.

aby sa akceptoval návrh Komisie, že členským štátom bude daná možnosť, ak budú chcieť, stanoviť štandardné referenčné obdobie v dĺžke až 12 mesiacov pre všetkých pracovníkov, za predpokladu, že pokiaľ ide o zamestnancov na dobu určitú, nesmie byť referenčné obdobie dlhšie ako dĺžka pracovnej zmluvy, ak je kratšia ako jeden rok;

Kompenzačný odpočinok

| 2.4. | aby, hoci je návrh Komisie, aby, ak bolo pracovníkom odoprené právo na denný a týždenný odpočinok, im boli poskytnuté ekvivalentné obdobia kompenzačného odpočinku v primeranej lehote, ktorá nesmie byť dlhšia ako 72 hodín, významným zlepšením súčasnej situácie, ktorá vyplynula z rozhodnutia Európskeho súdneho dvora v prípade Jaeger, aby sa zohľadnil celý rad sektorov a pracovných praktík, je nutné vážne zohľadniť poskytovanie dlhšieho obdobia, počas ktorého by sa mal poskytnúť kompenzačný odpočinok. Okrem toho by článok 17 mal povoliť možnosť predĺžiť lehotu v súlade s národnou praxou, právom alebo kolektívnou zmluvou; |
| --- | --- |

2.4.

aby, hoci je návrh Komisie, aby, ak bolo pracovníkom odoprené právo na denný a týždenný odpočinok, im boli poskytnuté ekvivalentné obdobia kompenzačného odpočinku v primeranej lehote, ktorá nesmie byť dlhšia ako 72 hodín, významným zlepšením súčasnej situácie, ktorá vyplynula z rozhodnutia Európskeho súdneho dvora v prípade Jaeger, aby sa zohľadnil celý rad sektorov a pracovných praktík, je nutné vážne zohľadniť poskytovanie dlhšieho obdobia, počas ktorého by sa mal poskytnúť kompenzačný odpočinok. Okrem toho by článok 17 mal povoliť možnosť predĺžiť lehotu v súlade s národnou praxou, právom alebo kolektívnou zmluvou;

Individuálne rozhodnutie o neúčasti pri 48 hodinách

| 2.5. | vyslovuje sa za to, že možnosti členských štátov udeliť pracovníkom právo slobodne sa rozhodnúť pre neúčasť pri maximálnom priemere 48-hodinového pracovného týždňa na individuálnej báze, by mali byť postupne obmedzené – ak EÚ a jej členské štáty chcú podporiť rozvoj podnikania, kreativity a aktivity občanov a zároveň umožniť dosiahnutie lepšej vyváženosti medzi pracovným a súkromným životom občanov – v prospech iniciatív, ktoré sa zameriavajú na uvedené ciele; |
| --- | --- |

2.5.

vyslovuje sa za to, že možnosti členských štátov udeliť pracovníkom právo slobodne sa rozhodnúť pre neúčasť pri maximálnom priemere 48-hodinového pracovného týždňa na individuálnej báze, by mali byť postupne obmedzené – ak EÚ a jej členské štáty chcú podporiť rozvoj podnikania, kreativity a aktivity občanov a zároveň umožniť dosiahnutie lepšej vyváženosti medzi pracovným a súkromným životom občanov – v prospech iniciatív, ktoré sa zameriavajú na uvedené ciele;

| 2.6. | opätovne vyzýva na zrušenie návrhu Komisie, aby možnosť rozhodnúť sa pre neúčasť pri 48 hodinách bola dostupná, len ak túto možnosť ustanovuje kolektívna zmluva alebo zmluva medzi dvoma stranami priemyslu na národnej alebo regionálnej úrovni, alebo prostredníctvom kolektívnych zmlúv na vhodnej úrovni; |
| --- | --- |

2.6.

opätovne vyzýva na zrušenie návrhu Komisie, aby možnosť rozhodnúť sa pre neúčasť pri 48 hodinách bola dostupná, len ak túto možnosť ustanovuje kolektívna zmluva alebo zmluva medzi dvoma stranami priemyslu na národnej alebo regionálnej úrovni, alebo prostredníctvom kolektívnych zmlúv na vhodnej úrovni;

Ďalšie podmienky rozhodnutia pre neúčasť pri 48 hodinách

| 2.7. | aby boli silne podporované snahy Komisie o zabezpečenie, že jednotlivci, ktorí sa rozhodnú pre neúčasť, tak učinili na základe slobodnej voľby uvedomujúc si, že sa môžu slobodne rozhodnúť pre účasť bez strachu z poškodzovania; |
| --- | --- |

2.7.

aby boli silne podporované snahy Komisie o zabezpečenie, že jednotlivci, ktorí sa rozhodnú pre neúčasť, tak učinili na základe slobodnej voľby uvedomujúc si, že sa môžu slobodne rozhodnúť pre účasť bez strachu z poškodzovania;

| 2.8 | aby sa preto zachovali nasledovné podmienky:






  — | musí sa získať súhlas pracovníka, |
| --- | --- | --- |

2.8

aby sa preto zachovali nasledovné podmienky:

—

musí sa získať súhlas pracovníka,

| — | žiaden pracovník nie je vystavený poškodzovaniu, pretože nie je ochotný rozhodnúť sa pre neúčasť. |
| --- | --- |

—

žiaden pracovník nie je vystavený poškodzovaniu, pretože nie je ochotný rozhodnúť sa pre neúčasť.

| 2.8.1 | aby sa odstránili nasledovné podmienky:






  — | zmluva musí byť platná na obdobie kratšie ako jeden rok, t.j. musí byť obnoviteľná, |
| --- | --- | --- |

2.8.1

aby sa odstránili nasledovné podmienky:

—

zmluva musí byť platná na obdobie kratšie ako jeden rok, t.j. musí byť obnoviteľná,

| — | žiaden pracovník nebude pracovať dlhšie ako 65 hodín počas jedného týždňa, pokiaľ kolektívna zmluva neustanovuje inak. |
| --- | --- |

—

žiaden pracovník nebude pracovať dlhšie ako 65 hodín počas jedného týždňa, pokiaľ kolektívna zmluva neustanovuje inak.

| 2.8.2 | Nasledovné podmienky by sa mali odstrániť alebo vyhradiť národným členským štátom, aby ich implementovali podľa potreby v súlade so svojimi národnými praktikami a procedúrami so zreteľom na ich význam, pokiaľ ide o ich vlastné národné systémy právnych a industriálnych vzťahov:






  — | Súhlas daný v čase podpisu individuálnej pracovnej zmluvy alebo počas akejkoľvek skúšobnej lehoty bude neplatný, |
| --- | --- | --- |

2.8.2

Nasledovné podmienky by sa mali odstrániť alebo vyhradiť národným členským štátom, aby ich implementovali podľa potreby v súlade so svojimi národnými praktikami a procedúrami so zreteľom na ich význam, pokiaľ ide o ich vlastné národné systémy právnych a industriálnych vzťahov:

—

Súhlas daný v čase podpisu individuálnej pracovnej zmluvy alebo počas akejkoľvek skúšobnej lehoty bude neplatný,

| — | Zamestnávateľ vedie aktuálne záznamy o všetkých pracovníkoch, ktorí sa rozhodli pre neúčasť, a o počte skutočne odpracovaných hodín, |
| --- | --- |

—

Zamestnávateľ vedie aktuálne záznamy o všetkých pracovníkoch, ktorí sa rozhodli pre neúčasť, a o počte skutočne odpracovaných hodín,

| — | Záznamy sú k dispozícii kompetentným orgánom, ktoré môžu zo zdravotných alebo bezpečnostných dôvodov zakázať alebo obmedziť možnosť prekračovať maximálne pracovné hodiny za týždeň, |
| --- | --- |

—

Záznamy sú k dispozícii kompetentným orgánom, ktoré môžu zo zdravotných alebo bezpečnostných dôvodov zakázať alebo obmedziť možnosť prekračovať maximálne pracovné hodiny za týždeň,

| — | Zamestnávateľ poskytuje kompetentným orgánom, na ich žiadosť, informácie o počte hodín, ktoré dotknutí pracovníci skutočne odpracovali. |
| --- | --- |

—

Zamestnávateľ poskytuje kompetentným orgánom, na ich žiadosť, informácie o počte hodín, ktoré dotknutí pracovníci skutočne odpracovali.

V Bruseli 14. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/72 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/72

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh nariadenia Erópskeho parlamentu a Rady o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+)“

(2005/C 231/11)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o finančnom nástroji pre životné prostredie (LIFE+) KOM(2004) 621 v konečnom znení – 2004/0218 (COD),

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie Európskej komisie z 1. októbra 2004 v súlade s článkom 175.1 odsek 1 Zmluvy o založení ES konzultovať s Výborom regiónov,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie svojho predsedu z 26. mája 2004 poveriť komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj vypracovaním tohto stanoviska,

SO ZRETEĽOM NA správu Komisie Rade a Európskeho parlamentu: „Financovanie projektu Natura 2000“ KOM(2004) 431 v konečnom znení,

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko ku správe Komisie adresovanej Rade, Európskemu parlamentu, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o 6. akčnom programe EÚ pre životné prostredie „Životné prostredie 2010: naša budúcnosť, naša voľba“ a k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady vytvoriť akčný program Spoločenstva pre životné prostredie na obdobie 2001-2010 KOM(2001) 31 v konečnom znení – CdR 36/2001 fin (1),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko prijaté ku Správe Európskej komisie „Budovanie spoločnej budúcnosti. Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej únie v období 2007-2013“ KOM(2004) 101 v konečnom znení – CdR 162/2004 fin,

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko (CdR 253/2004 rev.1) prijaté 1. marca 2005 komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pani Michèle EYBALIN, členka regionálnej rady regiónu Rhône-Alpes (Francúzsko, EĽS),

prijal jednomyseľne toto stanovisko na svojom 59. plenárnom zasadnutí 13. a 14. apríla 2005 (schôdza 14. apríla 2005).

Názory a odporúčania Výboru regiónov

1.   Všeobecné pripomienky

VÝBOR REGIÓNOV

| 1.1 | zdieľa názor Európskej komisie, že nástroj LIFE+ nie je možné skúmať oddelene od celkového opätovného vymedzenia finančných intervencií EÚ a podmienok plnenia jednotlivých aspektov európskej politiky ochrany životného prostredia; domnieva sa však, že by bolo bývalo žiaduce vypracovať:






  — | úplnú bilanciu finančných intervencií EÚ v oblasti životného prostredia a zároveň vyhodnotiť význam a dopad jednotlivých typov financovania vzhľadom na ich vlastné ciele a na všeobecné ciele jednotlivých po sebe idúcich Akčných plánov EÚ pre životné prostredie; |
| --- | --- | --- |

1.1

zdieľa názor Európskej komisie, že nástroj LIFE+ nie je možné skúmať oddelene od celkového opätovného vymedzenia finančných intervencií EÚ a podmienok plnenia jednotlivých aspektov európskej politiky ochrany životného prostredia; domnieva sa však, že by bolo bývalo žiaduce vypracovať:

—

úplnú bilanciu finančných intervencií EÚ v oblasti životného prostredia a zároveň vyhodnotiť význam a dopad jednotlivých typov financovania vzhľadom na ich vlastné ciele a na všeobecné ciele jednotlivých po sebe idúcich Akčných plánov EÚ pre životné prostredie;

| — | vyhodnotenie európskej pridanej hodnoty projektov financovaných týmito jednotlivými programami (tými, ktoré riadi priamo Generálne riaditeľstvo (GR) pre životné prostredie na jednej strane a, na strane druhej, tými, ktoré spadajú pod iné typy financovania EÚ) a ich súlad s projektmi podporovanými GR pre životné prostredie; |
| --- | --- |

—

vyhodnotenie európskej pridanej hodnoty projektov financovaných týmito jednotlivými programami (tými, ktoré riadi priamo Generálne riaditeľstvo (GR) pre životné prostredie na jednej strane a, na strane druhej, tými, ktoré spadajú pod iné typy financovania EÚ) a ich súlad s projektmi podporovanými GR pre životné prostredie;

| 1.2 | je toho názoru, že Európska komisia mala návrh nariadenia o LIFE+ doplniť o rozbor požiadaviek na financovanie spojených s plnením rozličných priorít politiky ochrany životného prostredia EÚ na jednotlivých územiach a o vyhodnotenie týchto intervencií vzhľadom na princíp subsidiarity; |
| --- | --- |

1.2

je toho názoru, že Európska komisia mala návrh nariadenia o LIFE+ doplniť o rozbor požiadaviek na financovanie spojených s plnením rozličných priorít politiky ochrany životného prostredia EÚ na jednotlivých územiach a o vyhodnotenie týchto intervencií vzhľadom na princíp subsidiarity;

| 1.3 | oceňuje snahu Európskej komisie o zjednodušenie zavedením jediného nástroja, ale poukazuje na aktuálne problémy pri zisťovaní reálnych možností financovania ekologických projektov jednotlivými finančnými nástrojmi, ktoré budú k dispozícii v období 2007-2013 a na koordináciu jednotlivých typov financovania na pokrytie rozličných priorít a modalít intervencií EÚ. |
| --- | --- |

1.3

oceňuje snahu Európskej komisie o zjednodušenie zavedením jediného nástroja, ale poukazuje na aktuálne problémy pri zisťovaní reálnych možností financovania ekologických projektov jednotlivými finančnými nástrojmi, ktoré budú k dispozícii v období 2007-2013 a na koordináciu jednotlivých typov financovania na pokrytie rozličných priorít a modalít intervencií EÚ.

| 1.4 | berie na vedomie, že projekty, ktoré boli doteraz financované v rámci podprogramu LIFE Životné prostredie (projekty súvisiace s životným prostredím v oblasti priemyslu) a LIFE Tretie krajiny, už nebudú spĺňať podmienky financovania v rámci LIFE+ a žiada, aby bola upresnená a zaručená existencia podprogramu venovaného životnému prostrediu v rámci programov „Konkurencieschopnosť a inovácia“ a „Nástroj susedstva“, v rámci ktorého bude možné tieto projekty financovať v období 2007-2013. |
| --- | --- |

1.4

berie na vedomie, že projekty, ktoré boli doteraz financované v rámci podprogramu LIFE Životné prostredie (projekty súvisiace s životným prostredím v oblasti priemyslu) a LIFE Tretie krajiny, už nebudú spĺňať podmienky financovania v rámci LIFE+ a žiada, aby bola upresnená a zaručená existencia podprogramu venovaného životnému prostrediu v rámci programov „Konkurencieschopnosť a inovácia“ a „Nástroj susedstva“, v rámci ktorého bude možné tieto projekty financovať v období 2007-2013.

| 1.5 | je toho názoru, že súbor vyššie uvedených prvkov tvorí nevyhnutný predpoklad pre návrh obsahu a podmienok financovania projektov, ktoré sú v súlade s hlavnými líniami európskej politiky ochrany životného prostredia (a pôsobenia Európskej agentúry pre životné prostredie); v opačnom prípade bude návrh nariadenia LIFE+ vnímaný skôr ako výsledok finančného inžinierstva, ktorého logika so dá len ťažko pochopiť, a nositelia projektov z nej nebudú môcť jednoznačne pochopiť priority EÚ a možnosti začlenenia svojich iniciatív do týchto priorít. |
| --- | --- |

1.5

je toho názoru, že súbor vyššie uvedených prvkov tvorí nevyhnutný predpoklad pre návrh obsahu a podmienok financovania projektov, ktoré sú v súlade s hlavnými líniami európskej politiky ochrany životného prostredia (a pôsobenia Európskej agentúry pre životné prostredie); v opačnom prípade bude návrh nariadenia LIFE+ vnímaný skôr ako výsledok finančného inžinierstva, ktorého logika so dá len ťažko pochopiť, a nositelia projektov z nej nebudú môcť jednoznačne pochopiť priority EÚ a možnosti začlenenia svojich iniciatív do týchto priorít.

| 1.6 | zdôrazňuje, že podľa návrhu nariadenia o nástroji LIFE+ do úvahy budú prichádzať iba štúdie, projekty a programy, pretože konkrétne realizačné opatrenia už nebude možné financovať z programu LIFE, nakoľko integrácia všetkých tematických priorít (štrukturálnych fondov a fondov na rozvoj vidieka), o ktorú sa usiluje Komisia, má nevýhodu v tom, že ekologické projekty sa dostávajú do konkurencie s inými prácami. |
| --- | --- |

1.6

zdôrazňuje, že podľa návrhu nariadenia o nástroji LIFE+ do úvahy budú prichádzať iba štúdie, projekty a programy, pretože konkrétne realizačné opatrenia už nebude možné financovať z programu LIFE, nakoľko integrácia všetkých tematických priorít (štrukturálnych fondov a fondov na rozvoj vidieka), o ktorú sa usiluje Komisia, má nevýhodu v tom, že ekologické projekty sa dostávajú do konkurencie s inými prácami.

2.   Obsah a spôsoby uplatnenia nástroja LIFE+

VÝBOR REGIÓNOV

| 2.1 | znepokojuje želanie Európskej komisie decentralizovať veľmi významnú časť programov a rozpočtu (75 až 80 % nástroja) LIFE+ a presunúť ich na jednotlivé členské štáty bez určenia spôsobov a podmienok tejto „decentralizácie“ v texte návrhu; |
| --- | --- |

2.1

znepokojuje želanie Európskej komisie decentralizovať veľmi významnú časť programov a rozpočtu (75 až 80 % nástroja) LIFE+ a presunúť ich na jednotlivé členské štáty bez určenia spôsobov a podmienok tejto „decentralizácie“ v texte návrhu;

| 2.2 | upozorňuje na to, aby snaha o zjednodušenie a pružnosť, z ktorej vychádzal návrh nariadenia, neviedla k opätovnému presunu politiky ochrany životného prostredia EÚ na národnú úroveň a zdôrazňuje, že po prvý raz takto dochádza k „znárodneniu“ významného programu podpory jednej z významných vnútorných politík Európskej komisie, a to bez akejkoľvek nutnosti, pretože už existujú európske finančné prostriedky, ktoré je možné využiť na ochranu životného prostredia na lokálnej úrovni; |
| --- | --- |

2.2

upozorňuje na to, aby snaha o zjednodušenie a pružnosť, z ktorej vychádzal návrh nariadenia, neviedla k opätovnému presunu politiky ochrany životného prostredia EÚ na národnú úroveň a zdôrazňuje, že po prvý raz takto dochádza k „znárodneniu“ významného programu podpory jednej z významných vnútorných politík Európskej komisie, a to bez akejkoľvek nutnosti, pretože už existujú európske finančné prostriedky, ktoré je možné využiť na ochranu životného prostredia na lokálnej úrovni;

| 2.3 | nepokladá za vhodné, aby sa súbor prvkov tvoriacich rámec financovaných akcií vrátil pod viacročný strategický program a ročné programy práce, a v tomto ohľade podčiarkuje, že spôsob financovania (výška podpory, akcie a kritériá oprávnenosti) v tomto návrhu nariadenia nie je upresnený; |
| --- | --- |

2.3

nepokladá za vhodné, aby sa súbor prvkov tvoriacich rámec financovaných akcií vrátil pod viacročný strategický program a ročné programy práce, a v tomto ohľade podčiarkuje, že spôsob financovania (výška podpory, akcie a kritériá oprávnenosti) v tomto návrhu nariadenia nie je upresnený;

| 2.4 | žiada objasniť pojem európskej pridanej hodnoty ako aj to, ako sa tento cieľ má prejaviť v povahe a vo výbere projektov, ktoré bude podporovať LIFE+, a vzhľadom na iné formy financovania EÚ, ktoré by pripadali do úvahy; v tomto ohľade podčiarkuje nevyhnutnosť stanoviť súbor objektívnych kritérií a preskúmať možnosť úprav v pomere k zjavnej európskej pridanej hodnote; |
| --- | --- |

2.4

žiada objasniť pojem európskej pridanej hodnoty ako aj to, ako sa tento cieľ má prejaviť v povahe a vo výbere projektov, ktoré bude podporovať LIFE+, a vzhľadom na iné formy financovania EÚ, ktoré by pripadali do úvahy; v tomto ohľade podčiarkuje nevyhnutnosť stanoviť súbor objektívnych kritérií a preskúmať možnosť úprav v pomere k zjavnej európskej pridanej hodnote;

| 2.5 | zdôrazňuje, v 3. odstavci dôvodovej správy návrhu, vôľu urobiť z LIFE+ zjednodušený a úmerne uplatňovaný nástroj, a želá si, aby sa táto úmernosť uplatňovala opatrne vo vzťahu k piatim hlavným intervenčným líniám s vedomím, že bez ohľadu na požiadavky na rozpočet, sa LIFE+ nesmie stať nástrojom jedinej časti politiky ochrany životného prostredia EÚ, pričom táto opatrnosť by sa mala uplatňovať ako na úrovni dvoch viacročných programov plánovaných na úrovni EÚ (2007-2009 a 2010-2013), tak aj v prípade vnútroštátnych programov; |
| --- | --- |

2.5

zdôrazňuje, v 3. odstavci dôvodovej správy návrhu, vôľu urobiť z LIFE+ zjednodušený a úmerne uplatňovaný nástroj, a želá si, aby sa táto úmernosť uplatňovala opatrne vo vzťahu k piatim hlavným intervenčným líniám s vedomím, že bez ohľadu na požiadavky na rozpočet, sa LIFE+ nesmie stať nástrojom jedinej časti politiky ochrany životného prostredia EÚ, pričom táto opatrnosť by sa mala uplatňovať ako na úrovni dvoch viacročných programov plánovaných na úrovni EÚ (2007-2009 a 2010-2013), tak aj v prípade vnútroštátnych programov;

| 2.6 | z tohto dôvodu žiada Komisiu, aby preskúmala dôsledky zavedenia minimálnych prahov uplatňovania jednotlivých prioritných línií a jeho uskutočniteľnosť; |
| --- | --- |

2.6

z tohto dôvodu žiada Komisiu, aby preskúmala dôsledky zavedenia minimálnych prahov uplatňovania jednotlivých prioritných línií a jeho uskutočniteľnosť;

| 2.7 | vyjadruje značné obavy, pokiaľ ide o udržanie priorít a možností financovania určitých projektov, zvlášť financovania zavádzania a spravovania lokalít a sústavy NATURA 2000 ako aj projektov určených na zlepšenie stavu ekológie povrchových vôd, je toho názoru, že finančné nástroje, s ktorými sa počíta v rámci finančného výhľadu na roky 2007 až 2013, nie sú zárukou pre účinné zriadenie sústavy, a žiada Európsku komisiu, aby objasnila členenie a voľných (rezervovaných) prostriedkov pri jednotlivých finančných nástrojoch (FEADER, FEDER) mimo LIFE+, ktoré by mohli byť zdrojom financovania týchto projektov; |
| --- | --- |

2.7

vyjadruje značné obavy, pokiaľ ide o udržanie priorít a možností financovania určitých projektov, zvlášť financovania zavádzania a spravovania lokalít a sústavy NATURA 2000 ako aj projektov určených na zlepšenie stavu ekológie povrchových vôd, je toho názoru, že finančné nástroje, s ktorými sa počíta v rámci finančného výhľadu na roky 2007 až 2013, nie sú zárukou pre účinné zriadenie sústavy, a žiada Európsku komisiu, aby objasnila členenie a voľných (rezervovaných) prostriedkov pri jednotlivých finančných nástrojoch (FEADER, FEDER) mimo LIFE+, ktoré by mohli byť zdrojom financovania týchto projektov;

| 2.8 | žiada Komisiu hlavne, aby podstatne zväčšila ročný finančný rámec pre LIFE+ stanovený na 300 miliónov EUR a tak umožnila reagovať na jednotlivé výzvy a zaručiť vyčlenenie určitého minimálneho percenta na realizáciu sústavy NATURA 2000; |
| --- | --- |

2.8

žiada Komisiu hlavne, aby podstatne zväčšila ročný finančný rámec pre LIFE+ stanovený na 300 miliónov EUR a tak umožnila reagovať na jednotlivé výzvy a zaručiť vyčlenenie určitého minimálneho percenta na realizáciu sústavy NATURA 2000;

| 2.9 | si kladie otázku týkajúcu sa oblasti opatrení podprogramu „Realizácia a dobré riadenie“ zameraného na zdokonalenie „vedomostnej základne“ pre prípravu a plnenie environmentálnej politiky; bez spochybnenia potrebnosti tohto kroku sa nám však zdá, že tieto intervencie prednostne spadajú do pôsobnosti Európskej agentúry pre životné prostredie (AEE); |
| --- | --- |

2.9

si kladie otázku týkajúcu sa oblasti opatrení podprogramu „Realizácia a dobré riadenie“ zameraného na zdokonalenie „vedomostnej základne“ pre prípravu a plnenie environmentálnej politiky; bez spochybnenia potrebnosti tohto kroku sa nám však zdá, že tieto intervencie prednostne spadajú do pôsobnosti Európskej agentúry pre životné prostredie (AEE);

| 2.10 | v dôsledku toho žiada Európsku komisiu, aby lepšie definovala akcie plánované v tomto rámci a ich koordináciu s iniciatívami a rozpočtami AEE. |
| --- | --- |

2.10

v dôsledku toho žiada Európsku komisiu, aby lepšie definovala akcie plánované v tomto rámci a ich koordináciu s iniciatívami a rozpočtami AEE.

3.   Zapojenie miestnych a regionálnych celkov do realizácie programu LIFE+

VÝBOR REGIÓNOV

| 3.1 | je toho názoru, že prostriedky vynaložené v oblasti zlepšenia životného prostredia v rámci nasledujúceho finančného výhľadu by mali zaručiť účinné, efektívne a komplementárne pôsobenie na úrovni EÚ, tak aby pomocou pákového efektu generovali akcie na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a podčiarkuje, že najväčšia časť týchto investícií je hradená na regionálnej a miestnej úrovni a že regionálne a miestne orgány sú hlavnými financovateľmi týchto opatrení; |
| --- | --- |

3.1

je toho názoru, že prostriedky vynaložené v oblasti zlepšenia životného prostredia v rámci nasledujúceho finančného výhľadu by mali zaručiť účinné, efektívne a komplementárne pôsobenie na úrovni EÚ, tak aby pomocou pákového efektu generovali akcie na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a podčiarkuje, že najväčšia časť týchto investícií je hradená na regionálnej a miestnej úrovni a že regionálne a miestne orgány sú hlavnými financovateľmi týchto opatrení;

| 3.2 | je však toho názoru, že LIFE+ nesmie byť jednoduchým doplnkovým nástrojom týchto intervencií, ale, ako v prípade projektov financovaných súčasným nástrojom LIFE, typom financovania zameraným na iniciatívy prinášajúce konkrétnu európsku pridanú hodnotu v oblasti komunitárnej politiky ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

3.2

je však toho názoru, že LIFE+ nesmie byť jednoduchým doplnkovým nástrojom týchto intervencií, ale, ako v prípade projektov financovaných súčasným nástrojom LIFE, typom financovania zameraným na iniciatívy prinášajúce konkrétnu európsku pridanú hodnotu v oblasti komunitárnej politiky ochrany životného prostredia;

| 3.3 | pripisuje veľký význam účasti miestnych a regionálnych orgánov na príprave a realizácii programov financovania v oblasti ochrany životného prostredia; znepokojuje sa však nad tým, že táto úloha nie je dostatočne jasne a explicitne definovaná v návrhu nariadenia, a to aj napriek tomu, že Komisia má veľkú snahu o decentralizáciu programov a správy nástroja LIFE+; |
| --- | --- |

3.3

pripisuje veľký význam účasti miestnych a regionálnych orgánov na príprave a realizácii programov financovania v oblasti ochrany životného prostredia; znepokojuje sa však nad tým, že táto úloha nie je dostatočne jasne a explicitne definovaná v návrhu nariadenia, a to aj napriek tomu, že Komisia má veľkú snahu o decentralizáciu programov a správy nástroja LIFE+;

| 3.4 | je toho názoru, že by bolo potrebné upresniť určité podmienky uplatnenia nástroja LIFE+, pokiaľ ide o možné spôsoby, prostredníctvom ktorých LIFE+ poskytne mechanizmus spolufinancovania s členskými štátmi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi a inými verejnými alebo súkromnými subjektami, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je ťažké získať prostriedky od viacerých aktérov (hlavne v súkromnom sektore) na projekty ochrany životného prostredia s nízkou finančnou rentabilitou len na základe voluntaristického prístupu; |
| --- | --- |

3.4

je toho názoru, že by bolo potrebné upresniť určité podmienky uplatnenia nástroja LIFE+, pokiaľ ide o možné spôsoby, prostredníctvom ktorých LIFE+ poskytne mechanizmus spolufinancovania s členskými štátmi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi a inými verejnými alebo súkromnými subjektami, a v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je ťažké získať prostriedky od viacerých aktérov (hlavne v súkromnom sektore) na projekty ochrany životného prostredia s nízkou finančnou rentabilitou len na základe voluntaristického prístupu;

| 3.5 | v tejto súvislosti žiada, aby boli preskúmané flexibilné postupy partnerstva a bol uplatnený prístup založený na tripartitnom modeli orientovanom na postupy, ktoré budú využívať zmluvné činnosti, zapájajúce orgány miestnej a regionálnej správy a samosprávy do plnenia politických cieľov, tak aby sa zvýšila dynamika realizačných mechanizmov. |
| --- | --- |

3.5

v tejto súvislosti žiada, aby boli preskúmané flexibilné postupy partnerstva a bol uplatnený prístup založený na tripartitnom modeli orientovanom na postupy, ktoré budú využívať zmluvné činnosti, zapájajúce orgány miestnej a regionálnej správy a samosprávy do plnenia politických cieľov, tak aby sa zvýšila dynamika realizačných mechanizmov.

Brusel 14. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú. v. ES C 357, 14.12.2001, s. 44.

1

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/75

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Návrh nariadenia Rady o konkrétnych opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech najvzdialenejších regiónov Únie“

(2005/C 231/12)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na návrh nariadenia Rady o konkrétnych opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech najvzdialenejších regiónov Únie (KOM(2004) 687 v konečnom znení – 2004/0247 (CNS)),

so zreteľom na rozhodnutie Európskej komisie z 28. októbra 2004, že prekonzultuje túto vec s Výborom podľa prvého odseku článku 265 Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 20. januára 2005, že poverí Komisiu pre trvalo udržateľný rozvoj, aby vypracovala stanovisko k tejto téme,

so zreteľom na svoje stanovisko k správe Komisie o opatreniach pre implementáciu článku 299 ods.2 – najvzdialenejšie regióny Európskej únie (KOM(2004) 147 v konečnom znení – CdR 156/2000 fin (1)),

so zreteľom na svoje stanovisko k balíku návrhov nariadení Komisie s podtitulom „Perspektíva dlhodobej politiky pre trvalo udržateľné poľnohospodárstvo“ (KOM(2003) 23 v konečnom znení – CdR 66/2003 fin (2)),

so zreteľom na svoje stanovisko k oznámeniu Komisie o silnejšom partnerstve pre najvzdialenejšie regióny (KOM(2004) 343 v konečnom znení – 0CdR 61/2004 fin,

so zreteľom na oznámenie Komisie o posilnenom partnerstve pre najvzdialenejšie regióny: hodnotenie výsledkov činnosti a perspektívy (KOM(2004) 543 v konečnom znení),

so zreteľom na svoj návrh stanoviska (CdR 509/2004 rev. 1) prijatý 1. marca 2005 svojou Komisiou pre trvalo udržateľný rozvoj (spravodajca: pán Alfred ALMONT, starosta Schoelcher (FR-EPP)),

KEĎŽE:

| (1.) | na najvzdialenejšie regióny, ako je uznané v článku 299 ods. 2 Zmluvy, sa od roku 2001 vzťahuje špecifický rámec úprav Spoločenstva v oblasti poľnohospodárstva s názvom „program možností určených pre vzdialené a ostrovné regióny“, vychádzajúci z rozhodnutia Rady z roku 1989; |
| --- | --- |

(1.)

na najvzdialenejšie regióny, ako je uznané v článku 299 ods. 2 Zmluvy, sa od roku 2001 vzťahuje špecifický rámec úprav Spoločenstva v oblasti poľnohospodárstva s názvom „program možností určených pre vzdialené a ostrovné regióny“, vychádzajúci z rozhodnutia Rady z roku 1989;

| (2.) | tieto programy, ktoré sú súčasťou komunitárnej politiky v prospech najvzdialenejších regiónov, zahŕňajú aj opatrenia určené na zlepšenie podmienok pre výrobu a marketing poľnohospodárskych výrobkov z týchto regiónov; |
| --- | --- |

(2.)

tieto programy, ktoré sú súčasťou komunitárnej politiky v prospech najvzdialenejších regiónov, zahŕňajú aj opatrenia určené na zlepšenie podmienok pre výrobu a marketing poľnohospodárskych výrobkov z týchto regiónov;

| (3.) | napriek hodnote a účinnosti zavedených opatrení, permanentné štrukturálne nevýhody, ktorým čelia najvzdialenejšie regióny (najmä závislosť od malého počtu hospodárskych sektorov, vzdialenosť od centier zásobovania a veľkých trhov, z toho vyplývajúce ďalšie náklady a nedostatok potravinovej sebestačnosti), plne oprávňujú pokračovanie zavádzania a zdokonaľovania takých programov, najmä prostredníctvom opatrení na podporu dodávky nerastných surovín pre spotrebu ľudí a zvierat a pre rozširovanie sektora živočíšnej a rastlinnej výroby, ktoré sú stavebnými blokmi sociálno-ekonomického rozvoja v týchto regiónoch; |
| --- | --- |

(3.)

napriek hodnote a účinnosti zavedených opatrení, permanentné štrukturálne nevýhody, ktorým čelia najvzdialenejšie regióny (najmä závislosť od malého počtu hospodárskych sektorov, vzdialenosť od centier zásobovania a veľkých trhov, z toho vyplývajúce ďalšie náklady a nedostatok potravinovej sebestačnosti), plne oprávňujú pokračovanie zavádzania a zdokonaľovania takých programov, najmä prostredníctvom opatrení na podporu dodávky nerastných surovín pre spotrebu ľudí a zvierat a pre rozširovanie sektora živočíšnej a rastlinnej výroby, ktoré sú stavebnými blokmi sociálno-ekonomického rozvoja v týchto regiónoch;

| (4.) | Komisia vo svojom oznámení o posilnení partnerstva pre najvzdialenejšie regióny z mája 2004 vyjadrila názor, že „sledujúc reformu spoločnej poľnohospodárskej politiky z roku 2003, ešte stále existuje potreba zaistiť stabilitu zdrojov prideľovaných na udržiavanie podpory pre najvzdialenejšie regióny a pokiaľ je to možné, na decentralizáciu rozhodovania a zjednodušenie dohôd o riadení“ týchto programov; |
| --- | --- |

(4.)

Komisia vo svojom oznámení o posilnení partnerstva pre najvzdialenejšie regióny z mája 2004 vyjadrila názor, že „sledujúc reformu spoločnej poľnohospodárskej politiky z roku 2003, ešte stále existuje potreba zaistiť stabilitu zdrojov prideľovaných na udržiavanie podpory pre najvzdialenejšie regióny a pokiaľ je to možné, na decentralizáciu rozhodovania a zjednodušenie dohôd o riadení“ týchto programov;

| (5.) | nezdá sa, že by navrhovaná reforma, ktorá má vstúpiť do platnosti ešte pred konečným termínom v roku 2007, napriek programovému rozvrhu pre určité opatrenia, ovplyvňovala podstatu súčasného programovania alebo že by finančne penalizovala regióny spadajúce pod tento program; |
| --- | --- |

(5.)

nezdá sa, že by navrhovaná reforma, ktorá má vstúpiť do platnosti ešte pred konečným termínom v roku 2007, napriek programovému rozvrhu pre určité opatrenia, ovplyvňovala podstatu súčasného programovania alebo že by finančne penalizovala regióny spadajúce pod tento program;

| (6.) | Komisia navrhuje založiť rozpočtovú obálku pridelenú pre časť „dodávok“ relevantných programov na priemere historických referencií z rokov 2001-2003, a tým prakticky penalizuje vhodné regióny a prehliada fakt, že v roku 2001 ešte neplatil nový legislatívny rámec, rovnako nevenuje pozornosť potenciálnemu zvyšovaniu potrieb zásobovania, čím nespĺňa záruku flexibility požadovanej pre vývoj systému; |
| --- | --- |

(6.)

Komisia navrhuje založiť rozpočtovú obálku pridelenú pre časť „dodávok“ relevantných programov na priemere historických referencií z rokov 2001-2003, a tým prakticky penalizuje vhodné regióny a prehliada fakt, že v roku 2001 ešte neplatil nový legislatívny rámec, rovnako nevenuje pozornosť potenciálnemu zvyšovaniu potrieb zásobovania, čím nespĺňa záruku flexibility požadovanej pre vývoj systému;

| (7.) | okrem opatrení v oblasti riadenia, upravuje navrhovaná reforma aj právnu formu programov tým, že zlučuje tri nariadenia: 1452/2001, 1453/2001 a 1454/2001 do jedného spoločného nariadenia; |
| --- | --- |

(7.)

okrem opatrení v oblasti riadenia, upravuje navrhovaná reforma aj právnu formu programov tým, že zlučuje tri nariadenia: 1452/2001, 1453/2001 a 1454/2001 do jedného spoločného nariadenia;

| (8.) | je preto dôležité zaistiť, aby návrh Komisie na reformu metód riadenia nástroja nekompromitoval základné princípy a ciele schém POSEI, a to konkrétne:






  a. | kompenzácia znevýhodnení vychádzajúcich zo vzdialenej polohy, |
| --- | --- | --- |

(8.)

je preto dôležité zaistiť, aby návrh Komisie na reformu metód riadenia nástroja nekompromitoval základné princípy a ciele schém POSEI, a to konkrétne:

a.

kompenzácia znevýhodnení vychádzajúcich zo vzdialenej polohy,

| b. | podpora hospodárskej diverzifikácie v poľnohospodárstve, |
| --- | --- |

b.

podpora hospodárskej diverzifikácie v poľnohospodárstve,

| c. | rozvoj diverzifikovaných sektorov určených na podporu miestnej zamestnanosti, |
| --- | --- |

c.

rozvoj diverzifikovaných sektorov určených na podporu miestnej zamestnanosti,

| d. | cieľ potravinovej sebestačnosti; |
| --- | --- |

d.

cieľ potravinovej sebestačnosti;

| 9. | v členských štátoch, ktoré majú úžitok z týchto programov, hrajú miestne a regionálne orgány hlavnú úlohu v územnom hospodárskom rozvoji, a právna úprava Spoločenstva v oblastiach spadajúcich pod toto nariadenie musí byť konzistentná s miestne zavedenými rozvojovými politikami; |
| --- | --- |

9.

v členských štátoch, ktoré majú úžitok z týchto programov, hrajú miestne a regionálne orgány hlavnú úlohu v územnom hospodárskom rozvoji, a právna úprava Spoločenstva v oblastiach spadajúcich pod toto nariadenie musí byť konzistentná s miestne zavedenými rozvojovými politikami;

schválil nasledovné stanovisko na svojom 59. plenárnom zasadnutí, konanom 13. a 14. apríla (schôdzi zo 14. apríla).

1.   Názory Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

| 1.1 | je toho názoru, že nariadenie, ktoré sa špecificky týka najvzdialenejších regiónov, by sa malo výlučne zakladať na článku 292 ods. 2 Zmluvy, ktorý tvorí právny základ umožňujúci schválenie špecifických opatrení v prospech najvzdialenejších regiónov, vrátane súvislosti so Spoločnou poľnohospodárskou politikou; |
| --- | --- |

1.1

je toho názoru, že nariadenie, ktoré sa špecificky týka najvzdialenejších regiónov, by sa malo výlučne zakladať na článku 292 ods. 2 Zmluvy, ktorý tvorí právny základ umožňujúci schválenie špecifických opatrení v prospech najvzdialenejších regiónov, vrátane súvislosti so Spoločnou poľnohospodárskou politikou;

| 1.2 | víta uznanie zo strany Komisie silnejšieho partnerstva s miestnymi orgánmi, ktoré umožňuje riešenie konkrétnych problémov regiónov konkrétnejším spôsobom prostredníctvom podporných programov pre rozvoj ich poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

1.2

víta uznanie zo strany Komisie silnejšieho partnerstva s miestnymi orgánmi, ktoré umožňuje riešenie konkrétnych problémov regiónov konkrétnejším spôsobom prostredníctvom podporných programov pre rozvoj ich poľnohospodárstva;

| 1.3 | zdôrazňuje však predsa, že riadenie programov nesmie vopred rozhodovať o spôsobe rozdeľovania ústavných právomocí medzi členskými štátmi a regionálnymi orgánmi z najvzdialenejších regiónov pokiaľ ide o intervenciu v sektore poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje však predsa, že riadenie programov nesmie vopred rozhodovať o spôsobe rozdeľovania ústavných právomocí medzi členskými štátmi a regionálnymi orgánmi z najvzdialenejších regiónov pokiaľ ide o intervenciu v sektore poľnohospodárstva;

| 1.4 | domnieva sa, že zjednodušenie metód riadenia, o ktoré usiluje Komisia prostredníctvom čo najväčšej možnej decentralizácie, musí byť sprevádzané tam, kde sa to týka spôsobilých členských štátov a operátorov, zjednodušovaním postupov, najmä tých, ktoré sa týkajú programovania a zhodnocovania programov, monitorovania, regulácie a kontrol; |
| --- | --- |

1.4

domnieva sa, že zjednodušenie metód riadenia, o ktoré usiluje Komisia prostredníctvom čo najväčšej možnej decentralizácie, musí byť sprevádzané tam, kde sa to týka spôsobilých členských štátov a operátorov, zjednodušovaním postupov, najmä tých, ktoré sa týkajú programovania a zhodnocovania programov, monitorovania, regulácie a kontrol;

| 1.5 | zdôrazňuje, že zjednodušenie metód riadenia nesmie viesť k reforme podstaty právneho nástroja, či nepriaznivo ovplyvniť stálu povahu alebo cieľ týchto opatrení. V dôsledku toho by sa členským štátom nemala povoliť maximálna flexibilita v definovaní a prípadnom prispôsobovaní opatrení a úrovní pomoci stanovenej v programoch; |
| --- | --- |

1.5

zdôrazňuje, že zjednodušenie metód riadenia nesmie viesť k reforme podstaty právneho nástroja, či nepriaznivo ovplyvniť stálu povahu alebo cieľ týchto opatrení. V dôsledku toho by sa členským štátom nemala povoliť maximálna flexibilita v definovaní a prípadnom prispôsobovaní opatrení a úrovní pomoci stanovenej v programoch;

| 1.6 | podobne zdôrazňuje, že plánovaná reforma nesmie postihovať úroveň finančnej podpory vyžadovanej pre implementáciu programu; predvídaná stabilizácia rozpočtu je v dôsledku toho nekompatibilná s konceptom rozvojovej podpory týchto programov; |
| --- | --- |

1.6

podobne zdôrazňuje, že plánovaná reforma nesmie postihovať úroveň finančnej podpory vyžadovanej pre implementáciu programu; predvídaná stabilizácia rozpočtu je v dôsledku toho nekompatibilná s konceptom rozvojovej podpory týchto programov;

| 1.7 | preto sa domnieva, že podpora Spoločenstva pre zásobovanie najvzdialenejších regiónov sa nesmie odsúvať zo súčasnej pozície v dôsledku navrhovaných referenčných období, ale skôr sa musí zakladať na roku 2004 pre francúzske zámorské departamenty a na priemere za roky 2002, 2003 a 2004 pre Madeiru, Azorské ostrovy a Kanárske ostrovy, čo umožní, aby sa rozpočtová obálka prispôsobila v súlade s meniacimi sa potrebami, najmä vzhľadom na často nerovnú konkurenciu z tretích krajín; |
| --- | --- |

1.7

preto sa domnieva, že podpora Spoločenstva pre zásobovanie najvzdialenejších regiónov sa nesmie odsúvať zo súčasnej pozície v dôsledku navrhovaných referenčných období, ale skôr sa musí zakladať na roku 2004 pre francúzske zámorské departamenty a na priemere za roky 2002, 2003 a 2004 pre Madeiru, Azorské ostrovy a Kanárske ostrovy, čo umožní, aby sa rozpočtová obálka prispôsobila v súlade s meniacimi sa potrebami, najmä vzhľadom na často nerovnú konkurenciu z tretích krajín;

| 1.8 | odvoláva sa na to, že na podporu opatrení Spoločenstva na pomoc miestnej produkcii treba pozerať z dlhodobej perspektívy, aby poskytla vhodným sektorom jasnejšiu dlhodobú víziu. Toto si vyžaduje dlhodobé záväzky zo strany operátorov a plánované programy by preto mali byť viacročnej povahy; |
| --- | --- |

1.8

odvoláva sa na to, že na podporu opatrení Spoločenstva na pomoc miestnej produkcii treba pozerať z dlhodobej perspektívy, aby poskytla vhodným sektorom jasnejšiu dlhodobú víziu. Toto si vyžaduje dlhodobé záväzky zo strany operátorov a plánované programy by preto mali byť viacročnej povahy;

| 1.9 | kvôli zobrazeniu veľkého množstva faktorov, najmä hospodárskych (fluktuácie trhu, atď.) a súvisiacich s klimatickými zmenami (cyklóny, hurikány, sucho, atď.), ktoré môžu ovplyvniť zavedenie určitých opatrení dúfa, že úroveň finančnej podpory pre tieto opatrenia môže byť stanovená s čo najväčšou možnou flexibilitou a že plánované rozpočty môžu byť prispôsobené prostredníctvom rozličných opatrení počas rokov navrhovaného programovania; |
| --- | --- |

1.9

kvôli zobrazeniu veľkého množstva faktorov, najmä hospodárskych (fluktuácie trhu, atď.) a súvisiacich s klimatickými zmenami (cyklóny, hurikány, sucho, atď.), ktoré môžu ovplyvniť zavedenie určitých opatrení dúfa, že úroveň finančnej podpory pre tieto opatrenia môže byť stanovená s čo najväčšou možnou flexibilitou a že plánované rozpočty môžu byť prispôsobené prostredníctvom rozličných opatrení počas rokov navrhovaného programovania;

| 1.10 | žiada, aby Komisia umožnila rovnakým spôsobom ako v ustanoveniach schválených Radou v súvislosti s reformou CAP 2003 zvýšiť rozpočtové obálky prideľované „mieram na pomoc miestnych poľnohospodárskych produktov“ v súlade s hlavou III návrhu nariadenia, kvôli udržaniu kroku s rastom miestnej produkcie. |
| --- | --- |

1.10

žiada, aby Komisia umožnila rovnakým spôsobom ako v ustanoveniach schválených Radou v súvislosti s reformou CAP 2003 zvýšiť rozpočtové obálky prideľované „mieram na pomoc miestnych poľnohospodárskych produktov“ v súlade s hlavou III návrhu nariadenia, kvôli udržaniu kroku s rastom miestnej produkcie.

| 1.11 | je toho názoru, že táto pomocná schéma na podporu hospodárskej diverzifikácie poľnohospodárstva a rozvoja aktivít, ktoré oživia miestnu zamestnanosť, by nemala negatívne zasiahnuť rozvoj agro-podnikov, ktoré používajú nerastné suroviny spadajúce pod špecifický režim zásobovania iba pre samozásobovanie a tradičné exporty, pričom treba mať na mysli malý objem a malý trh najvzdialenejších regiónov, čo ich penalizuje na čoraz viac otvorenom a konkurenčnom trhu. |
| --- | --- |

1.11

je toho názoru, že táto pomocná schéma na podporu hospodárskej diverzifikácie poľnohospodárstva a rozvoja aktivít, ktoré oživia miestnu zamestnanosť, by nemala negatívne zasiahnuť rozvoj agro-podnikov, ktoré používajú nerastné suroviny spadajúce pod špecifický režim zásobovania iba pre samozásobovanie a tradičné exporty, pričom treba mať na mysli malý objem a malý trh najvzdialenejších regiónov, čo ich penalizuje na čoraz viac otvorenom a konkurenčnom trhu.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

Odporúčanie 1

1. So zreteľom na

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej články 36, 37 a na článok 299, ods. 2, | So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej články 36, 37 a
  ok 299, ods. 2, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej články 36, 37 a na článok 299, ods. 2,

So zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej články 36, 37 a
  ok 299, ods. 2,

Zdôvodnenie:

Článok 299 ods. 2 je vhodný právny základ pre zavedenie opatrení navrhnutých v titule tohto návrhu nariadenia, so zameraním špecificky na najvzdialenejšie regióny. Pre najvzdialenejšie regióny by mal znamenať normálny právny základ, pretože jeho začlenenie v Zmluve stanovuje, že zďaleka neohrozuje integritu Únie, ale spĺňa ciele súdržnosti definované v Zmluve.

Odporúčanie 2

Hlava II

Špecifický režim zásobovania

Článok 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Týmto sa zavádza špecifický režim zásobovania pre poľnohospodárske produkty uvedené v prílohe I, ktoré sú v najvzdialenejších regiónoch dôležité pre ľudskú spotrebu alebo pre výrobu ďalších produktov alebo ako poľnohospodárske vstupy. | 1.   Týmto sa zavádza špecifický režim zásobovania pre poľnohospodárske produkty uvedené v prílohe I  Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo, ktoré sú v najvzdialenejších regiónoch dôležité pre ľudskú spotrebu alebo pre výrobu ďalších produktov alebo ako poľnohospodárske vstupy, ktoré musia byť definované v špecifickom viacročnom programe, ktorý predstaví každý členský štát. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Týmto sa zavádza špecifický režim zásobovania pre poľnohospodárske produkty uvedené v prílohe I, ktoré sú v najvzdialenejších regiónoch dôležité pre ľudskú spotrebu alebo pre výrobu ďalších produktov alebo ako poľnohospodárske vstupy.

1.   Týmto sa zavádza špecifický režim zásobovania pre poľnohospodárske produkty uvedené v prílohe I  Zmluvy zakladajúcej Európske spoločenstvo, ktoré sú v najvzdialenejších regiónoch dôležité pre ľudskú spotrebu alebo pre výrobu ďalších produktov alebo ako poľnohospodárske vstupy, ktoré musia byť definované v špecifickom viacročnom programe, ktorý predstaví každý členský štát.

Zdôvodnenie:

Príloha I k návrhu Komisie obsahuje zoznam produktov spadajúcich pod špecifický režim zásobovania. Komisia navrhuje aj to, aby bol tento zoznam revidovaný s použitím postupu komitológie. Výbor regiónov podporuje plán Komisie na zjednodušenie úprav a dodanie väčšej flexibility členským štátom; tento zoznam by mal byť vypracovaný iba po schválení programov, a to na návrh príslušného členského štátu.

Odporúčanie 3

článok 4 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Obmedzenie určené v odseku 1 sa neuplatňuje na produkty spracované v najvzdialenejších regiónoch z produktov, pri ktorých sa využil špecifický režim zásobovania a ktoré:






  a) | sa vyvážajú do tretích krajín alebo odosielajú do zvyšku Spoločenstva v rámci obmedzení množstiev zodpovedajúcich tradičnému vývozu alebo tradičnému odosielaniu. Tieto množstvá a tretie krajiny určenia stanovuje Komisia v súlade s postupom, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2, na základe priemeru vývozov alebo odoslaní počas rokov 1989, 1990 a 1991; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

2.   Obmedzenie určené v odseku 1 sa neuplatňuje na produkty spracované v najvzdialenejších regiónoch z produktov, pri ktorých sa využil špecifický režim zásobovania a ktoré:

a)

sa vyvážajú do tretích krajín alebo odosielajú do zvyšku Spoločenstva v rámci obmedzení množstiev zodpovedajúcich tradičnému vývozu alebo tradičnému odosielaniu. Tieto množstvá a tretie krajiny určenia stanovuje Komisia v súlade s postupom, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2, na základe priemeru vývozov alebo odoslaní počas rokov 1989, 1990 a 1991;

| b) | sa vyvážajú do tretích krajín v rámci regionálneho obchodu s dodržaním podmienok určených podľa postupu, ktorý sa uvádza v článku 26 ods. 2. |
| --- | --- |

b)

sa vyvážajú do tretích krajín v rámci regionálneho obchodu s dodržaním podmienok určených podľa postupu, ktorý sa uvádza v článku 26 ods. 2.

| c) | sa odosielajú z Azorských ostrovov na Madeiru a naopak. |
| --- | --- |

c)

sa odosielajú z Azorských ostrovov na Madeiru a naopak.

Pri vývoze týchto produktov sa neudeľuje žiadna vývozná náhrada.

2.   Obmedzenie určené v odseku 1 sa neuplatňuje na produkty spracované v najvzdialenejších regiónoch z produktov, pri ktorých sa využil špecifický režim zásobovania. a ktoré:

| a) | sa vyvážajú do tretích krajín alebo odosielajú do zvyšku Spoločenstva v rámci obmedzení množstiev zodpovedajúcich tradičnému vývozu alebo tradičnému odosielaniu. Tieto množstvá a tretie krajiny určenia stanovuje Komisia v súlade s postupom, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2, na základe priemeru vývozov alebo odoslaní počas rokov 1989
  , 1990 a 1991; |
| --- | --- |

a)

sa vyvážajú do tretích krajín alebo odosielajú do zvyšku Spoločenstva v rámci obmedzení množstiev zodpovedajúcich tradičnému vývozu alebo tradičnému odosielaniu. Tieto množstvá a tretie krajiny určenia stanovuje Komisia v súlade s postupom, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2, na základe priemeru vývozov alebo odoslaní počas rokov 1989
  , 1990 a 1991;

| b) | sa vyvážajú do tretích krajín v rámci regionálneho obchodu s dodržaním podmienok určených podľa postupu, ktorý sa uvádza v článku 26 ods. 2. |
| --- | --- |

b)

sa vyvážajú do tretích krajín v rámci regionálneho obchodu s dodržaním podmienok určených podľa postupu, ktorý sa uvádza v článku 26 ods. 2.

| c) | sa odosielajú z Azorských ostrovov na Madeiru a naopak. |
| --- | --- |

c)

sa odosielajú z Azorských ostrovov na Madeiru a naopak.

Pri vývoze týchto produktov sa neudeľuje žiadna vývozná náhrada.

Zdôvodnenie:

Toto obmedzenie by mohlo byť pre najvzdialenejšie regióny nesmierne škodlivé.

Trvalo udržateľný rozvoj vidieckych obcí v najvzdialenejších regiónoch závisí čiastočne od existencie agro-podnikov, ktoré môžu pridať hodnotu miestnym výrobkom a poskytnúť dôležitú hybnú silu pre rozvoj vytváraním nových pracovných miest, podporovaním inovácie a zavádzaním nových kultúr a praktík.

Malá fyzická veľkosť a trh najvzdialenejších regiónov je vážnym obmedzením v rozvoji agro-podnikov na čoraz väčšmi otvorenom a konkurenčnom trhu.

Odporúčanie 4

článok 5 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Programy zásobovania sa schvaľujú podľa postupu, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2. Zoznam produktov uvedených v prílohe I sa môže upraviť podľa rovnakého postupu v závislosti od vývoja potrieb najvzdialenejších regiónov. | 2.   Programy zásobovania sa schvaľujú podľa postupu, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2. Zoznam produktov uvedených v prílohe I sa môže upraviť podľa r
  ovnakého postupu v závislosti od vývoja potrieb najvzdialenejších regiónov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

2.   Programy zásobovania sa schvaľujú podľa postupu, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2. Zoznam produktov uvedených v prílohe I sa môže upraviť podľa rovnakého postupu v závislosti od vývoja potrieb najvzdialenejších regiónov.

2.   Programy zásobovania sa schvaľujú podľa postupu, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2. Zoznam produktov uvedených v prílohe I sa môže upraviť podľa r
  ovnakého postupu v závislosti od vývoja potrieb najvzdialenejších regiónov.

Zdôvodnenie:

Za účelom ďalšieho zjednodušenia právneho nástroja podľa požiadavky Komisie a ponúknutia členským štátom maximálnej flexibility navrhujeme, aby každý členský štát ešte v štádiu programovania zostavil zoznam vhodných výrobkov. Komisia bude po schválení programov voľbu výrobkov zo strany členských štátov kontrolovať, pričom predpíše produkty, množstvá a úrovne pomoci. Členské štáty budú naďalej konzultované v kontexte procesu komitológie, pomocou ktorého sú schvaľované programy zásobovania.

Odporúčanie 5

článok 8 (a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | „Počas obdobia uvedeného v článku 10 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1260/2001 sa na cukor C, uvedený v článku 13 uvedeného nariadenia, vyvážaný v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia Komisie (EHS) č. 2760/81 a uvedený na trh na spotrebu na Madeire a Kanárskych ostrovoch vo forme bieleho cukru patriaceho pod kód KN 1701 a na Azorských ostrovoch vo forme hrubého cukru patriaceho pod kód KN 1701 12 10, vzťahuje, za podmienok tohto nariadenia, režim oslobodenia od dovozných ciel do výšky predbežných bilancií zásobovania, uvedených v článku 3“. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

„Počas obdobia uvedeného v článku 10 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1260/2001 sa na cukor C, uvedený v článku 13 uvedeného nariadenia, vyvážaný v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia Komisie (EHS) č. 2760/81 a uvedený na trh na spotrebu na Madeire a Kanárskych ostrovoch vo forme bieleho cukru patriaceho pod kód KN 1701 a na Azorských ostrovoch vo forme hrubého cukru patriaceho pod kód KN 1701 12 10, vzťahuje, za podmienok tohto nariadenia, režim oslobodenia od dovozných ciel do výšky predbežných bilancií zásobovania, uvedených v článku 3“.

Zdôvodnenie:

Ide o snahu včleniť do návrhu nariadenia Rady článok 18 nariadenia Komisie 20/2002 v znení nariadenia 127/2005 Komisie, ktorým sa zavádza možnosť dovozu cukru C na Kanárske ostrovy, Madeiru a Azorské ostrovy. Vzhľadom na to, že návrh nariadenia Rady pre nový POSEI už obsahuje mnohé z otázok, ktoré budú začlenené do budúceho výkonného nariadenia, je vhodné zaviesť uvedený článok do uvedeného návrhu nariadenia POSEI za účelom aj naďalej poskytovať právny podklad pre dovoz cukru C do týchto najvzdialenejších regiónov.

Odporúčanie 6

Hlava III

Opatrenia v prospech miestnej poľnohospodárskej výroby

Článok 9

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Zriaďujú sa podporné programy Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny so špecifickými opatreniami v prospech miestnej poľnohospodárskej výroby v rámci rozsahu pôsobnosti hlavy II, časť III Zmluvy o ES. | 1.   Zriaďujú sa viacročné podporné programy Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny so špecifickými opatreniami v prospech miestnej poľnohospodárskej výroby v rámci rozsahu pôsobnosti hlavy II, časť III Zmluvy o ES. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Zriaďujú sa podporné programy Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny so špecifickými opatreniami v prospech miestnej poľnohospodárskej výroby v rámci rozsahu pôsobnosti hlavy II, časť III Zmluvy o ES.

1.   Zriaďujú sa viacročné podporné programy Spoločenstva pre najvzdialenejšie regióny so špecifickými opatreniami v prospech miestnej poľnohospodárskej výroby v rámci rozsahu pôsobnosti hlavy II, časť III Zmluvy o ES.

Zdôvodnenie

Programovací prístup znamená progresívny prístup pre opatrenia. V takých sektoroch ako rastlinná alebo živočíšna výroba, ktoré si vyžadujú dlhodobú viditeľnosť, by malo byť možné, aby sa programy tiahli počas celého budúceho programovacieho obdobia 2007-2013.

Odporúčanie 7

Článok 12 (a)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podporný program Spoločenstva obsahuje:






  a) | kvantifikovaný popis situácie danej poľnohospodárskej výroby s ohľadom na dostupné výsledky hodnotenia s poukázaním na rozdiely, medzery a potenciál rozvoja, čerpanie finančných zdrojov a hlavné výsledky činností, ktoré sa uskutočnili v rámci nariadenia Rady (EHS) č. 3763/91, nariadenia Rady (EHS) č. 1600/92, nariadenia Rady (EHS) č. 1601/92, nariadenia (ES) č. 1452/2001, nariadenia (ES) č. 1453/2001 a nariadenia (ES) č. 1454/2001; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Podporný program Spoločenstva obsahuje:

a)

kvantifikovaný popis situácie danej poľnohospodárskej výroby s ohľadom na dostupné výsledky hodnotenia s poukázaním na rozdiely, medzery a potenciál rozvoja, čerpanie finančných zdrojov a hlavné výsledky činností, ktoré sa uskutočnili v rámci nariadenia Rady (EHS) č. 3763/91, nariadenia Rady (EHS) č. 1600/92, nariadenia Rady (EHS) č. 1601/92, nariadenia (ES) č. 1452/2001, nariadenia (ES) č. 1453/2001 a nariadenia (ES) č. 1454/2001;

Podporný program Spoločenstva obsahuje:

| a) | kvantifikovaný popis situácie danej poľnohospodárskej výroby s ohľadom na dostupné výsledky hodnotenia s poukázaním na rozdiely, medzery a potenciál rozvoja, čerpanie finančných zdrojov a hlavné výsledky činností, ktoré sa uskutočnili v rámci nariadenia Rady (EHS) č. 3763/91, nariadenia Rady (EHS) č. 1600/92, nariadenia Rady (EHS) č. 1601/92,
  nariadenia (ES) č. 1452/2001, nariadenia (ES) č. 1453/2001 a nariadenia (ES) č. 1454/2001; |
| --- | --- |

a)

kvantifikovaný popis situácie danej poľnohospodárskej výroby s ohľadom na dostupné výsledky hodnotenia s poukázaním na rozdiely, medzery a potenciál rozvoja, čerpanie finančných zdrojov a hlavné výsledky činností, ktoré sa uskutočnili v rámci nariadenia Rady (EHS) č. 3763/91, nariadenia Rady (EHS) č. 1600/92, nariadenia Rady (EHS) č. 1601/92,
  nariadenia (ES) č. 1452/2001, nariadenia (ES) č. 1453/2001 a nariadenia (ES) č. 1454/2001;

Zdôvodnenie:

Hodnotenie, ktoré požaduje Komisia, by nemalo ísť ďalej dozadu, ako po rok 1991, pretože zhodnotilo programy Poseidom, Poseima a Poseican v roku 2000, ešte pred schválením nariadení 1452/2001, 1453/2001 and 1454/2001.

Po druhé, zhodnotenie týchto nariadení príslušne podľa článkov 27(2), 39(2) a 25(2) nebolo Komisiou vykonané. Nie je úlohou členských štátov splniť tento záväzok.

A nakoniec, zhodnotenie dopadu opatrení od roku 1991 by išlo proti duchu zjednodušenia sprevádzajúceho návrh nariadenia, a pridalo by značnú záťaž členským štátom. V dôsledku toho by mohlo zhodnotenie opatrení Posei pokryť obdobie ich implementácie od prijatia týchto nariadení, t.j. 2002, 2003 a 2004.

Odporúčanie 8

Článok 12 (d)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | časový plán implementácie opatrení a celková orientačná finančná tabuľka zdrojov, ktoré sa majú čerpať; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

d)

časový plán implementácie opatrení a celková orientačná finančná tabuľka zdrojov, ktoré sa majú čerpať;

| d) | časový plán implementácie opatrení a celková orientačná finančná tabuľka zdrojov, ktoré sa majú čerpať; S rozpočtovou flexibilitou medzi rozličnými opatreniami v rámci jedného programu možno uvažovať počas celého trvania programu; |
| --- | --- |

d)

časový plán implementácie opatrení a celková orientačná finančná tabuľka zdrojov, ktoré sa majú čerpať; S rozpočtovou flexibilitou medzi rozličnými opatreniami v rámci jedného programu možno uvažovať počas celého trvania programu;

Zdôvodnenie:

Špecifická situácia najvzdialenejších regiónov, najmä malý rozmer ich trhov a závislosť od malého počtu hospodárskych sektorov, prináša so sebou tesnú vzájomnú závislosť medzi sektormi spadajúcimi pod tento program. Kvôli zmaximalizovaniu šancí týchto sektorov na dosiahnutie cieľov rozvoja a dodržiavajúc myšlienku zjednodušovania riadenia nástroja by mal byť umožnený čo najväčší možný stupeň pružnosti rozpočtu medzi rozličnými opatreniami v rámci jedného programu počas celého trvania relevantného obdobia. Toto by zaistilo dosiahnutie požadovanej efektívnosti.

Odporúčanie 9

článok 19 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| 2.   Odlišne od článku 19 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1493/1999 sa hrozno pochádzajúce zo zakázaných priamych hybridných odrôd vínnej révy (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) z úrody v regiónoch Azorských ostrovov a Madeiry môže použiť na výrobu vína, ktoré musí zostať len v týchto regiónoch.
  Do 31. decembra 2006 Portugalsko postupne zlikviduje vinice, na ktorých sú vysadené zakázané priame hybridné odrody vínnej révy, v prípade potreby s podporou stanovenou v kapitole III hlavy II nariadenia (ES) č. 1493/1999. | 2.   Odlišne od článku 19 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1493/1999 sa hrozno pochádzajúce zo zakázaných priamych hybridných odrôd vínnej révy (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) z úrody v regiónoch Azorských ostrovov a Madeiry môže použiť na výrobu vína, ktoré musí zostať len v týchto regiónoch.
  Do 31. decembra 2006
  2013 Portugalsko postupne zlikviduje vinice, na ktorých sú vysadené zakázané priame hybridné odrody vínnej révy, v prípade potreby s podporou stanovenou v kapitole III hlavy II nariadenia (ES) č. 1493/1999. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

2.   Odlišne od článku 19 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1493/1999 sa hrozno pochádzajúce zo zakázaných priamych hybridných odrôd vínnej révy (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) z úrody v regiónoch Azorských ostrovov a Madeiry môže použiť na výrobu vína, ktoré musí zostať len v týchto regiónoch.

Do 31. decembra 2006 Portugalsko postupne zlikviduje vinice, na ktorých sú vysadené zakázané priame hybridné odrody vínnej révy, v prípade potreby s podporou stanovenou v kapitole III hlavy II nariadenia (ES) č. 1493/1999.

2.   Odlišne od článku 19 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1493/1999 sa hrozno pochádzajúce zo zakázaných priamych hybridných odrôd vínnej révy (Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton, Herbemont) z úrody v regiónoch Azorských ostrovov a Madeiry môže použiť na výrobu vína, ktoré musí zostať len v týchto regiónoch.

Do 31. decembra 2006
  2013 Portugalsko postupne zlikviduje vinice, na ktorých sú vysadené zakázané priame hybridné odrody vínnej révy, v prípade potreby s podporou stanovenou v kapitole III hlavy II nariadenia (ES) č. 1493/1999.

Zdôvodnenie:

Hornatý charakter regiónu (88 % pôdy je na svahoch so stúpaním väčším ako 16 %) a štruktúra farmárskeho vlastníctva (priemerná veľkosť farmy je menšia než 0.40 ha a rozprestiera sa na niekoľkých veľmi malých parcelách) znamená, že reštrukturalizácia viníc je fyzicky náročná, aj nákladná. Ak zvážime sociálno-hospodársky význam pestovania viniča pre región, je dôležité, aby sa konečný termín na reštrukturalizáciu rastúcich odrôd zakázaných podľa komunitárnej legislatívy oddialil.

Odporúčanie 10

článok 20 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh |
| --- | --- |
| 4.   Odlišne od článku 2 a článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 2597/97 a v rámci potrieb miestnej spotreby je výroba mlieka UHT obnoveného zo sušeného mlieka pochádzajúceho zo Spoločenstva povolená na Madeire, pokiaľ toto opatrenie zabezpečuje zber a odbyt miestnej výroby mlieka. Tento produkt je určený len na miestnu spotrebu.
  Podrobné pravidlá uplatňovania tohto odseku sa prijmú podľa postupu, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2. Tieto podrobné pravidlá určujú najmä množstvo čerstvého mlieka vyrobeného na miestnej úrovni, ktoré sa má zapracovať do obnoveného mlieka UHT, ktoré sa uvádza v prvom pododseku. | 4.   Odlišne od článku 2 a článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 2597/97 a v rámci potrieb miestnej spotreby je výroba mlieka UHT obnoveného zo sušeného mlieka pochádzajúceho zo Spoločenstva povolená na Madeire, pokiaľ toto opatrenie zabezpečuje zber a odbyt miestnej výroby mlieka. Tento produkt je určený len na miestnu spotrebu.
  Podrobné pravidlá uplatňovania tohto odseku sa prijmú podľa postupu, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2. Tieto podrobné pravidlá určujú najmä množstvo čerstvého mlieka vyrobeného na miestnej úrovni, ktoré sa má zapracovať do obnoveného mlieka UHT, ktoré sa uvádza v prvom pododseku; toto množstvo bude povinné, ak nejestvuje
  nijaký zaručený odbyt pre miestnu produkciu. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh

4.   Odlišne od článku 2 a článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 2597/97 a v rámci potrieb miestnej spotreby je výroba mlieka UHT obnoveného zo sušeného mlieka pochádzajúceho zo Spoločenstva povolená na Madeire, pokiaľ toto opatrenie zabezpečuje zber a odbyt miestnej výroby mlieka. Tento produkt je určený len na miestnu spotrebu.

Podrobné pravidlá uplatňovania tohto odseku sa prijmú podľa postupu, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2. Tieto podrobné pravidlá určujú najmä množstvo čerstvého mlieka vyrobeného na miestnej úrovni, ktoré sa má zapracovať do obnoveného mlieka UHT, ktoré sa uvádza v prvom pododseku.

4.   Odlišne od článku 2 a článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 2597/97 a v rámci potrieb miestnej spotreby je výroba mlieka UHT obnoveného zo sušeného mlieka pochádzajúceho zo Spoločenstva povolená na Madeire, pokiaľ toto opatrenie zabezpečuje zber a odbyt miestnej výroby mlieka. Tento produkt je určený len na miestnu spotrebu.

Podrobné pravidlá uplatňovania tohto odseku sa prijmú podľa postupu, ktorý sa určuje v článku 26 ods. 2. Tieto podrobné pravidlá určujú najmä množstvo čerstvého mlieka vyrobeného na miestnej úrovni, ktoré sa má zapracovať do obnoveného mlieka UHT, ktoré sa uvádza v prvom pododseku; toto množstvo bude povinné, ak nejestvuje
  nijaký zaručený odbyt pre miestnu produkciu.

Zdôvodnenie:

Pozmeňovací návrh sa snaží zabezpečiť, aby lokálne vyrobené mlieko v regióne vždy našlo odbyt a dať svojmu mliekarenskému priemyslu väčšiu flexibilitu pri riadení miestnej produkcie a vyrobeného sušeného mlieka.

Stanovenie minimálneho množstva mlieka spôsobuje pre sektor obmedzenia. Napríklad v prípade mliekarenského priemyslu na Madeire nebola miestna produkcia mlieka dostačujúca na to, aby pokryla v súčasnosti platné percento.

Odporúčanie 11

Článok 24

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Opatrenia ustanovené v tomto nariadení, s výnimkou opatrení uvedených v článku 16, predstavujú intervencie určené na stabilizáciu poľnohospodárskych trhov v zmysle článku 2 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999.
  2.   Spoločenstvo financuje opatrenia určené v hlave II a v hlave III tohto nariadenia do maximálnej ročnej sumy takto:






  — | pre francúzske zámorské departementy: 84,7 milióna EUR, |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Opatrenia ustanovené v tomto nariadení, s výnimkou opatrení uvedených v článku 16, predstavujú intervencie určené na stabilizáciu poľnohospodárskych trhov v zmysle článku 2 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999.

2.   Spoločenstvo financuje opatrenia určené v hlave II a v hlave III tohto nariadenia do maximálnej ročnej sumy takto:

—

pre francúzske zámorské departementy: 84,7 milióna EUR,

| — | pre Azorské ostrovy a Madeiru: 77,3 milióna EUR, |
| --- | --- |

—

pre Azorské ostrovy a Madeiru: 77,3 milióna EUR,

| — | pre Kanárske ostrovy: 127,3 milióna EUR. |
| --- | --- |

—

pre Kanárske ostrovy: 127,3 milióna EUR.

3.   Sumy pridelené ročne na programy určené v hlave II nesmú prevýšiť tieto sumy:

| — | pre francúzske zámorské departementy: 20,7 milióna EUR, |
| --- | --- |

—

pre francúzske zámorské departementy: 20,7 milióna EUR,

| — | pre Azorské ostrovy a Madeiru: 17,7 milióna EUR, |
| --- | --- |

—

pre Azorské ostrovy a Madeiru: 17,7 milióna EUR,

| — | pre Kanárske ostrovy: 72,7 milióna EUR. |
| --- | --- |

—

pre Kanárske ostrovy: 72,7 milióna EUR.

1.   Opatrenia ustanovené v tomto nariadení, s výnimkou opatrení uvedených v článku 16, predstavujú intervencie určené na stabilizáciu poľnohospodárskych trhov v zmysle článku 2 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999.

2.   Spoločenstvo financuje opatrenia určené v hlave II a v hlave III tohto nariadenia do maximálnej ročnej sumy vypočítanej na základe súm vynaložených na financovanie špecifického režimu zásobovania počas referenčného obdobia 2004, a na základe stropov výdavkov vzťahujúcich sa na podporu miestnej produkcie.

| — | pre francúzske zámorské departementy: 84,7 milióna EUR, |
| --- | --- |

—

pre francúzske zámorské departementy: 84,7 milióna EUR,

| — | pre Azorské ostrovy a Madeiru: 77,3 milióna EUR, |
| --- | --- |

—

pre Azorské ostrovy a Madeiru: 77,3 milióna EUR,

| — | pre Kanárske ostrovy: 127,3 milióna EUR. |
| --- | --- |

—

pre Kanárske ostrovy: 127,3 milióna EUR.

3.   Sumy pridelené ročne na programy určené v hlave II nesmú prevýšiť tieto sumy:

| — | Pre francúzske zámorské departementy: 20,7 milióna EUR, |
| --- | --- |

—

Pre francúzske zámorské departementy: 20,7 milióna EUR,

| — | Pre Azorské ostrovy a Madeiru: 17,7 milióna EUR, |
| --- | --- |

—

Pre Azorské ostrovy a Madeiru: 17,7 milióna EUR,

| — | Pre Kanárske ostrovy: 72,7 milióna EUR. |
| --- | --- |

—

Pre Kanárske ostrovy: 72,7 milióna EUR.

Zdôvodnenie:

Pri stavaní svojej definície rozpočtovej obálky pre režim zásobovania na základe referenčného obdobia 2001-2003 Komisia ignoruje jej progresívnosť, ktorá sa zvlášť výrazne prejavila v roku 2004, ako aj dopad zmien, ktoré boli zavedené reformou Posei programov v roku 2001. Použitie priemeru poskytuje lepší obraz skutočnej situácie, pretože znižuje dopad netypických rokov alebo okolností. Použitie rokov 2002/2004 je logickejšie než návrh Komisie (2001/2003), pretože počas týchto rokov platila reforma Posei z roku 2001. Priemer rokov 2002/2004 dáva lepší obraz situácie na Madeire, Azorských ostrovoch a Kanárskych ostrovoch.

Po luxemburskom kompromise z 30. júna 203, ktorý povoľoval najvzdialenejším regiónom, aby boli vylúčené z rozsahu oddelených platieb priamej pomoci v sektore dobytka, sa pociťovalo ako vhodné pripraviť úvod špecifického programu, ktorý by bol integrovaný do „opatrení na pomoc miestnym poľnohospodárskym produktom“ v rámci súčasného návrhu nariadenia. Prideľovanie z rozpočtu pre tento program bolo stanovené v súlade s platbami vykonanými počas minulého roka uplatňovania CMO pre sektor živočíšnej výroby, ako je stanovené v článku 147 nariadenia 1782/2003.

Rovnaká metóda výpočtu by sa mala použiť aj na špecifický režim zásobovania pre francúzske zámorské departamenty, pričom sa kvôli tamojšiemu špecifickému vývoju pridelí rovnaká rozpočtová obálka ako pre minuloročný režim, t.j. 2004. Preto musia byť sumy stanovené v tomto článku revidované podľa toho.

Odporúčanie 12

Článok 26

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Komisii pomáha Riadiaci výbor pre priame platby, zriadený podľa článku 144 nariadenia (ES) č. 1782/2003, okrem vykonávania článku 16 tohto nariadenia, keď Komisii pomáha Výbor pre poľnohospodárske štruktúry a rozvoj vidieka, zriadený podľa článku 50 nariadenia (ES) č. 1260/1999. | 1.   Komisii pomáha Riadiaci výbor pre priame platby, zriadený podľa článku 144 nariadenia (ES) č. 1782/2003, okrem vykonávania článku 16 tohto nariadenia, keď Komisii pomáha Výbor pre poľnohospodárske štruktúry a rozvoj vidieka, zriadený podľa článku 50 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

  S fytosanitárnymi programami podľa článku 18 pomôže Komisii Stály výbor pre zdravie rastlín zriadený
  rozhodnutím 76/894/EHS. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Komisii pomáha Riadiaci výbor pre priame platby, zriadený podľa článku 144 nariadenia (ES) č. 1782/2003, okrem vykonávania článku 16 tohto nariadenia, keď Komisii pomáha Výbor pre poľnohospodárske štruktúry a rozvoj vidieka, zriadený podľa článku 50 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

1.   Komisii pomáha Riadiaci výbor pre priame platby, zriadený podľa článku 144 nariadenia (ES) č. 1782/2003, okrem vykonávania článku 16 tohto nariadenia, keď Komisii pomáha Výbor pre poľnohospodárske štruktúry a rozvoj vidieka, zriadený podľa článku 50 nariadenia (ES) č. 1260/1999.

S fytosanitárnymi programami podľa článku 18 pomôže Komisii Stály výbor pre zdravie rastlín zriadený
  rozhodnutím 76/894/EHS.

Zdôvodnenie:

Vzhľadom k rozsahu fytosanitárnych programov, a kvôli zhode s postupom komitológie, by sa malo schválenie fytosanitárnych programov dať na starosť Stálemu výboru pre zdravie rastlín, nie Riadiacemu výboru pre priame platby.

Brusel 14. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---

(1)  Ú.v. EÚ C 144 z 16.5.2001, s. 11.

1

(2)  Ú.v. EÚ C 256 z 24.10.2003, s. 18.

2

---

| 20.9.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 231/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 231/83

---

Stanovisko Výboru regiónov na tému „Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: úloha miestnych a regionálnych orgánov pri uplatňovaní Haagskeho programu“

(2005/C 231/13)

VÝBOR REGIÓNOV,

SO ZRETEĽOM NA rozhodnutie svojho grémia z 15. júna 2004 poveriť podľa článku 265 ods. 5 Zmluvy a založení Európskeho spoločenstva komisiu pre ústavné záležitosti a riadenie vypracovaním stanoviska vo veci Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: úloha miestnych a regionálnych orgánov pri uplatňovaní Haagskeho programu,

SO ZRETEĽOM NA Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti: bilancia Tamperského programu a perspektívy (KOM(2004) v konečnom znení) a rozhodnutie Európskej komisie z 2. júna 2004 konzultovať výbor v danej veci,

SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o Ústave pre Európu podpísanú 29. októbra 2004 a na osobitnú zmienku o Priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v jej časti I (článok I-42) a III (článok III-257 a III-277),

SO ZRETEĽOM NA závery Európskej rady v Bruseli, ktorá sa konala v dňoch 4. a 5. novembra 2004 (14292/04), počas ktorej bol prijatý nový viacročný program nazvaný „Haagsky program“ s cieľom posilniť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v nasledujúcich piatich rokoch,

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko, ktoré Výbor regiónov prijal dňa 20. novembra 2003, k téme „Miestny a regionálny rozmer priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (CdR 61/2003 fin1),

SO ZRETEĽOM NA svoje stanovisko na tému „Prevencia trestnej činnosti v Európskej únii“ (CdR 355/2003 fin2),

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska k „IV. Správe o občianstve v Únii“ a na oznámenie Európskej komisie, ktoré sa vzťahuje na „Agentúru pre základné ľudské práva“ (Spravodajkyňa: pani Claude du GRANRUT), členka regionálnej rady v Picardii, (FR-PPE) (CdR 280/2004),

SO ZRETEĽOM NA odporúčanie Európskemu parlamentu Rade a Európskej rade o budúcom priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a o podmienkach pre posilnenie jeho legitímnosti a efektívnosti (A6-0010/2004),

SO ZRETEĽOM NA svoj návrh stanoviska (CdR 223/2004 rev. 1)., ktorý prijala Komisia pre ústavné záležitosti a európske riadenie 3. marca 2005 (spravodajca: pán KOIVISTO, predseda regionálnej rady v Tampere a primátor mesta Pirkkala (FI-PSE),

| (1) | KEĎŽE miestny a regionálny rozmer je pre realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti podstatný; |
| --- | --- |

(1)

KEĎŽE miestny a regionálny rozmer je pre realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti podstatný;

| (2) | KEĎŽE fakt, že usmernenia Haagskeho programu sa vzťahujú v značnej miere na oblasti právomocí miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

(2)

KEĎŽE fakt, že usmernenia Haagskeho programu sa vzťahujú v značnej miere na oblasti právomocí miestnych a regionálnych orgánov,

schválil na svojom 59. plenárnom zasadaní, ktoré sa konalo 13. – 14. apríla 2005 (schôdza z 14. apríla), nasledujúce stanovisko:

1.   Postoj Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

a)   Všeobecné poznámky

| 1.1 | nazdáva sa, že Haagsky program je v celku vyváženým programom, ktorý predstavuje vhodný základ na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, avšak poukazuje na to, že sa v tomto programe neberie dostatočný ohľad na úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri uvedení priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti do praxe; |
| --- | --- |

1.1

nazdáva sa, že Haagsky program je v celku vyváženým programom, ktorý predstavuje vhodný základ na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, avšak poukazuje na to, že sa v tomto programe neberie dostatočný ohľad na úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri uvedení priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti do praxe;

| 1.2 | pripomína, že v mnohých členských štátoch sú práve miestne a regionálne orgány zodpovedné za legislatívu v oblasti spravodlivosti, polície a vnútorných záležitostí ako aj za jej výkon v praxi. Zároveň miestne a regionálne orgány poskytujú mnohé služby vo verejnom záujme určené na prevenciu trestnej činnosti a podporu sociálnej a hospodárskej integrácie; |
| --- | --- |

1.2

pripomína, že v mnohých členských štátoch sú práve miestne a regionálne orgány zodpovedné za legislatívu v oblasti spravodlivosti, polície a vnútorných záležitostí ako aj za jej výkon v praxi. Zároveň miestne a regionálne orgány poskytujú mnohé služby vo verejnom záujme určené na prevenciu trestnej činnosti a podporu sociálnej a hospodárskej integrácie;

| 1.3 | zdôrazňuje potrebu napredovať v tejto oblasti a potvrdzuje, že obsah pôvodného Tamperského programu je aj naďalej aktuálny, nakoľko aktivita Únie v tejto oblasti bude aj naďalej založená na definitívnom zavádzaní do praxe usmernení Tamperského programu a jeho dodatkov; |
| --- | --- |

1.3

zdôrazňuje potrebu napredovať v tejto oblasti a potvrdzuje, že obsah pôvodného Tamperského programu je aj naďalej aktuálny, nakoľko aktivita Únie v tejto oblasti bude aj naďalej založená na definitívnom zavádzaní do praxe usmernení Tamperského programu a jeho dodatkov;

| 1.4 | zdôrazňuje, že rešpektovanie demokracie, ľudských práv a právneho poriadku tak ako aj postup založený na samospráve a slobodnej iniciatíve občanov sú nevyhnutné na vytvorenie bezpečnej a spravodlivej spoločnosti; |
| --- | --- |

1.4

zdôrazňuje, že rešpektovanie demokracie, ľudských práv a právneho poriadku tak ako aj postup založený na samospráve a slobodnej iniciatíve občanov sú nevyhnutné na vytvorenie bezpečnej a spravodlivej spoločnosti;

| 1.5 | upresňuje, že vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si vyžaduje spoločný sociálny rozvoj, ktorý by podporil dosiahnutie jeho cieľov, nakoľko kroky v oblasti trestno-právnej politiky a iných preventívnych opatrení samé o sebe nepostačujú na realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

1.5

upresňuje, že vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti si vyžaduje spoločný sociálny rozvoj, ktorý by podporil dosiahnutie jeho cieľov, nakoľko kroky v oblasti trestno-právnej politiky a iných preventívnych opatrení samé o sebe nepostačujú na realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| 1.6 | upozorňuje na skutočnosť, že program pre vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti nebude efektívne fungovať, pokiaľ sa nevytvoria faktory pôsobiace „odspodu“ a neodstránia príčiny nebezpečia, ako je napríklad nerovnosť. Nie je možné vytvoriť priestor týchto rozmerov pomocou aktivít pochádzajúcich iba „od hora“, a preto miestne a regionálne orgány nesú rozhodujúcu zodpovednosť pri vytváraní priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európe; |
| --- | --- |

1.6

upozorňuje na skutočnosť, že program pre vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti nebude efektívne fungovať, pokiaľ sa nevytvoria faktory pôsobiace „odspodu“ a neodstránia príčiny nebezpečia, ako je napríklad nerovnosť. Nie je možné vytvoriť priestor týchto rozmerov pomocou aktivít pochádzajúcich iba „od hora“, a preto miestne a regionálne orgány nesú rozhodujúcu zodpovednosť pri vytváraní priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európe;

| 1.7 | je presvedčený, že skutočný základ pre významný pokrok v oblasti priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bude dosiahnutý až po tom, ako Zmluva o Ústave pre Európu vstúpi do platnosti, nakoľko táto prinesie zjednodušenie hlasovacích postupov pri schvaľovaní novej legislatívy a dodáva väčšiu úlohu Európskemu parlamentu; |
| --- | --- |

1.7

je presvedčený, že skutočný základ pre významný pokrok v oblasti priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bude dosiahnutý až po tom, ako Zmluva o Ústave pre Európu vstúpi do platnosti, nakoľko táto prinesie zjednodušenie hlasovacích postupov pri schvaľovaní novej legislatívy a dodáva väčšiu úlohu Európskemu parlamentu;

b)   Základné ľudské práva a občianstvo

| 1.8 | považuje za dôležité tvrdenie, ktoré obsahuje Haagsky program v tom smere, že začlenenie charty do ústavnej zmluvy ukladá Únii právnu povinnosť dodržiavať a podporovať uplatňovanie základných ľudských práv v aktivitách Únie; |
| --- | --- |

1.8

považuje za dôležité tvrdenie, ktoré obsahuje Haagsky program v tom smere, že začlenenie charty do ústavnej zmluvy ukladá Únii právnu povinnosť dodržiavať a podporovať uplatňovanie základných ľudských práv v aktivitách Únie;

| 1.9 | má v úmysle sa vysloviť za Európsku agentúru pre základné ľudské práva. V jej správnej rade by mal byť zastúpený jeden predstaviteľ miestnych a regionálnych orgánov, nakoľko občianstvo a základné ľudské práva sa vykonávajú hlavne v rámci demokratického princípu proximity; |
| --- | --- |

1.9

má v úmysle sa vysloviť za Európsku agentúru pre základné ľudské práva. V jej správnej rade by mal byť zastúpený jeden predstaviteľ miestnych a regionálnych orgánov, nakoľko občianstvo a základné ľudské práva sa vykonávajú hlavne v rámci demokratického princípu proximity;

c)   Azylová a imigračný politika

| 1.10 | víta fakt, že po tom, ako Zmluva o Ústave pre Európu vstúpi do platnosti, EÚ bude mať k dispozícii prostriedky na vytvorenie plnohodnotnej imigračnej politiky; |
| --- | --- |

1.10

víta fakt, že po tom, ako Zmluva o Ústave pre Európu vstúpi do platnosti, EÚ bude mať k dispozícii prostriedky na vytvorenie plnohodnotnej imigračnej politiky;

| 1.11 | potvrdzuje, že zaznamenaný pokrok v oblasti azylovej a imigračnej politiky nie je úplne postačujúci. Taktiež nie všetky návrhy smerníc priniesli výsledky a čo sa týka už prijatých smerníc, je treba klásť dôraz na ich účinné uplatňovanie; |
| --- | --- |

1.11

potvrdzuje, že zaznamenaný pokrok v oblasti azylovej a imigračnej politiky nie je úplne postačujúci. Taktiež nie všetky návrhy smerníc priniesli výsledky a čo sa týka už prijatých smerníc, je treba klásť dôraz na ich účinné uplatňovanie;

| 1.12 | zdôrazňuje potrebu európskeho systému kontrolovanej legálnej migrácie, ktorá poskytuje reálnu nádej potenciálnym imigrantom a ktorá sa bude snažiť zabrániť zúfalstvu vedúcemu mnohých ľudí k tomu, aby sa obrátili na pašerácke skupiny. |
| --- | --- |

1.12

zdôrazňuje potrebu európskeho systému kontrolovanej legálnej migrácie, ktorá poskytuje reálnu nádej potenciálnym imigrantom a ktorá sa bude snažiť zabrániť zúfalstvu vedúcemu mnohých ľudí k tomu, aby sa obrátili na pašerácke skupiny.

| 1.13 | poznamenáva, že boj proti ilegálnej imigrácii, prevádzačstvu a obchodovaniu s ľudskými bytosťami, ktoré osobitne postihujú ženy a deti, tvorí základ globálneho prístupu k otázkam imigrácie, a preto je dôležité aj naďalej skúmať iniciatívy vzťahujúce sa na ilegálnu imigráciu a vyhostenie alebo repatriáciu; |
| --- | --- |

1.13

poznamenáva, že boj proti ilegálnej imigrácii, prevádzačstvu a obchodovaniu s ľudskými bytosťami, ktoré osobitne postihujú ženy a deti, tvorí základ globálneho prístupu k otázkam imigrácie, a preto je dôležité aj naďalej skúmať iniciatívy vzťahujúce sa na ilegálnu imigráciu a vyhostenie alebo repatriáciu;

| 1.14 | zdôrazňuje, že spolupráca s tretími krajinami je dôležitá, aby sa predchádzalo ilegálnej imigrácii a obchodovaniu s ľudskými bytosťami a zároveň podporiť ochranu utečencov a legálnych imigrantov; |
| --- | --- |

1.14

zdôrazňuje, že spolupráca s tretími krajinami je dôležitá, aby sa predchádzalo ilegálnej imigrácii a obchodovaniu s ľudskými bytosťami a zároveň podporiť ochranu utečencov a legálnych imigrantov;

d)   Boj proti organizovanému zločinu a terorizmu, protidrogová stratégia EÚ

| 1.15 | upozorňuje na to, že okrem účinných aktivít v oblasti hraničnej kontroly, pri boji proti trestnej činnosti a drogám a boji proti terorizmu, je potrebné mať na zreteli tak príčiny odcudzenia a radikalizácie ako aj ich prevenciu. V tomto kontexte sú dôležité opatrenia, ktoré prijmú miestne a regionálne orgány za účelom poskytovania základných služieb občanom, plánovanie bezpečných obytných oblastí a opatrení na integráciu imigrantov; |
| --- | --- |

1.15

upozorňuje na to, že okrem účinných aktivít v oblasti hraničnej kontroly, pri boji proti trestnej činnosti a drogám a boji proti terorizmu, je potrebné mať na zreteli tak príčiny odcudzenia a radikalizácie ako aj ich prevenciu. V tomto kontexte sú dôležité opatrenia, ktoré prijmú miestne a regionálne orgány za účelom poskytovania základných služieb občanom, plánovanie bezpečných obytných oblastí a opatrení na integráciu imigrantov;

| 1.16 | vyjadruje svoju spokojnosť s rozhodnutím Európskej rady zahrnúť do Haagskeho programu protidrogovú stratégiu Európskej únie na obdobie 2005-2012 a podporuje jej cieľ zakročiť proti používaniu a obchodovaniu s omamnými látkami s dôrazom na ochranu verejného zdravia, sociálnej súdržnosti a aspektov spätých s občianskou bezpečnosťou; |
| --- | --- |

1.16

vyjadruje svoju spokojnosť s rozhodnutím Európskej rady zahrnúť do Haagskeho programu protidrogovú stratégiu Európskej únie na obdobie 2005-2012 a podporuje jej cieľ zakročiť proti používaniu a obchodovaniu s omamnými látkami s dôrazom na ochranu verejného zdravia, sociálnej súdržnosti a aspektov spätých s občianskou bezpečnosťou;

| 1.17 | podporuje návrh posilniť spoluprácu a výmenu informácií medzi policajnými silami na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a colnými orgánmi členských štátov;; |
| --- | --- |

1.17

podporuje návrh posilniť spoluprácu a výmenu informácií medzi policajnými silami na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni a colnými orgánmi členských štátov;;

| 1.18 | poukazuje na to, že prevencia a boj proti terorizmu musia byť aj naďalej oblasťou hlavnej aktivity a zdôrazňuje potrebu zakročiť účinnejšími nástrojmi v oblasti financovania terorizmu. Na to aby sa mohlo bojovať proti finančnej trestnej činnosti, je nevyhnutná väčšia transparentnosť v sledovaní finančných operácií; |
| --- | --- |

1.18

poukazuje na to, že prevencia a boj proti terorizmu musia byť aj naďalej oblasťou hlavnej aktivity a zdôrazňuje potrebu zakročiť účinnejšími nástrojmi v oblasti financovania terorizmu. Na to aby sa mohlo bojovať proti finančnej trestnej činnosti, je nevyhnutná väčšia transparentnosť v sledovaní finančných operácií;

e)   Justičná spolupráca

| 1.19 | zdieľa názor Komisie, že je nutné všeobecne zlepšiť uplatňovanie legislatívy Spoločenstva a zintenzívniť súdnu spoluprácu vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

1.19

zdieľa názor Komisie, že je nutné všeobecne zlepšiť uplatňovanie legislatívy Spoločenstva a zintenzívniť súdnu spoluprácu vo všetkých členských štátoch;

| 1.20 | pripomína, že veľká časť legislatívy EÚ sa uplatňuje na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

1.20

pripomína, že veľká časť legislatívy EÚ sa uplatňuje na miestnej a regionálnej úrovni;

f)   Kontrola hraníc

| 1.21 | podporuje zriadenie Európskeho fondu na ochranu hraníc |
| --- | --- |

1.21

podporuje zriadenie Európskeho fondu na ochranu hraníc

| 1.22 | prejavuje svoju spokojnosť s postupmi uvedenými v Haagskom programe, ktorých cieľom je zintenzívniť ochranu vonkajších hraníc; |
| --- | --- |

1.22

prejavuje svoju spokojnosť s postupmi uvedenými v Haagskom programe, ktorých cieľom je zintenzívniť ochranu vonkajších hraníc;

| 1.23 | zastáva názor, že sloboda, spravodlivosť a ochrana vonkajších hraníc, boj proti terorizmu a vnútorná bezpečnosť sú neoddeliteľné; |
| --- | --- |

1.23

zastáva názor, že sloboda, spravodlivosť a ochrana vonkajších hraníc, boj proti terorizmu a vnútorná bezpečnosť sú neoddeliteľné;

| 1.24 | považuje za dôležité to, že bola dosiahnutá dohoda o vytvorení Európskej agentúry pre vonkajšie hranice. Za účelom dosiahnutia plnej operatívnosť tejto agentúry od 1. mája 2005 je potrebné zabezpečiť dostatok finančných a iných prostriedkov; |
| --- | --- |

1.24

považuje za dôležité to, že bola dosiahnutá dohoda o vytvorení Európskej agentúry pre vonkajšie hranice. Za účelom dosiahnutia plnej operatívnosť tejto agentúry od 1. mája 2005 je potrebné zabezpečiť dostatok finančných a iných prostriedkov;

g)   Financovanie opatrení

| 1.25 | zastáva ten názor, že by bolo nemožné zaviesť do praxe akčný plán vzťahujúci sa na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ak nebudú zabezpečené opatrenia potrebné na jeho financovanie; |
| --- | --- |

1.25

zastáva ten názor, že by bolo nemožné zaviesť do praxe akčný plán vzťahujúci sa na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ak nebudú zabezpečené opatrenia potrebné na jeho financovanie;

| 1.26 | vyjadruje svoje uspokojenie v tým, že Európska komisia vo svojom oznámení „Postaviť našu spoločnú budúcnosť – politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej únie (2007-2013)“ zastáva názor, že sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť sú základné hodnoty, ktoré predstavujú podstatu európskeho sociálneho modelu. Nazdáva sa, že európske občianstvo sa stalo jedným z prioritných oblastí pre nasledujúce finančné perspektívy Európskej únie a zdieľa názor Európskej komisie v tom, že politické poňatie európskeho občianstva je postavené na základe vytváranie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a prístupe k základnému verejnému majetku. |
| --- | --- |

1.26

vyjadruje svoje uspokojenie v tým, že Európska komisia vo svojom oznámení „Postaviť našu spoločnú budúcnosť – politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej únie (2007-2013)“ zastáva názor, že sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť sú základné hodnoty, ktoré predstavujú podstatu európskeho sociálneho modelu. Nazdáva sa, že európske občianstvo sa stalo jedným z prioritných oblastí pre nasledujúce finančné perspektívy Európskej únie a zdieľa názor Európskej komisie v tom, že politické poňatie európskeho občianstva je postavené na základe vytváranie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a prístupe k základnému verejnému majetku.

2.   Odporúčania Výboru regiónov

VÝBOR REGIÓNOV:

a)   Všeobecné odporúčania

| 2.1 | podporuje rozhodnutie pokračovať v aktivitách Spoločenstva v tejto oblasti vypracovaním nového programu týkajúceho sa vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý bude obsahovať podrobné zámery a časový plán ich uskutočnenia; |
| --- | --- |

2.1

podporuje rozhodnutie pokračovať v aktivitách Spoločenstva v tejto oblasti vypracovaním nového programu týkajúceho sa vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý bude obsahovať podrobné zámery a časový plán ich uskutočnenia;

| 2.2 | považuje za nevyhnutné, aby sa pri vypracovaní akčného plánu bral dostatočný ohľad na účasť miestnych a regionálnych orgánov pri vytváraní priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

2.2

považuje za nevyhnutné, aby sa pri vypracovaní akčného plánu bral dostatočný ohľad na účasť miestnych a regionálnych orgánov pri vytváraní priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

b)   Základné ľudské práva a občianstvo

| 2.3 | potvrdzuje nevyhnutnosť rešpektovania základných ľudských práv vo všetkých aktivitách smerujúcich k vytvoreniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

2.3

potvrdzuje nevyhnutnosť rešpektovania základných ľudských práv vo všetkých aktivitách smerujúcich k vytvoreniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| 2.4 | považuje za pozitívne, že Haagsky program sa zaoberá upevnením práv vyplývajúcich z európskeho občianstva a dôrazne podporuje ochranu týchto práv, nakoľko je dôležité upevňovať európske občianstvo ako dôležitý riadiaci princíp aktivít Únie; |
| --- | --- |

2.4

považuje za pozitívne, že Haagsky program sa zaoberá upevnením práv vyplývajúcich z európskeho občianstva a dôrazne podporuje ochranu týchto práv, nakoľko je dôležité upevňovať európske občianstvo ako dôležitý riadiaci princíp aktivít Únie;

c)   Azylová a imigračná politika

| 2.5 | upozorňuje na skutočnosť, že miestne a regionálne orgány zohrávajú základnú úlohu pri integrácii imigrantov do spoločnosti a žiada, aby boli zabezpečené dostatočné prostriedky na uplatnenie integračných opatrení; |
| --- | --- |

2.5

upozorňuje na skutočnosť, že miestne a regionálne orgány zohrávajú základnú úlohu pri integrácii imigrantov do spoločnosti a žiada, aby boli zabezpečené dostatočné prostriedky na uplatnenie integračných opatrení;

| 2.6 | všíma si, že integrácia imigrantov je úzko spätá s právnou úpravou a národnými systémami sociálneho zabezpečenia, a že je potrebné brať do úvahy rozdiely, ktoré sú v jednotlivých národných systémoch pri prijímaní rozhodnutí vzťahujúcich sa na spoločný európsky rámec; |
| --- | --- |

2.6

všíma si, že integrácia imigrantov je úzko spätá s právnou úpravou a národnými systémami sociálneho zabezpečenia, a že je potrebné brať do úvahy rozdiely, ktoré sú v jednotlivých národných systémoch pri prijímaní rozhodnutí vzťahujúcich sa na spoločný európsky rámec;

| 2.7 | považuje za dôležité, aby požiadavky spojené s vydávaním pracovného povolenia pre štátnych príslušníkov tretích krajín boli aj naďalej stanovované na národnej úrovni. Imigrácia musí spočívať na skutočných potrebách pracovnej sily v jednotlivých sektoroch a jednotlivých členských krajinách, výbor zdôrazňuje, že stanovenie počtu povolení pre migrantov hľadajúcich zamestnanie spadá do kompetencie členských krajín; |
| --- | --- |

2.7

považuje za dôležité, aby požiadavky spojené s vydávaním pracovného povolenia pre štátnych príslušníkov tretích krajín boli aj naďalej stanovované na národnej úrovni. Imigrácia musí spočívať na skutočných potrebách pracovnej sily v jednotlivých sektoroch a jednotlivých členských krajinách, výbor zdôrazňuje, že stanovenie počtu povolení pre migrantov hľadajúcich zamestnanie spadá do kompetencie členských krajín;

| 2.8 | pripomína, že nebola zaznamenaná dostatočná úroveň mobility vo vnútri Európskej únie a mali by sa podporiť vnútorná mobilita v rôznych kontextoch, voľný pohyb a integrácia občanov Únie a ich rodinných príslušníkov; |
| --- | --- |

2.8

pripomína, že nebola zaznamenaná dostatočná úroveň mobility vo vnútri Európskej únie a mali by sa podporiť vnútorná mobilita v rôznych kontextoch, voľný pohyb a integrácia občanov Únie a ich rodinných príslušníkov;

d)   Boj proti organizovanému zločinu a terorizmu, protidrogová stratégia EÚ

| 2.9 | je toho názoru, že v oblasti trestného práva sa treba zamerať na vážnu trestnú činnosť vo vzťahu na cezhraničný faktor, zatiaľ čo boj proti menej závažnej trestnej činnosti a trestná činnosť na miestnej úrovni by mala spadať pod národnú legislatívnu právomoc jednotlivých členských štátov, avšak politika prevencie trestnej činnosti zostáva oblasťou, v ktorej EÚ môže účinne prispieť skutočnou „európskou pridanou hodnotou“ k národným, regionálnym a miestnym opatreniam. Vzájomné uznávanie súdnych rozhodnutí by sa malo uprednostniť pred harmonizáciou trestného práva; |
| --- | --- |

2.9

je toho názoru, že v oblasti trestného práva sa treba zamerať na vážnu trestnú činnosť vo vzťahu na cezhraničný faktor, zatiaľ čo boj proti menej závažnej trestnej činnosti a trestná činnosť na miestnej úrovni by mala spadať pod národnú legislatívnu právomoc jednotlivých členských štátov, avšak politika prevencie trestnej činnosti zostáva oblasťou, v ktorej EÚ môže účinne prispieť skutočnou „európskou pridanou hodnotou“ k národným, regionálnym a miestnym opatreniam. Vzájomné uznávanie súdnych rozhodnutí by sa malo uprednostniť pred harmonizáciou trestného práva;

| 2.10 | pripomína, že pri realizácia kľúčového cieľa zaručenia bezpečnosti občanov by sa v praxi nemala premietnuť do porušovania základných ľudských práv. V tomto smere vyzýva Európsku komisiu, aby predložila legislatívny návrh o ochrane osobných údajov v rámci boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

2.10

pripomína, že pri realizácia kľúčového cieľa zaručenia bezpečnosti občanov by sa v praxi nemala premietnuť do porušovania základných ľudských práv. V tomto smere vyzýva Európsku komisiu, aby predložila legislatívny návrh o ochrane osobných údajov v rámci boja proti terorizmu;

| 2.11 | zastáva názor, že východiskovým bodom v boji proti drogám by mala vyť multidisciplinárna mobilizácia s cieľom znížiť ponuku a dopyt po omamných látkach; |
| --- | --- |

2.11

zastáva názor, že východiskovým bodom v boji proti drogám by mala vyť multidisciplinárna mobilizácia s cieľom znížiť ponuku a dopyt po omamných látkach;

| 2.12 | opakuje svoj návrh, aby Európska komisia vypracovala v existujúcich programoch, prípadne v nových programoch, podpornú stratégiu na rozvoj bezpečnostných politík prijatých opatrení v sociálnej, urbanistickej a výchovnej oblasti a rozvoj spoluúčasti a pocitu príslušnosti k občianskej komunite; |
| --- | --- |

2.12

opakuje svoj návrh, aby Európska komisia vypracovala v existujúcich programoch, prípadne v nových programoch, podpornú stratégiu na rozvoj bezpečnostných politík prijatých opatrení v sociálnej, urbanistickej a výchovnej oblasti a rozvoj spoluúčasti a pocitu príslušnosti k občianskej komunite;

| 2.13 | taktiež opakuje svoju žiadosť o vytvorenie Európskeho observatória mestskej bezpečnosti (s jednoduchou štruktúrou) za účelom zbierania, systematizácie a vypracovania údajov vzťahujúcich sa na viktimizáciu a vnímanie nebezpečnosti, podporu koordinácie vyšetrovaní a vytváraní obsahov politík, opatrení, ktoré sú nielen potrebné v iných kompetenčných oblastiach Európskej únie, ale taktiež aj na podporu vytvorenia regionálnej a miestnej spolupráce; |
| --- | --- |

2.13

taktiež opakuje svoju žiadosť o vytvorenie Európskeho observatória mestskej bezpečnosti (s jednoduchou štruktúrou) za účelom zbierania, systematizácie a vypracovania údajov vzťahujúcich sa na viktimizáciu a vnímanie nebezpečnosti, podporu koordinácie vyšetrovaní a vytváraní obsahov politík, opatrení, ktoré sú nielen potrebné v iných kompetenčných oblastiach Európskej únie, ale taktiež aj na podporu vytvorenia regionálnej a miestnej spolupráce;

| 2.14 | podporuje návrh Európskej komisie na začlenenie do oblasti pôsobnosti nového európskeho nástroja susedstva a asociácie posilnenie spolupráce v záležitostiach spravodlivosti a vnútra, ktoré sú spojené, medzi inými aspektmi, s azylom, migráciou a prevenciou boja proti terorizmu a organizovanému zločinu; |
| --- | --- |

2.14

podporuje návrh Európskej komisie na začlenenie do oblasti pôsobnosti nového európskeho nástroja susedstva a asociácie posilnenie spolupráce v záležitostiach spravodlivosti a vnútra, ktoré sú spojené, medzi inými aspektmi, s azylom, migráciou a prevenciou boja proti terorizmu a organizovanému zločinu;

e)   Justičná spolupráca

| 2.15 | požaduje, aby bolo umožnené zástupcom miest a regiónov zúčastniť sa na plánovaní a výkone náležitých opatrení pri uplatňovaní prijatej legislatívy na národnej úrovni za účelom vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; |
| --- | --- |

2.15

požaduje, aby bolo umožnené zástupcom miest a regiónov zúčastniť sa na plánovaní a výkone náležitých opatrení pri uplatňovaní prijatej legislatívy na národnej úrovni za účelom vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti;

| 2.16 | navrhuje, aby sa oblasť justičnej spolupráce osobitne zamerala na podporu princípu vzájomného uznávania a odporúča zlepšiť možnosti občanov a inštitúcií získavať informácie ohľadne justičných systémov a organizácií v jednotlivých krajinách; |
| --- | --- |

2.16

navrhuje, aby sa oblasť justičnej spolupráce osobitne zamerala na podporu princípu vzájomného uznávania a odporúča zlepšiť možnosti občanov a inštitúcií získavať informácie ohľadne justičných systémov a organizácií v jednotlivých krajinách;

f)   Hraničné kontroly

| 2.17 | považuje za vhodné stanoviť osobitné dojednania na zachovanie tradičných cezhraničných vzťahov na vonkajších hraniciach Európskej únie, ak sú primerane motivované a založené na legitímnom základe od prípadu k prípadu, a ak nie sú hrozbou pre bezpečnosť občanov a ak zaručujú ochranu hraníc EÚ so susednými krajinami ako aj hraníc medzi dvoma členskými krajinami, ktoré ešte nezrušili kontroly osôb na ich spoločnej hranici. |
| --- | --- |

2.17

považuje za vhodné stanoviť osobitné dojednania na zachovanie tradičných cezhraničných vzťahov na vonkajších hraniciach Európskej únie, ak sú primerane motivované a založené na legitímnom základe od prípadu k prípadu, a ak nie sú hrozbou pre bezpečnosť občanov a ak zaručujú ochranu hraníc EÚ so susednými krajinami ako aj hraníc medzi dvoma členskými krajinami, ktoré ešte nezrušili kontroly osôb na ich spoločnej hranici.

g)   Financovanie opatrení

| 2.18 | žiada Európsku komisiu, aby čo najskôr pripravila osobitné finančné nástroje pre vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s tým, že pri vypracovaní právnej úpravy vzťahujúcej sa na tieto finančné nástroje sa budú zohľadňovať potreby miestnych a regionálnych orgánov v oblasti financovania; |
| --- | --- |

2.18

žiada Európsku komisiu, aby čo najskôr pripravila osobitné finančné nástroje pre vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti s tým, že pri vypracovaní právnej úpravy vzťahujúcej sa na tieto finančné nástroje sa budú zohľadňovať potreby miestnych a regionálnych orgánov v oblasti financovania;

| 2.19 | navrhuje začlenenie do programov financovania náležitú pomoc pre aktivity miestnych a regionálnych orgánov pre integráciu imigrantov a pripomína, že by sa nemali stanoviť príliš striktné limity na podmienky využívania fondov, keďže obmedzenia založené na vstupe imigrantov nie sú v praxi prospešné pre proces integrácie; |
| --- | --- |

2.19

navrhuje začlenenie do programov financovania náležitú pomoc pre aktivity miestnych a regionálnych orgánov pre integráciu imigrantov a pripomína, že by sa nemali stanoviť príliš striktné limity na podmienky využívania fondov, keďže obmedzenia založené na vstupe imigrantov nie sú v praxi prospešné pre proces integrácie;

| 2.20 | odporúča, aby programy poskytovali možnosť výmeny úradníkov na úrovni miestnych a regionálnych orgánov jednotlivých členských štátov, keďže toto by bol najúčinnejší spôsob, ako šíriť osvedčené metódy; |
| --- | --- |

2.20

odporúča, aby programy poskytovali možnosť výmeny úradníkov na úrovni miestnych a regionálnych orgánov jednotlivých členských štátov, keďže toto by bol najúčinnejší spôsob, ako šíriť osvedčené metódy;

| 2.21 | upozorňuje, že miestne a regionálne orgány by mali mať možnosť spolupracovať s orgánmi, ktoré sú zodpovedné za riadenie programov fondov; |
| --- | --- |

2.21

upozorňuje, že miestne a regionálne orgány by mali mať možnosť spolupracovať s orgánmi, ktoré sú zodpovedné za riadenie programov fondov;

| 2.22 | zdôrazňuje, že programy fondov a pomoc Štrukturálneho fondu na realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musia byť kompatibilné a vzájomne sa dopĺňať, a že napĺňanie tohto cieľa si vyžaduje, aby príslušné GR Komisie užšie spolupracovali pri príprave programov fondov; |
| --- | --- |

2.22

zdôrazňuje, že programy fondov a pomoc Štrukturálneho fondu na realizáciu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musia byť kompatibilné a vzájomne sa dopĺňať, a že napĺňanie tohto cieľa si vyžaduje, aby príslušné GR Komisie užšie spolupracovali pri príprave programov fondov;

| 2.23 | žiada Európsku komisiu, aby vypracovala globálnu informačnú stratégiu o možnostiach financovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti za účelom toho, aby osoby zodpovedné za výkon opatrení mohli jednoduchý prístup k informáciám o jednotlivých finančných zdrojoch. |
| --- | --- |

2.23

žiada Európsku komisiu, aby vypracovala globálnu informačnú stratégiu o možnostiach financovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti za účelom toho, aby osoby zodpovedné za výkon opatrení mohli jednoduchý prístup k informáciám o jednotlivých finančných zdrojoch.

V Bruseli 14. apríla 2005

Predseda

Výboru regiónov

Peter STRAUB

---