# Euroopa Liidu C 316E/13.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 316E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide13. detsember 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 316E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide13. detsember 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2005/C 316E/1 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 35/2005, 14. november 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu 251 kohaselt, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse lennujuhiloa kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2005/C 316E/1

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 35/2005, 14. november 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu 251 kohaselt, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduse lennujuhiloa kohta

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 13.12.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 316/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 35/2005,

14. november 2005,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2005/.../EÜ ühenduse lennujuhiloa kohta

(2005/C 316 E/01)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse regioonide komitee arvamust,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühtse Euroopa taeva õigusaktide elluviimine nõuab üksikasjalike õigusaktide kehtestamist, eelkõige lennujuhtidele lubade andmist puudutavates küsimustes, eesmärgiga tagada kõrgeimad vastutuse ja oskuste standardid, parandada lennujuhtide kättesaadavust ja edendada lubade vastastikust tunnustamist, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004 määruse (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste osutamise tingimuste kohta ühtses Euroopa taevas) (teenuste osutamise määrus) (3) artiklis 5, järgides samal ajal eesmärki üldiselt täiustada lennuliikluse ohutust ja personali pädevust. |
| --- | --- |

(1)

Ühtse Euroopa taeva õigusaktide elluviimine nõuab üksikasjalike õigusaktide kehtestamist, eelkõige lennujuhtidele lubade andmist puudutavates küsimustes, eesmärgiga tagada kõrgeimad vastutuse ja oskuste standardid, parandada lennujuhtide kättesaadavust ja edendada lubade vastastikust tunnustamist, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004 määruse (EÜ) nr 550/2004 (aeronavigatsiooniteenuste osutamise tingimuste kohta ühtses Euroopa taevas) (teenuste osutamise määrus) (3) artiklis 5, järgides samal ajal eesmärki üldiselt täiustada lennuliikluse ohutust ja personali pädevust.

| (2) | Ühenduse loa kehtestamine on vahend lennujuhtide eriomase rolli tunnustamiseks ohutu lennujuhtimise tagamisel. Ühenduse pädevusstandardite kehtestamine vähendab samuti killustumist kõnealuses valdkonnas, muutes tõhusamaks töö korralduse aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahel suureneva piirkondliku koostöö raames. Käesolev direktiiv on seetõttu ühtse Euroopa taeva õigusaktide oluline osa. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse loa kehtestamine on vahend lennujuhtide eriomase rolli tunnustamiseks ohutu lennujuhtimise tagamisel. Ühenduse pädevusstandardite kehtestamine vähendab samuti killustumist kõnealuses valdkonnas, muutes tõhusamaks töö korralduse aeronavigatsiooniteenuste osutajate vahel suureneva piirkondliku koostöö raames. Käesolev direktiiv on seetõttu ühtse Euroopa taeva õigusaktide oluline osa.

| (3) | Direktiiv on sobivaim vahend pädevusstandardite kehtestamiseks, jättes nimetatud standardite elluviimise viisid liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiv on sobivaim vahend pädevusstandardite kehtestamiseks, jättes nimetatud standardite elluviimise viisid liikmesriikide otsustada.

| (4) | Käesolev direktiiv põhineb olemasolevatel rahvusvahelistel standarditel. Rahvusvaheline tsiviillennunduse organisatsioon (ICAO) on vastu võtnud lennujuhtidele lubade andmist käsitlevad sätted, sealhulgas keelenõuded. Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol), mis asutati 13. detsembri 1960. aasta rahvusvahelise konventsiooniga seoses lennuliikluse ohutuse alase koostööga, on vastu võtnud Eurocontroli ohutusnõuded. Vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklile 4 võetakse käesoleva direktiiviga üle Eurocontroli ohutusnõuetes (ESARR 5) nr 5 sätestatud lennujuhte puudutavad nõuded. |
| --- | --- |

(4)

Käesolev direktiiv põhineb olemasolevatel rahvusvahelistel standarditel. Rahvusvaheline tsiviillennunduse organisatsioon (ICAO) on vastu võtnud lennujuhtidele lubade andmist käsitlevad sätted, sealhulgas keelenõuded. Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol), mis asutati 13. detsembri 1960. aasta rahvusvahelise konventsiooniga seoses lennuliikluse ohutuse alase koostööga, on vastu võtnud Eurocontroli ohutusnõuded. Vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklile 4 võetakse käesoleva direktiiviga üle Eurocontroli ohutusnõuetes (ESARR 5) nr 5 sätestatud lennujuhte puudutavad nõuded.

| (5) | Ühenduse lennuliikluse eripära nõuab ühenduse pädevusstandardite kehtestamist ja tõhusat kohaldamist lennujuhtide suhtes, kelle värbavad üldise lennuliiklusega seotud aeronavigatsiooniteenuste osutajad. Liikmesriigid võivad oma käesoleva direktiivi alusel võetud sätteid samuti kohaldada lennujuhiõpilaste ja lennujuhtide suhtes, kes täidavad ülesandeid selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate vastutusalas, kes osutavad oma teenuseid eelkõige muul kui üldise lennuliikluse otstarbel. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse lennuliikluse eripära nõuab ühenduse pädevusstandardite kehtestamist ja tõhusat kohaldamist lennujuhtide suhtes, kelle värbavad üldise lennuliiklusega seotud aeronavigatsiooniteenuste osutajad. Liikmesriigid võivad oma käesoleva direktiivi alusel võetud sätteid samuti kohaldada lennujuhiõpilaste ja lennujuhtide suhtes, kes täidavad ülesandeid selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate vastutusalas, kes osutavad oma teenuseid eelkõige muul kui üldise lennuliikluse otstarbel.

| (6) | Liikmesriigid peavad ühenduse nõuetele vastavuse tagamiseks samme astudes tagama, et järelevalvet tegevad ja vastavust tõendavad asutused oleksid piisavalt sõltumatud aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ja koolituse pakkujatest. Asjaomased asutused peavad samuti olema suutelised oma ülesandeid tõhusalt täitma. Käesoleva direktiivi alusel määratud või loodud liikmesriigi järelevalveasutus(ed) võib (võivad) olla sama asutus (samad asutused), kes on määratud või loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks) (raammäärus) (4) artiklile 4. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peavad ühenduse nõuetele vastavuse tagamiseks samme astudes tagama, et järelevalvet tegevad ja vastavust tõendavad asutused oleksid piisavalt sõltumatud aeronavigatsiooniteenuste osutajatest ja koolituse pakkujatest. Asjaomased asutused peavad samuti olema suutelised oma ülesandeid tõhusalt täitma. Käesoleva direktiivi alusel määratud või loodud liikmesriigi järelevalveasutus(ed) võib (võivad) olla sama asutus (samad asutused), kes on määratud või loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 549/2004 (millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks) (raammäärus) (4) artiklile 4.

| (7) | Aeronavigatsiooniteenuste osutamine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud personali, kelle pädevust on võimalik tõendada mitmel viisil. Lennujuhtimise valdkonnas on asjakohaseks vahendiks teatud laadi diplomiks peetava ühenduse loa kehtestamine igale konkreetsele lennujuhile. Loa pädevuse kanne näitab selle aeronavigatsiooniteenuse laadi, mida konkreetne lennujuht on pädev osutama. Samal ajal kajastavad loas sisalduvad oskusmärked nii lennujuhi eriomaseid oskusi kui ka järelevalveasutuste luba teenuste osutamiseks konkreetses sektoris või sektorite rühmas. Seetõttu peavad asutused lubade väljastamisel või oskusmärgete kehtivuse uuendamisel olema valmis hindama lennujuhtide pädevust; pädevusega seotud kahtluse korral peavad asutused samuti olema valmis loa, pädevuse kanded või oskusmärked peatama. Püüdes edendada intsidentidest teatamist (“õigluskultuuri”), ei peaks käesolev direktiiv tekitama automaatselt seost konkreetse juhtumi ja loa, pädevuse kande või oskusmärgete peatamise vahel. Loa tühistamist tuleks pidada viimaseks abinõuks äärmuslikel juhtudel. |
| --- | --- |

(7)

Aeronavigatsiooniteenuste osutamine nõuab kõrgelt kvalifitseeritud personali, kelle pädevust on võimalik tõendada mitmel viisil. Lennujuhtimise valdkonnas on asjakohaseks vahendiks teatud laadi diplomiks peetava ühenduse loa kehtestamine igale konkreetsele lennujuhile. Loa pädevuse kanne näitab selle aeronavigatsiooniteenuse laadi, mida konkreetne lennujuht on pädev osutama. Samal ajal kajastavad loas sisalduvad oskusmärked nii lennujuhi eriomaseid oskusi kui ka järelevalveasutuste luba teenuste osutamiseks konkreetses sektoris või sektorite rühmas. Seetõttu peavad asutused lubade väljastamisel või oskusmärgete kehtivuse uuendamisel olema valmis hindama lennujuhtide pädevust; pädevusega seotud kahtluse korral peavad asutused samuti olema valmis loa, pädevuse kanded või oskusmärked peatama. Püüdes edendada intsidentidest teatamist (“õigluskultuuri”), ei peaks käesolev direktiiv tekitama automaatselt seost konkreetse juhtumi ja loa, pädevuse kande või oskusmärgete peatamise vahel. Loa tühistamist tuleks pidada viimaseks abinõuks äärmuslikel juhtudel.

| (8) | Et saavutada liikmesriikide usaldus üksteise loasüsteemide suhtes, on ühenduse loa omandamist ja säilitamist käsitlevad eeskirjad hädavajalikud. Pidades silmas ohutuse kõrgeima taseme tagamist, on seetõttu oluline ühtlustada lennujuhi elukutse kvalifikatsiooni, pädevuse ja omandamisega seonduvad nõuded. See peaks viima ohutute ja kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamiseni ning kõnealuste lubade tunnustamiseni kogu ühenduses, suurendades sellega liikumisvabadust ja parandades lennujuhtide kättesaadavust. |
| --- | --- |

(8)

Et saavutada liikmesriikide usaldus üksteise loasüsteemide suhtes, on ühenduse loa omandamist ja säilitamist käsitlevad eeskirjad hädavajalikud. Pidades silmas ohutuse kõrgeima taseme tagamist, on seetõttu oluline ühtlustada lennujuhi elukutse kvalifikatsiooni, pädevuse ja omandamisega seonduvad nõuded. See peaks viima ohutute ja kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamiseni ning kõnealuste lubade tunnustamiseni kogu ühenduses, suurendades sellega liikumisvabadust ja parandades lennujuhtide kättesaadavust.

| (9) | Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva direktiivi rakendamine ei tooks kaasa nende olemasolevate sätete, mis käsitlevad tööandja ja lennujuhi koha taotleja vahelise töösuhte osas rakendatavaid õigusi ja kohustusi, kohaldamisest kõrvalehoidmist. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva direktiivi rakendamine ei tooks kaasa nende olemasolevate sätete, mis käsitlevad tööandja ja lennujuhi koha taotleja vahelise töösuhte osas rakendatavaid õigusi ja kohustusi, kohaldamisest kõrvalehoidmist.

| (10) | Et muuta oskused võrreldavaks kogu ühenduse piires, tuleb need struktureerida selgel ja üldiselt aktsepteeritaval viisil. See aitab tagada ohutuse mitte ainult ühe aeronavigatsiooniteenuse osutaja kontrollitavas õhuruumis, vaid eelkõige vastutuse üleandmisel ühelt teenuseosutajalt teisele. |
| --- | --- |

(10)

Et muuta oskused võrreldavaks kogu ühenduse piires, tuleb need struktureerida selgel ja üldiselt aktsepteeritaval viisil. See aitab tagada ohutuse mitte ainult ühe aeronavigatsiooniteenuse osutaja kontrollitavas õhuruumis, vaid eelkõige vastutuse üleandmisel ühelt teenuseosutajalt teisele.

| (11) | Paljude intsidentide ja õnnetuste puhul on märkimisväärne roll suhtlemisel. Seetõttu on ICAO vastu võtnud keeleoskuse nõuded. Käesoleva direktiiviga täiendatakse nimetatud nõudeid ja sätestatakse meetmed nende rahvusvaheliselt heakskiidetud standardite kehtestamiseks. Keelenõuete osas on vajalik mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimine, et ohutust tagades soodustada liikumisvabadust. |
| --- | --- |

(11)

Paljude intsidentide ja õnnetuste puhul on märkimisväärne roll suhtlemisel. Seetõttu on ICAO vastu võtnud keeleoskuse nõuded. Käesoleva direktiiviga täiendatakse nimetatud nõudeid ja sätestatakse meetmed nende rahvusvaheliselt heakskiidetud standardite kehtestamiseks. Keelenõuete osas on vajalik mittediskrimineerimise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimine, et ohutust tagades soodustada liikumisvabadust.

| (12) | Eurocontroli liikmete taotlusel koostatud juhendmaterjalides kirjeldatakse algkoolituse eesmärke ning neid eesmärke vaadeldakse kui asjakohaseid standardeid. Üksusekoolituse puhul on vaja üldiselt aktsepteeritud standardite puudumine korvata mitmete eri meetmetega, sealhulgas eksamineerijate tunnustamisega, mis peaks tagama kõrged pädevusstandardid. Kõik nimetatu on veelgi olulisem, sest üksusekoolitus on väga kallis ja ohutuse seisukohast otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

(12)

Eurocontroli liikmete taotlusel koostatud juhendmaterjalides kirjeldatakse algkoolituse eesmärke ning neid eesmärke vaadeldakse kui asjakohaseid standardeid. Üksusekoolituse puhul on vaja üldiselt aktsepteeritud standardite puudumine korvata mitmete eri meetmetega, sealhulgas eksamineerijate tunnustamisega, mis peaks tagama kõrged pädevusstandardid. Kõik nimetatu on veelgi olulisem, sest üksusekoolitus on väga kallis ja ohutuse seisukohast otsustava tähtsusega.

| (13) | Eurocontroli liikmesriikide taotlusel on välja töötatud tervisenõuded ning neid käsitatakse kui käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse tõendamise vahendeid. |
| --- | --- |

(13)

Eurocontroli liikmesriikide taotlusel on välja töötatud tervisenõuded ning neid käsitatakse kui käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse tõendamise vahendeid.

| (14) | Koolituse sertifitseerimist tuleks ohutuse seisukohalt käsitada koolituse kvaliteedi parandamise ühe otsustava vahendina. Koolitust tuleb käsitada aeronavigatsiooniteenustega sarnase teenusena ning samuti sertifitseerimismenetluse subjektina. Pidades silmas koolituse spetsiifilist iseloomu, peaks käesolev direktiiv võimaldama koolituse sertifitseerimist koolituse liigi, koolitusteenuste paketi või koolitus- ja aeronavigatsiooni teenuste paketi põhjal. |
| --- | --- |

(14)

Koolituse sertifitseerimist tuleks ohutuse seisukohalt käsitada koolituse kvaliteedi parandamise ühe otsustava vahendina. Koolitust tuleb käsitada aeronavigatsiooniteenustega sarnase teenusena ning samuti sertifitseerimismenetluse subjektina. Pidades silmas koolituse spetsiifilist iseloomu, peaks käesolev direktiiv võimaldama koolituse sertifitseerimist koolituse liigi, koolitusteenuste paketi või koolitus- ja aeronavigatsiooni teenuste paketi põhjal.

| (15) | Käesolev direktiiv vastab Euroopa Ühenduste Kohtu pikaajalisele kohtupraktikale diplomite vastastikuse tunnustamise ja töötajate vaba liikumise valdkonnas. Proportsionaalsuse põhimõte, kompsensatsioonimeetmete kehtestamise põhjendatud alused ja asjakohaste kaebemenetluste sätestamine moodustavad aluspõhimõtted, mida on vaja rakendada lennuliikluse korraldamise sektoris enam nähtavamal moel. Liikmesriikidel peaks olema lubatud keelduda lubade tunnustamisest, kui need ei ole väljastatud käesoleva direktiivi kohaselt; liikmesriikidel peaks samuti olema lubatud niisugust luba tunnustada pärast asjakohase võrdleva hindamise läbiviimist. Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlbustada lubade vastastikust tunnustamist, direktiiv ei reguleeri töö saamise tingimusi. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev direktiiv vastab Euroopa Ühenduste Kohtu pikaajalisele kohtupraktikale diplomite vastastikuse tunnustamise ja töötajate vaba liikumise valdkonnas. Proportsionaalsuse põhimõte, kompsensatsioonimeetmete kehtestamise põhjendatud alused ja asjakohaste kaebemenetluste sätestamine moodustavad aluspõhimõtted, mida on vaja rakendada lennuliikluse korraldamise sektoris enam nähtavamal moel. Liikmesriikidel peaks olema lubatud keelduda lubade tunnustamisest, kui need ei ole väljastatud käesoleva direktiivi kohaselt; liikmesriikidel peaks samuti olema lubatud niisugust luba tunnustada pärast asjakohase võrdleva hindamise läbiviimist. Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlbustada lubade vastastikust tunnustamist, direktiiv ei reguleeri töö saamise tingimusi.

| (16) | Lennujuhi elukutse sõltub tehnilistest uuendustest ning nõuab seetõttu lennujuhtide oskuste regulaarset kaasajastamist. Käesolev direktiiv peaks võimaldama selliseid tehnilisele ja teaduslikule arengule vastavaid kohandusi, kasutades komiteemenetlust. |
| --- | --- |

(16)

Lennujuhi elukutse sõltub tehnilistest uuendustest ning nõuab seetõttu lennujuhtide oskuste regulaarset kaasajastamist. Käesolev direktiiv peaks võimaldama selliseid tehnilisele ja teaduslikule arengule vastavaid kohandusi, kasutades komiteemenetlust.

| (17) | Käesolev direktiiv võib avaldada mõju lennujuhtide igapäevasele töökorraldusele. Tööturu osapooli tuleb teavitada kõigist tähelepanuväärset sotsiaalset mõju avaldavatest meetmetest ja nendega peab kohasel moel konsulteerima. Seetõttu on konsulteeritud komisjoni 20. mai 1998. aasta otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil) (5) kohaselt loodud sektoraalse dialoogi komiteega ning nimetatud komiteega tuleks konsulteerida edaspidi komisjoni poolt tehtavate rakendusotsuste korral. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev direktiiv võib avaldada mõju lennujuhtide igapäevasele töökorraldusele. Tööturu osapooli tuleb teavitada kõigist tähelepanuväärset sotsiaalset mõju avaldavatest meetmetest ja nendega peab kohasel moel konsulteerima. Seetõttu on konsulteeritud komisjoni 20. mai 1998. aasta otsuse 98/500/EÜ (valdkonna dialoogikomiteede loomise kohta tööturu osapoolte dialoogi edendamiseks Euroopa tasandil) (5) kohaselt loodud sektoraalse dialoogi komiteega ning nimetatud komiteega tuleks konsulteerida edaspidi komisjoni poolt tehtavate rakendusotsuste korral.

| (18) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad, mis käsitlevad karistusi käesoleva direktiivi alusel vastu võetud sätete rikkumise eest, ja võtma kõik vajalikud meetmed nende eeskirjade rakendamise tagamiseks. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad, mis käsitlevad karistusi käesoleva direktiivi alusel vastu võetud sätete rikkumise eest, ja võtma kõik vajalikud meetmed nende eeskirjade rakendamise tagamiseks. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (19) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6) |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)

| (20) | Ühenduse loasüsteemi raamistiku loomiseks ning selle raamistiku piires praeguste loaomanike lubade ühtlustamiseks vastavalt sätetele, mis käsitlevad nõudeid kehtivate pädevuskannete ja oskusmärgete säilitamiseks, kuna kõnealustes sätetes kehtestatud nõuded on kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste nõuetega, peetakse piisavaks kahe aasta pikkust ülevõtmisperioodi. Täiendav kahe aasta pikkune ülevõtmisperiood tuleks anda keeleoskuse nõuete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Ühenduse loasüsteemi raamistiku loomiseks ning selle raamistiku piires praeguste loaomanike lubade ühtlustamiseks vastavalt sätetele, mis käsitlevad nõudeid kehtivate pädevuskannete ja oskusmärgete säilitamiseks, kuna kõnealustes sätetes kehtestatud nõuded on kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste nõuetega, peetakse piisavaks kahe aasta pikkust ülevõtmisperioodi. Täiendav kahe aasta pikkune ülevõtmisperiood tuleks anda keeleoskuse nõuete kohaldamiseks.

| (21) | Üldised loa omandamise tingimused, mis on seotud vanuse, hariduse ja algkoolitusega, ei peaks mõjutama praeguste lubade omanikke. |
| --- | --- |

(21)

Üldised loa omandamise tingimused, mis on seotud vanuse, hariduse ja algkoolitusega, ei peaks mõjutama praeguste lubade omanikke.

| (22) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama, |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on tõhustada ühenduse lennujuhtimissüsteemi ohutusstandardeid ja parandada süsteemi toimimist ühenduse lennujuhiloa väljastamise teel.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

| — | lennujuhiõpilaste ja |
| --- | --- |

—

lennujuhiõpilaste ja

| — | lennujuhtide suhtes, |
| --- | --- |

—

lennujuhtide suhtes,

kes täidavad oma ülesandeid selliste aeronavigatsiooniteenuse osutajate vastutusalas, kes osutavad oma teenuseid eelkõige üldise lennuliikluse otstarbel.

3.   Määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 1 lõike 2 ja artikli 13 kohaselt, kui üldises lennuliikluses osutatakse regulaarseid ja kavandatud lennujuhtimisteenuseid selliste aeronavigatsiooniteenuste osutajate vastutusalas, kes osutavad oma teenuseid eelkõige muul kui üldise lennuliikluse otstarbel, tagavad liikmesriigid, et üldise lennuliikluse otstarbel osutatavate teenuste ohutuse ja kvaliteedi tase on vähemalt võrdne käesoleva direktiivi sätete kohaldamisest tuleneva tasemega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 1. | Lennujuhtimisteenus — teenus, mida osutatakse õhusõidukite kokkupõrgete vältimiseks ja õhusõidukite takistustega kokkupõrgete vältimiseks manööverdamisalas ning lennuliikluse korrapärasuse tagamiseks. |
| --- | --- |

1.

Lennujuhtimisteenus — teenus, mida osutatakse õhusõidukite kokkupõrgete vältimiseks ja õhusõidukite takistustega kokkupõrgete vältimiseks manööverdamisalas ning lennuliikluse korrapärasuse tagamiseks.

| 2. | Aeronavigatsiooniteenuse pakkujad — iga füüsiline või juriidiline isik, kes osutab aeronavigatsiooniteenuseid üldise lennuliikluse tarbeks. |
| --- | --- |

2.

Aeronavigatsiooniteenuse pakkujad — iga füüsiline või juriidiline isik, kes osutab aeronavigatsiooniteenuseid üldise lennuliikluse tarbeks.

| 3. | Üldine lennuliiklus — kogu tsiviilõhusõidukite liiklus, samuti kogu riiklike õhusõidukite (sealhulgas kaitseväe-, tolli- ja politseiõhusõidukite) liiklus, kui see toimub vastavalt ICAO protseduuridele. |
| --- | --- |

3.

Üldine lennuliiklus — kogu tsiviilõhusõidukite liiklus, samuti kogu riiklike õhusõidukite (sealhulgas kaitseväe-, tolli- ja politseiõhusõidukite) liiklus, kui see toimub vastavalt ICAO protseduuridele.

| 4. | Luba — ükskõik millise nimetusega tõend, mis on väljastatud ja kinnitatud käesoleva direktiivi kohaselt ning annab selle seaduslikule omanikule õiguse osutada lennujuhtimisteenuseid vastavalt selles osutatud pädevuse kannetele ja oskusmärgetele. |
| --- | --- |

4.

Luba — ükskõik millise nimetusega tõend, mis on väljastatud ja kinnitatud käesoleva direktiivi kohaselt ning annab selle seaduslikule omanikule õiguse osutada lennujuhtimisteenuseid vastavalt selles osutatud pädevuse kannetele ja oskusmärgetele.

| 5. | Pädevuse kanne — loale kantud või sellega seotud volitus, mis moodustab loa osa ning sätestab kõnealuse loa kohased eritingimused, õigused või piirangud; pädevuse kanne on vähemalt üks järgnevatest:






  a) | lennujuhtimine visuaallennuväljal; |
| --- | --- | --- |

5.

Pädevuse kanne — loale kantud või sellega seotud volitus, mis moodustab loa osa ning sätestab kõnealuse loa kohased eritingimused, õigused või piirangud; pädevuse kanne on vähemalt üks järgnevatest:

a)

lennujuhtimine visuaallennuväljal;

| b) | lennujuhtimine instrumentaallennuväljal; |
| --- | --- |

b)

lennujuhtimine instrumentaallennuväljal;

| c) | protseduuriline lähenemislennujuhtimine; |
| --- | --- |

c)

protseduuriline lähenemislennujuhtimine;

| d) | lähenemislennujuhtimine seirega; |
| --- | --- |

d)

lähenemislennujuhtimine seirega;

| e) | protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine; |
| --- | --- |

e)

protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine;

| f) | piirkondlik lennujuhtimine seirega. |
| --- | --- |

f)

piirkondlik lennujuhtimine seirega.

| 6. | Pädevusega seotud oskusmärge — loale kantud volitus, mis moodustab loa osa ning sätestab asjakohase pädevuse kandega seotud eritingimused, õigused või piirangud. |
| --- | --- |

6.

Pädevusega seotud oskusmärge — loale kantud volitus, mis moodustab loa osa ning sätestab asjakohase pädevuse kandega seotud eritingimused, õigused või piirangud.

| 7. | Üksuse oskusmärge — loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates ICAO asukoha tunnustähise ja sektori ja/või töökoha, kus loaomanik on pädev töötama. |
| --- | --- |

7.

Üksuse oskusmärge — loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates ICAO asukoha tunnustähise ja sektori ja/või töökoha, kus loaomanik on pädev töötama.

| 8. | Keeleoskusmärge — loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates loaomaniku keeleoskuse taset. |
| --- | --- |

8.

Keeleoskusmärge — loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates loaomaniku keeleoskuse taset.

| 9. | Juhendaja oskusmärge — loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates loaomaniku pädevust viia läbi töökohakoolitust. |
| --- | --- |

9.

Juhendaja oskusmärge — loale kantud volitus, mis moodustab loa osa, näidates loaomaniku pädevust viia läbi töökohakoolitust.

| 10. | ICAO asukoha tunnustähis — neljatäheline koodirühm, mis on vastavalt ICAO käsiraamatus (dokument 7910) ette nähtud reeglitele kinnitatud konkreetsele lennujuhtimisüksusele. |
| --- | --- |

10.

ICAO asukoha tunnustähis — neljatäheline koodirühm, mis on vastavalt ICAO käsiraamatus (dokument 7910) ette nähtud reeglitele kinnitatud konkreetsele lennujuhtimisüksusele.

| 11. | Sektor — osa lennujuhtimispiirkonnast ja/või osa lennuinfopiirkonnast/ülemisest piirkonnast. |
| --- | --- |

11.

Sektor — osa lennujuhtimispiirkonnast ja/või osa lennuinfopiirkonnast/ülemisest piirkonnast.

| 12. | Koolitus — tervik kohustuslikest teoreetilistest kursustest, praktilistest õppustest (sealhulgas simulaatorkoolitus) ja töökohakoolitusest, et omandada ja säilitada ohutute ja kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamise oskused; koolitus koosneb:






  a) | algkoolitusest, mis annab baas- ja pädevuse koolituse ning mille läbinud isik saab lennujuhiõpilaseloa; |
| --- | --- | --- |

12.

Koolitus — tervik kohustuslikest teoreetilistest kursustest, praktilistest õppustest (sealhulgas simulaatorkoolitus) ja töökohakoolitusest, et omandada ja säilitada ohutute ja kvaliteetsete lennujuhtimisteenuste osutamise oskused; koolitus koosneb:

a)

algkoolitusest, mis annab baas- ja pädevuse koolituse ning mille läbinud isik saab lennujuhiõpilaseloa;

| b) | üksusekoolitusest, mis sisaldab tööks ettevalmistavat üleminekukoolitust ja töökohakoolitust ning mille läbinud isik saab lennujuhiloa; |
| --- | --- |

b)

üksusekoolitusest, mis sisaldab tööks ettevalmistavat üleminekukoolitust ja töökohakoolitust ning mille läbinud isik saab lennujuhiloa;

| c) | jätkukoolitusest, mille läbimisel säilib loa oskusmärke kehtivus; |
| --- | --- |

c)

jätkukoolitusest, mille läbimisel säilib loa oskusmärke kehtivus;

| d) | töökohakoolituse juhendaja koolitusest, mille läbinud isik saab juhendaja oskusmärke; |
| --- | --- |

d)

töökohakoolituse juhendaja koolitusest, mille läbinud isik saab juhendaja oskusmärke;

| e) | eksamineerijate ja/või hindajate (tasemetestijate) koolitusest. |
| --- | --- |

e)

eksamineerijate ja/või hindajate (tasemetestijate) koolitusest.

| 13. | Lennujuhtimiskoolitaja — asjakohase riigi järelevalveasutuse poolt sertifitseeritud organisatsioon, kes viib läbi üht või mitut koolitust. |
| --- | --- |

13.

Lennujuhtimiskoolitaja — asjakohase riigi järelevalveasutuse poolt sertifitseeritud organisatsioon, kes viib läbi üht või mitut koolitust.

| 14. | Üksuse pädevuskava — tunnustatud kava, mis näitab üksuse poolt kasutatavat meetodit loaomanike pädevuse säilitamisel. |
| --- | --- |

14.

Üksuse pädevuskava — tunnustatud kava, mis näitab üksuse poolt kasutatavat meetodit loaomanike pädevuse säilitamisel.

| 15. | Üksuse koolituskava — tunnustatud kava, milles on toodud toimingud ja aeg, mida on vaja üksuse toimingute tegemiseks kohalikus piirkonnas töökohakoolituse juhendaja järelevalve all. |
| --- | --- |

15.

Üksuse koolituskava — tunnustatud kava, milles on toodud toimingud ja aeg, mida on vaja üksuse toimingute tegemiseks kohalikus piirkonnas töökohakoolituse juhendaja järelevalve all.

Artikkel 3

Riigi järelevalveasutused

1.   Liikmesriik määrab või loob asutuse või asutused oma järelevalveasutustena eesmärgiga täita nimetatud asutustele käesoleva direktiiviga määratud ülesandeid.

2.   Riigi järelevalveasutused on sõltumatud aeronavigatsiooniteenuse osutajad ja koolituse pakkujad. Sellise sõltumatuse saavutamiseks lahutatakse vähemalt funktsionaalsel tasandil riigi järelevalveasutused vastava koolituse pakkujatest. Liikmesriigid tagavad, et riigi järelevalveasutused kasutavad oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile oma järelevalveasutuste nimetused ja aadressid, samuti kõik nende edaspidised muudatused ning meetmed, mis on võetud lõike 2 järgimise tagamiseks.

Artikkel 4

Lubade väljaandmise põhimõtted

1.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et artikli 1 lõike 2 reguleerimisalasse kuuluvat lennujuhtimisteenust osutavad üksnes lennujuhid, kellel on käesoleva direktiivi kohane luba.

2.   Loataotlejad tõendavad, et nad on pädevad tegutsema lennujuhtidena või lennujuhiõpilastena. Kõnealust pädevust tõendatakse teadmisi, kogemusi, oskusi ja keeleoskust käsitlevate dokumentidega.

3.   Luba jääb selle isiku omandisse, kellele luba on väljastatud ja kes selle allkirjastab.

4.   Artikli 14 lõike 1 kohaselt:

| a) | võib loa, pädevuse kande või oskusmärke peatada, kui lennujuhi pädevus on seatud kahtluse alla või kui on tegemist tõsise üleastumisega; |
| --- | --- |

a)

võib loa, pädevuse kande või oskusmärke peatada, kui lennujuhi pädevus on seatud kahtluse alla või kui on tegemist tõsise üleastumisega;

| b) | võib loa tühistada raske hooletuse või kuritarvitamise korral. |
| --- | --- |

b)

võib loa tühistada raske hooletuse või kuritarvitamise korral.

5.   Lennujuhiõpilase luba volitab selle omanikku osutama lennujuhtimisteenuseid töökohakoolituse juhendaja järelevalve all.

6.   Luba sisaldab I lisas sätestatud teavet.

7.   Kui luba on väljastatud muus keeles kui inglise keel, sisaldab see I lisas sätestatud teabe ingliskeelset tõlget.

8.   Liikmesriigid tagavad, et lennujuhid on saanud piisava ohutus-, julgestus- ja kriisiohjamisalase koolituse.

Artikkel 5

Loa saamise tingimused

1.   Lennujuhiõpilase luba antakse taotlejatele:

| a) | kes on vähemalt 18-aastased ning kellel on vähemalt keskhariduse tunnistus või tunnistus, mis võimaldab alustada õppetööd ülikoolis või sellega tunnustatud võrdväärsel tasemel.
  Liikmesriigid võivad sätestada, et nende järelevalveasutused annavad hinnangu selliste loataotlejate hariduse kohta, kelle puhul ei ole nimetatud haridusenõue täidetud. Kui kõnealuse hinnangu kohaselt on taotlejal kogemused ja haridus, mis annab talle mõistliku eelduse lennujuhi koolituse edukaks läbimiseks, peetakse kõnealust haridust piisavaks; |
| --- | --- |

a)

kes on vähemalt 18-aastased ning kellel on vähemalt keskhariduse tunnistus või tunnistus, mis võimaldab alustada õppetööd ülikoolis või sellega tunnustatud võrdväärsel tasemel.

Liikmesriigid võivad sätestada, et nende järelevalveasutused annavad hinnangu selliste loataotlejate hariduse kohta, kelle puhul ei ole nimetatud haridusenõue täidetud. Kui kõnealuse hinnangu kohaselt on taotlejal kogemused ja haridus, mis annab talle mõistliku eelduse lennujuhi koolituse edukaks läbimiseks, peetakse kõnealust haridust piisavaks;

| b) | kes on edukalt lõpetanud tunnustatud algkoolituse pädevuse kande või vajaduse korral pädevusega seotud oskusmärke saamiseks vastavalt II lisa A osas sätestatule; |
| --- | --- |

b)

kes on edukalt lõpetanud tunnustatud algkoolituse pädevuse kande või vajaduse korral pädevusega seotud oskusmärke saamiseks vastavalt II lisa A osas sätestatule;

| c) | kellel on kehtiv tervisetõend ning |
| --- | --- |

c)

kellel on kehtiv tervisetõend ning

| d) | kes on tõendanud piisavat keeleoskustaset vastavalt III lisas sätestatule. |
| --- | --- |

d)

kes on tõendanud piisavat keeleoskustaset vastavalt III lisas sätestatule.

Luba sisaldab vähemalt üht pädevuse kannet ja vajaduse korral üht pädevusega seotud oskusmärget.

2.   Lennujuhiluba antakse taotlejatele:

| a) | kes on vähemalt 21-aastased; siiski võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel sätestada madalama vanusepiirangu; |
| --- | --- |

a)

kes on vähemalt 21-aastased; siiski võivad liikmesriigid nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel sätestada madalama vanusepiirangu;

| b) | kellel on lennujuhiõpilase luba ning kes on läbinud tunnustatud üksuse koolituskava ja sooritanud edukalt asjakohased eksamid või hindamised vastavalt II lisa B osas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

kellel on lennujuhiõpilase luba ning kes on läbinud tunnustatud üksuse koolituskava ja sooritanud edukalt asjakohased eksamid või hindamised vastavalt II lisa B osas sätestatud nõuetele;

| c) | kellel on kehtiv tervisetõend ning |
| --- | --- |

c)

kellel on kehtiv tervisetõend ning

| d) | kes on tõendanud piisavat keeleoskustaset vastavalt III lisas sätestatule. |
| --- | --- |

d)

kes on tõendanud piisavat keeleoskustaset vastavalt III lisas sätestatule.

Loa kinnitamiseks kantakse sellesse üks või mitu pädevuse kannet ning asjakohased pädevusega seotud oskusmärked, üksuse oskusmärked ja keeleoskusmärked, mille kohase koolituse on loataotleja edukalt läbinud.

3.   Juhendaja oskusmärge antakse lennujuhiloa omanikule:

| a) | kes on osutanud lennujuhtimisteenuseid vahetult loa andmisele eelneval ajavahemikul vähemalt ühe aasta jooksul või riigi järelevalveasutuse poolt kinnitatud pikema ajavahemiku jooksul, võttes arvesse pädevuse kandeid ja oskusmärkeid, milleks koolitust antakse ning |
| --- | --- |

a)

kes on osutanud lennujuhtimisteenuseid vahetult loa andmisele eelneval ajavahemikul vähemalt ühe aasta jooksul või riigi järelevalveasutuse poolt kinnitatud pikema ajavahemiku jooksul, võttes arvesse pädevuse kandeid ja oskusmärkeid, milleks koolitust antakse ning

| b) | kes on edukalt läbinud tunnustatud töökohakoolituse juhendaja kursuse, mille kestel hinnati nõutavaid teadmisi ning pedagoogilisi oskusi ja võimeid asjakohaste eksamitega. |
| --- | --- |

b)

kes on edukalt läbinud tunnustatud töökohakoolituse juhendaja kursuse, mille kestel hinnati nõutavaid teadmisi ning pedagoogilisi oskusi ja võimeid asjakohaste eksamitega.

Artikkel 6

Lennujuhi pädevuse kanded

Et märkida selle teenuse liiki, mida loaomanik võib osutada, sisaldab luba üht või mitut järgmist pädevuse kannet:

| a) | lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mis ei ole avaldanud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduure; |
| --- | --- |

a)

lennujuhtimine visuaallennuväljal (ADV), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mis ei ole avaldanud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduure;

| b) | lennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mis on avaldanud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduurid; sellele pädevuse kandele lisatakse vähemalt üks artikli 7 lõikes 1 kirjeldatud pädevusega seotud oskusmärge; |
| --- | --- |

b)

lennujuhtimine instrumentaallennuväljal (ADI), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust lennuväljal, mis on avaldanud instrumentaallähenemise või -väljumise protseduurid; sellele pädevuse kandele lisatakse vähemalt üks artikli 7 lõikes 1 kirjeldatud pädevusega seotud oskusmärge;

| c) | protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata; |
| --- | --- |

c)

protseduuriline lähenemislennujuhtimine (APP), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutamata;

| d) | lähenemislennujuhtimine seirega (APS), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutades, ning sellele pädevuse kandele lisatakse vähemalt üks artikli 7 lõikes 2 kirjeldatud pädevusega seotud oskusmärge; |
| --- | --- |

d)

lähenemislennujuhtimine seirega (APS), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust saabuvatele, lahkuvatele ja ülelendavatele õhusõidukitele seirevahendeid kasutades, ning sellele pädevuse kandele lisatakse vähemalt üks artikli 7 lõikes 2 kirjeldatud pädevusega seotud oskusmärge;

| e) | protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP), mis näitab loaomaniku pädevust osutada õhusõidukitele lennujuhtimisteenust seirevahendeid kasutamata; |
| --- | --- |

e)

protseduuriline piirkondlik lennujuhtimine (ACP), mis näitab loaomaniku pädevust osutada õhusõidukitele lennujuhtimisteenust seirevahendeid kasutamata;

| f) | piirkondlik lennujuhtimine seirega (ACS), mis näitab loaomaniku pädevust osutada õhusõidukitele lennujuhtimisteenust seirevahendeid kasutades, ning sellele pädevuse kandele lisatakse vähemalt üks artikli 7 lõikes 3 kirjeldatud pädevusega seotud oskusmärge. |
| --- | --- |

f)

piirkondlik lennujuhtimine seirega (ACS), mis näitab loaomaniku pädevust osutada õhusõidukitele lennujuhtimisteenust seirevahendeid kasutades, ning sellele pädevuse kandele lisatakse vähemalt üks artikli 7 lõikes 3 kirjeldatud pädevusega seotud oskusmärge.

Artikkel 7

Pädevusega seotud oskusmärked

1.   Pädevuse kanne “lennujuhtimine instrumentaallennuväljal” (ADI) sisaldab vähemalt üht järgmistest oskusmärgetest:

| a) | lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust ühelt töökohalt; |
| --- | --- |

a)

lähilennujuhtimise oskusmärge (TWR), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust ühelt töökohalt;

| b) | maapealse liikluse juhtimise oskusmärge (GMC), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennuvälja maapealse lennuliikluse juhtimise teenust; |
| --- | --- |

b)

maapealse liikluse juhtimise oskusmärge (GMC), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennuvälja maapealse lennuliikluse juhtimise teenust;

| c) | maapealse liikluse seire oskusmärge (GMS), mis antakse lisaks maapealse liikumise juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada maapealse lennuliikluse juhtimise teenust, kasutades lennuvälja maapealse liikluse juhtimise süsteeme; |
| --- | --- |

c)

maapealse liikluse seire oskusmärge (GMS), mis antakse lisaks maapealse liikumise juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada maapealse lennuliikluse juhtimise teenust, kasutades lennuvälja maapealse liikluse juhtimise süsteeme;

| d) | lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärge (AIR), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust õhus; |
| --- | --- |

d)

lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärge (AIR), mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust õhus;

| e) | lähilennuliikluse radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis antakse lisaks lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust seireradari abil. |
| --- | --- |

e)

lähilennuliikluse radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis antakse lisaks lennuliikluse õhus juhtimise oskusmärkele või lähilennujuhtimise oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennuvälja lennuliikluse juhtimise teenust seireradari abil.

2.   Pädevuse kanne “lähenemislennujuhtimine seirega” (APS) sisaldab vähemalt üht järgmistest oskusmärgetest:

| a) | radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis näitab loaomaniku pädevust osutada õhusõiduki lähenemislennu juhtimisteenust primaar- ja/või sekundaarradari abil; |
| --- | --- |

a)

radarjuhtimise oskusmärge (RAD), mis näitab loaomaniku pädevust osutada õhusõiduki lähenemislennu juhtimisteenust primaar- ja/või sekundaarradari abil;

| b) | täppislähenemisradari oskusmärge (PAR), mis antakse lisaks radarjuhtimise oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada maa pealt juhitavat täppislähenemise teenust täppislähenemisradari abil õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale; |
| --- | --- |

b)

täppislähenemisradari oskusmärge (PAR), mis antakse lisaks radarjuhtimise oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada maa pealt juhitavat täppislähenemise teenust täppislähenemisradari abil õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale;

| c) | seireradari abil lähenemise oskusmärge (SRA), mis antakse lisaks radarjuhtimise oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust maa pealt juhitaval mittetäppislähenemisel, kasutades õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale täppislähenemisradarit; |
| --- | --- |

c)

seireradari abil lähenemise oskusmärge (SRA), mis antakse lisaks radarjuhtimise oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust maa pealt juhitaval mittetäppislähenemisel, kasutades õhusõiduki lõpplähenemisel maandumisrajale täppislähenemisradarit;

| d) | automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) näitab loaomaniku pädevust osutada lähenemislennu juhtimisteenust automaatse sõltuva seire seadmete abil; |
| --- | --- |

d)

automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) näitab loaomaniku pädevust osutada lähenemislennu juhtimisteenust automaatse sõltuva seire seadmete abil;

| e) | lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks radarjuhtimise oskusmärkele või automaatse sõltuva seire oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust ükskõik milliste seireseadmete abil kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennu juhtimisteenust. |
| --- | --- |

e)

lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks radarjuhtimise oskusmärkele või automaatse sõltuva seire oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust ükskõik milliste seireseadmete abil kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennu juhtimisteenust.

3.   Pädevuse kanne “piirkondlik lennujuhtimine seirega” (ACS) sisaldab vähemalt üht järgmistest oskusmärgetest:

| a) | radarjuhtimise oskusmärge (RAD) näitab loaomaniku pädevust osutada lähenemislennu juhtimisteenust seireradari abil; |
| --- | --- |

a)

radarjuhtimise oskusmärge (RAD) näitab loaomaniku pädevust osutada lähenemislennu juhtimisteenust seireradari abil;

| b) | automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) näitab loaomaniku pädevust osutada piirkondlikku lennujuhtimisteenust automaatsete sõltuva seire seadmete abil; |
| --- | --- |

b)

automaatse sõltuva seire oskusmärge (ADS) näitab loaomaniku pädevust osutada piirkondlikku lennujuhtimisteenust automaatsete sõltuva seire seadmete abil;

| c) | lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks radarjuhtimise oskusmärkele või automaatse sõltuva seire oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenuseid ükskõik milliste seireseadmete abil kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennu juhtimisteenust; |
| --- | --- |

c)

lähenemisalas lennujuhtimise oskusmärge (TCL), mis antakse lisaks radarjuhtimise oskusmärkele või automaatse sõltuva seire oskusmärkele ning mis näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenuseid ükskõik milliste seireseadmete abil kas lähenemisalas ja/või sellega piirnevates sektorites, milles osutatakse lähenemislennu juhtimisteenust;

| d) | ookeanilennujuhtimise oskusmärge (OCL) näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeani piirkonnas. |
| --- | --- |

d)

ookeanilennujuhtimise oskusmärge (OCL) näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenuseid õhusõiduki liikumisel ookeani piirkonnas.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid eriolukordades, mis on põhjustatud üksnes nende vastutusalas oleva õhuruumi lennuliikluse asjaomasest eripärast, töötada välja oma oskusmärkeid. Sellised oskusmärked ei mõjuta mingil määral lennujuhtide liikumisvabadust.

Artikkel 8

Keeleoskusmärked

1.   Liikmesriigid tagavad, et lennujuhid on võimelised rääkima inglise keelt ja inglise keelest aru saama rahuldaval tasemel. Lennujuhtide keeleoskuse tase määratakse kindlaks vastavalt III lisas sätestatud keeleoskustaseme skaalale.

2.   Liikmesriigid võivad kehtestada kohalikud keelenõuded, kui see on ohutuse eesmärgil vajalik.

3.   Nõutav tase lõigete 1 ja 2 kohaldamiseks on III lisas sätestatud keeleoskustaseme skaala kohaselt keeleoskustase 4.

4.   Lõikest 3 olenemata võivad liikmesriigid lõigete 1 ja/või 2 kohaldamisel nõuda vastavalt III lisas sätestatud keeleoskustaseme skaalale keeleoskustaset 5, kui taseme määramise või kinnitamise kord nõuab hädavajaliku ohutuse eesmärgil kõrgemat taset. Kõnealused nõuded peavad olema objektiivselt põhjendatud, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad.

5.   Keeleoskustaset näitab tunnistus, mis on välja antud pärast riigi järelevalveasutuse heakskiidetud läbipaistvat ja objektiivset hindamist.

Artikkel 9

Juhendaja oskusmärked

Juhendaja oskusmärge näitab loaomaniku pädevust viia läbi koolitust ja viia läbi järelevalvet töökohtadel, kus on nõutav konkreetse pädevuse olemasolu.

Artikkel 10

Üksuse oskusmärked

Üksuse oskusmärge näitab loaomaniku pädevust osutada lennujuhtimisteenust konkreetses sektoris, sektorite grupis või konkreetsetel töökohtadel lennuliiklusteenistuse üksuse vastutusalas.

Liikmesriigid võivad vajaduse korral ohutuse eesmärgil sätestada, et üksuse oskusmärke õigusi võivad kasutada vaid loaomanikud, kes on teatud vanusest nooremad.

Artikkel 11

Pädevuse kande ja oskusmärke kehtivuse säilitamise tingimused

1.   Üksuse oskusmärge kehtib esialgselt 12 kuud. Asjakohaste oskusmärgete kehtivust uuendatakse järgnevaks 12 kuuks, kui aeronavigatsiooniteenuste osutaja tõendab, et:

| a) | taotleja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud loaga kaasnevaid õigusi tunnustatud üksuse pädevuskavas toodud minimaalse arvu tundide jooksul; |
| --- | --- |

a)

taotleja on viimase 12 kuu jooksul kasutanud loaga kaasnevaid õigusi tunnustatud üksuse pädevuskavas toodud minimaalse arvu tundide jooksul;

| b) | taotleja pädevust on hinnatud vastavalt II lisa C osale ning |
| --- | --- |

b)

taotleja pädevust on hinnatud vastavalt II lisa C osale ning

| c) | taotlejal on kehtiv tervisetõend. |
| --- | --- |

c)

taotlejal on kehtiv tervisetõend.

Minimaalset töötundide arvu (arvestamata juhendusülesandeid), mida nõutakse üksuse oskusmärke kehtivuse säilitamiseks, võib töökohakoolituse juhendajate puhul vähendada proportsionaalselt ajaga, mille nad veedavad praktikante juhendades töökohtadel, mille oskusmärke uuendamist taotletakse.

2.   Kui üksuse oskusmärge enam ei kehti, peab selle kehtivuse taastamiseks edukalt läbima üksuse koolituskava.

3.   Pädevuse kande või pädevusega seotud oskusmärke valdaja, kes ei ole osutanud kõnealusele pädevuse kandele või pädevusega seotud oskusmärkele vastavaid lennujuhtimisteenuseid mis tahes ajavahemiku vältel nelja järjestikuse aasta jooksul, võib asjaomase pädevuse kande või pädevusega seotud oskusmärke kohast üksusekoolitust alustada üksnes pärast seda, kui on asjakohaselt hinnatud seda, kas ta vastab jätkuvalt kõnealuse pädevuse kande või pädevusega seotud oskusmärke nõuetele, ning pärast kõnealusest hindamisest tulenevate koolitusnõuete tingimuste täitmist.

4.   Taotleja keeleoskustaset hinnatakse ametlikult regulaarsete ajavahemike järel, välja arvatud selliste taotlejate puhul, kes on tõendanud oma keeleoskust tasemel 6.

Kõnealune ajavahemik ei ole keeleoskust tasemel 4 tõendavate taotlejate puhul pikem kui kolm aastat ja keeleoskust tasemel 5 tõendavate taotlejate puhul pikem kui kuus aastat.

5.   Juhendaja oskusmärge kehtib 36 kuud ja seda on võimalik pikendada.

Artikkel 12

Tervisetõend

1.   Tervisetõendi väljastab riigi järelevalveasutuse pädev meditsiiniüksus või riigi järelevalveasutuse poolt heaks kiidetud meditsiinitöötaja.

2.   Tervisetõendi väljastamine on kooskõlas Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni I lisa sätetega ning Eurocontroli poolt Euroopa lennujuhtide 3. klassi tervisetõendi kohta kehtestatud nõuetega.

3.   Tervisetõend kehtib kuni 40-aastaste lennujuhtide puhul 24 kuud alates tervisekontrolli läbiviimise kuupäevast ja nimetatust vanemate lennujuhtide puhul 12 kuud. Tervisetõendi võib tühistada igal ajal, kui see osutub seoses tõendi valdaja tervisliku seisundiga vajalikuks.

4.   Liikmesriigid tagavad, et viiakse läbi tõhus läbivaatus või kaebemenetlus, kaasates asjakohaselt sõltumatud meditsiininõustajad.

5.   Liikmesriigid tagavad, et kehtestatakse kord, mida järgitakse terviseseisundi halvenemise puhul ja mis võimaldab loa omanikel teavitada tööandjaid terviseseisundi halvenemisest või ükskõik millise psühhoaktiivse aine või ravimi mõju all olekust, mille tõttu loa omanikud võivad olla võimetud kasutama loaga kaasnevaid privileege ohutult ja nõuetekohaselt.

Artikkel 13

Lennujuhtimiskoolitajate sertifitseerimine

1.   Lennujuhtide koolitamine, sealhulgas asjaomased hindamisprotseduurid, on riigi järelevalveasutuste poolt sertifitseeritud.

2.   Sertifitseerimisnõuded on seotud tehnilise ja operatsioonilise pädevusega ning sobivusega korraldada koolituskursusi vastavalt IV lisa punktile 1.

3.   Sertifitseerimistaotlused esitatakse selle liikmesriigi järelevalveasutustele, kus on taotleja põhitegevuskoht ja olemasolu korral tema registrijärgne asukoht.

Riigi järelevalveasutused väljastavad sertifikaadid juhul, kui koolitaja vastab IV lisa punktis 1 sätestatud nõuetele.

Sertifikaate võib väljastada iga koolituse liigi jaoks eraldi või ühendatuna teiste aeronavigatsiooniteenustega, kusjuures koolituse liik ja aeronavigatsiooniteenuse liik sertifitseeritakse teenuste paketina.

4.   Sertifikaatides on täpsustatud IV lisa punktis 2 osutatud teave.

5.   Riigi järelevalveasutused jälgivad sertifikaatidele lisatud nõuete ja tingimuste täitmist. Kui riigi järelevalveasutus leiab, et sertifikaadi valdaja ei vasta enam kõnealustele nõuetele või tingimustele, võib järelevalveasutus võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas sertifikaadi tühistada.

6.   Liikmesriik tunnustab mis tahes teise liikmesriigi väljastatud sertifikaati.

Artikkel 14

Pädevusstandardite vastavuse tagamine

1.   Eesmärgiga kindlustada lennujuhtidele kõrgel ohutustasemel töötamiseks hädavajalikud pädevustasemed, tagavad liikmesriigid, et nende järelevalveasutused kontrollivad ja jälgivad lennujuhtide koolitust.

Nende ülesanded hõlmavad:

| a) | selliste lubade, pädevuse kannete ja oskusmärgete väljaandmist ja tühistamist, mille jaoks viidi riigi järelevalveasutuste vastutusalas läbi asjakohast koolitust ja hindamist; |
| --- | --- |

a)

selliste lubade, pädevuse kannete ja oskusmärgete väljaandmist ja tühistamist, mille jaoks viidi riigi järelevalveasutuste vastutusalas läbi asjakohast koolitust ja hindamist;

| b) | selliste pädevuse kannete ja oskusmärgete säilitamist ja peatamist, mille kohaseid õigusi riigi järelevalveasutuse vastutusalas kasutati; |
| --- | --- |

b)

selliste pädevuse kannete ja oskusmärgete säilitamist ja peatamist, mille kohaseid õigusi riigi järelevalveasutuse vastutusalas kasutati;

| c) | lennujuhtimiskoolitajate sertifitseerimist; |
| --- | --- |

c)

lennujuhtimiskoolitajate sertifitseerimist;

| d) | koolituskursuste, üksuse koolituskavade ja üksuse pädevuskavade heakskiitmist; |
| --- | --- |

d)

koolituskursuste, üksuse koolituskavade ja üksuse pädevuskavade heakskiitmist;

| e) | eksamineerijate või pädevuse hindajate heakskiitmist; |
| --- | --- |

e)

eksamineerijate või pädevuse hindajate heakskiitmist;

| f) | koolitussüsteemi jälgimist ja auditeerimist; |
| --- | --- |

f)

koolitussüsteemi jälgimist ja auditeerimist;

| g) | asjakohaste kaebe- ja teavitamismehhanismide kehtestamist. |
| --- | --- |

g)

asjakohaste kaebe- ja teavitamismehhanismide kehtestamist.

2.   Käesoleva direktiivi tõhusa kohaldamise tagamiseks esitavad riigi järelevalveasutused teiste liikmesriikide järelevalveasutustele asjakohase teabe ja osutavad üksteisele vastastikust abi, eelkõige juhtudel, mil on tegemist lennujuhtide vaba liikumisega ühenduse piires.

3.   Riigi järelevalveasutus tagab sellise andmebaasi pidamise, kus säilitatakse teavet nende vastutusalas olevate kõikide loaomanike pädevuse kannete ja nendega seotud oskusmärgete kehtivuskuupäevade kohta. Sel eesmärgil peavad aeronavigatsiooniteenuse osutajate tegevüksused arvestust iga üksuses töötava loaomaniku töötundide arvu kohta, mille jooksul on viimased tõhusalt töötanud sektorites, sektorite grupis või töökohtadel, ja esitavad need andmed nõudmisel riigi järelevalveasutusele.

4.   Riigi järelevalveasutus kinnitab loaomanikud, kellel on õigus tegutseda pädevate eksamineerijate või pädevate hindajatena üksuses ja jätkukoolitusel. Kinnitus kehtib kolm aastat ja seda on võimalik pikendada.

5.   Käesolevas direktiivis sätestatud standardite tõhusa järgimise tagamise eesmärgil auditeerib riigi järelevalveasutus regulaarselt kõiki loasüsteemi elemente.

Käesoleva direktiivi tõhusaks rakendamiseks ja selles sätestatud standardite järgimise kontrollimiseks võib riigi järelevalveasutus lisaks regulaarsele auditeerimisele läbi viia kohapealseid kontrollimisi.

6.   Riigi järelevalveasutus võib otsustada delegeerida täielikult või osaliselt käesoleva artikli lõikes 5 nimetatud auditeerimisfunktsioonid ja kontrollimised tunnustatud organisatsioonidele vastavalt määruse (EÜ) nr 550/2004 artiklile 3.

7.   Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ... (8) ja seejärel iga kolme aasta tagant.

Artikkel 15

Lennujuhilubade vastastikune tunnustamine

1.   Artikli 8 kohaselt tunnustab iga liikmesriik teises liikmesriigis vastavalt käesoleva direktiivi sätetele riigi järelevalveasutuse poolt väljastatud luba ja sellega seonduvaid pädevustasemeid, pädevusega seotud oskusmärkeid ja keeleoskusmärkeid, samuti loa juurde kuuluvat tervisetõendit. Liikmesriik võib siiski otsustada tunnustada vaid nende loaomanike lubasid, kes on vähemalt 21-aastased, nagu on ette nähtud artikli 5 lõike 2 punktis a.

2.   Juhtudel, mil loaomanik kasutab loaga seotud õigusi mõnes muus liikmesriigis kui loa väljastanud liikmesriik, on loaomanikul õigus vahetada oma luba selles riigis, kus ta hakkab oma loakohaseid õigusi kasutama, väljastatava loa vastu ilma, et kehtestataks lisatingimusi.

3.   Üksuse oskusmärke väljastamiseks nõuab riigi järelevalveasutus taotlejatelt asjaomase oskusmärkega seotud konkreetsete tingimuste täitmist, täpsustades lennujuhtimisüksuse, sektori või töökoha. Koostades üksuse koolituskava, võtab lennujuhtimiskoolitaja vajalikul määral arvesse taotleja omandatud oskusi ja kogemusi.

4.   Riigi järelevalveasutus tunnustab ja esitab põhjendatud otsuse taotlejale soovitatud üksuse koolituskava kohta hiljemalt kuus nädalat pärast tõendite esitamist, ilma et see piiraks võimalike kaebuste esitamisest tulenevaid viivitusi. Riigi järelevalveasutus tagab oma otsustes võrdse kohtlemise ja proportsionaalsuse põhimõtete austamise.

Artikkel 16

Kohandamine teaduse ja tehnika arenguga

Pidades silmas teaduse ja tehnika arengut, võib komisjon vastavalt artikli 17 lõikes 2 sätestatud menetlusele vastu võtta artiklis 6 sätestatud pädevuse kannete, artiklis 7 sätestatud pädevusega seotud oskusmärgete, artikli 12 lõikes 3 sätestatud tervisetõendite ja lisade muudatused.

Artikkel 17

Komitee

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 5 alusel moodustatud ühtse taeva komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 18

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida nad kohaldavad oma käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sätestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile ... (9) ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 19

Üleminekukord

Artikli 5 lõike 2 punkte a ja b ei kohaldata lennujuhtidele liikmesriikide poolt välja antud lubade suhtes enne... (9).

Artikkel 20

Ülevõtmine

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt... (9), välja arvatud artikkel 8, mille jõustamise tähtpäev saabub ... (10). Nad edastavad nimetatud sätete teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 22

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

President

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Arvamus on esitatud 9. märtsil 2005. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 14. novembri 2005. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

(3)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 10.

3

(4)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

4

(5)  EÜT L 225, 12.8.1998, lk 27. Otsust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  ELT L 321, 31.12.2003, lk 1.

7

(8)  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

8

(9)  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva.

9

(10)  Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva.

10

---

I LISA

LOA NÕUDED

Käesoleva direktiivi kohaselt peab liikmesriikide poolt väljastatav luba vastama järgmistele nõuetele.

| 1. | Loale kantav teave |
| --- | --- |

1.

Loale kantav teave

| 1.1. | Loale peab kandma järgmise teabe (tärniga on tähistatud punktid, mis peavad olema tõlgitud inglise keelde):






  a) | * loa väljastanud riik (poolpaksus kirjas); |
| --- | --- | --- |

1.1.

Loale peab kandma järgmise teabe (tärniga on tähistatud punktid, mis peavad olema tõlgitud inglise keelde):

a)

- loa väljastanud riik (poolpaksus kirjas);

| b) | * loa nimetus (paksus kirjas); |
| --- | --- |

b)

- loa nimetus (paksus kirjas);

| c) | loa seerianumber (araabia numbritega), mille on andnud loa väljastanud asutus; |
| --- | --- |

c)

loa seerianumber (araabia numbritega), mille on andnud loa väljastanud asutus;

| d) | loaomaniku täielik nimi (ladina tähtedega, ka siis, kui asjaomase riigi keeles ei kasutata ladina tähestikku); |
| --- | --- |

d)

loaomaniku täielik nimi (ladina tähtedega, ka siis, kui asjaomase riigi keeles ei kasutata ladina tähestikku);

| e) | sünniaeg; |
| --- | --- |

e)

sünniaeg;

| f) | loaomaniku kodakondsus; |
| --- | --- |

f)

loaomaniku kodakondsus;

| g) | loaomaniku allkiri; |
| --- | --- |

g)

loaomaniku allkiri;

| h) | * kinnitus kehtivuse kohta ja loaomanikule antud volitus kasutada loakohaseid õigusi, milles on näidatud:






  i) | pädevuse kanded, pädevusega seotud oskusmärked, keeleoskusmärked, juhendaja oskusmärked ja üksuse oskusmärked; |
| --- | --- | --- |

h)

- kinnitus kehtivuse kohta ja loaomanikule antud volitus kasutada loakohaseid õigusi, milles on näidatud:

i)

pädevuse kanded, pädevusega seotud oskusmärked, keeleoskusmärked, juhendaja oskusmärked ja üksuse oskusmärked;

| ii) | nende esmase väljaandmise kuupäevad; |
| --- | --- |

ii)

nende esmase väljaandmise kuupäevad;

| iii) | nende kehtivusaja lõppemise kuupäevad; |
| --- | --- |

iii)

nende kehtivusaja lõppemise kuupäevad;

| i) | loa väljastanud ametniku allkiri ja loa väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

i)

loa väljastanud ametniku allkiri ja loa väljaandmise kuupäev;

| j) | loa väljastanud asutuse pitser või tempel. |
| --- | --- |

j)

loa väljastanud asutuse pitser või tempel.

| 1.2. | Loaga peab kaasas olema kehtiv tervisetõend. |
| --- | --- |

1.2.

Loaga peab kaasas olema kehtiv tervisetõend.

| 2. | Materjal
  Kasutatakse esimese klassi paberit või muud sobivat materjali ning punktis 1 nimetatud teave peab sellel olema selgelt märgitud. |
| --- | --- |

2.

Materjal

Kasutatakse esimese klassi paberit või muud sobivat materjali ning punktis 1 nimetatud teave peab sellel olema selgelt märgitud.

| 3. | Värv |
| --- | --- |

3.

Värv

| 3.1. | Kui liikmesriik väljastab kõik lennundusega seotud load sama värvi materjalil, kasutatakse selleks valget värvi materjali. |
| --- | --- |

3.1.

Kui liikmesriik väljastab kõik lennundusega seotud load sama värvi materjalil, kasutatakse selleks valget värvi materjali.

| 3.2. | Kui liikmesriik väljastab lennundusega seotud load värvilise eristusmarkeeringuga, kasutatakse lennujuhtide lubade markeeringuks kollast värvi. |
| --- | --- |

3.2.

Kui liikmesriik väljastab lennundusega seotud load värvilise eristusmarkeeringuga, kasutatakse lennujuhtide lubade markeeringuks kollast värvi.

---

II LISA

KOOLITUSNÕUDED

A OSA

LENNUJUHTIDE ALGKOOLITUSE NÕUDED

Algkoolitus tagab, et lennujuhiõpilane on läbinud vähemalt baas- ja pädevuskoolituse kooskõlas Eurocontroli juhenddokumendi “Guidelines for air traffic controller Common Core Content Initial Training”12.10.2004 väljaandega, nii et lennujuhid oleksid võimelised lennuliikluses ohutult, kiiresti ja tõhusalt töötama.

Algkoolitus hõlmab järgmisi valdkondi: lennundusõigus, lennuliikluse korraldamine, sealhulgas tsiviil-sõjalise koostöö meetmed, meteoroloogia, navigatsioon, õhusõiduk ja aeronavigatsiooni põhimõtted, sealhulgas lennujuhi ja piloodi vaheline üksteisemõistmine, inimtegurid, varustus ja süsteemid, kutsekeskkond, ohutus ja ohutusalane kultuur, ohutusjuhtimise süsteemid, eriolukorrad/häireolukorrad, häired lennunavigatsioonisüsteemide töös, keeleoskus, sealhulgas raadioside fraseoloogia.

Nimetatud valdkondade aineid õpetatakse viisil, mis valmistab taotlejad ette erinevate lennuliiklusteenuste osutamiseks ja milles rõhutatakse ohutusaspekte. Algkoolitus koosneb teoreetilise ja praktilise õppe elementidest, sealhulgas simulaatorkoolitusest, ning selle kestus määratakse tunnustatud algkoolituse kavades. Omandatud oskused peavad tagama, et kandidaati võib pidada pädevaks toime tulema keerulistes ja tiheda liiklusega olukordades, ning hõlbustama üleminekut üksusekoolitusele. Algkoolituse järel hinnatakse kandidaadi pädevust asjakohaste eksamite abil või pideva hindamise süsteemi alusel.

B OSA

LENNUJUHTIDE ÜKSUSEKOOLITUSE NÕUDED

Üksuse koolituskavades kirjeldatakse täpselt meetodeid ja ajastust, mis on nõutavad üksuse toimingute sooritamiseks kohalikus piirkonnas töökohakoolituse juhendaja järelevalve all. Tunnustatud koolituskava sisaldab kõiki pädevushindamise süsteemi elemente, sealhulgas töökorraldust, edusammude hindamist ja eksameid, ning riigi järelevalveasutuse teavitamise toiminguid. Üksusekoolitus võib sisaldada mõnesid algkoolituse elemente, mis on eriomased konkreetsele riigile.

Üksusekoolituse kestus määratakse üksuse koolituskavas. Nõutavat pädevust hindavad tunnustatud pädevad eksamineerijad või hindajad, kelle arvamused on neutraalsed ja objektiivsed, eksamite abil või pideva hindamise süsteemi alusel. Kandidaatide õiglase kohtlemise tagamise eesmärgil loob riigi järelevalveasutus kaebemehhanismid.

C OSA

LENNUJUHTIDE JÄTKUKOOLITUSE NÕUDED

Lennujuhiloa pädevusega seotud oskusmärge ja üksuse oskusmärge hoitakse kehtivana tunnustatud jätkukoolitusega, mis koosneb lennujuhtide oskuste säilitamise koolitusest, täiendkoolitusest, hädaolukorra koolitusest ja vajaduse korral keeleõppest.

Jätkukoolitus koosneb teoreetilistest ja praktilistest kursustest koos simulaatorkoolitusega. Selleks koostab koolituse pakkuja üksuse pädevuskavad, milles täpsustatakse asjakohaseks jätkukoolituseks ja oskuste omandamiseks vajalikke menetlusi, inimressursse ja ajastust. Kõnealused kavad vaadatakse läbi ja kinnitatakse vähemalt iga kolme aasta tagant. Jätkukoolituse kestus otsustatakse vastavalt lennujuhtimisüksuses töötavate lennujuhtide funktsionaalsetele vajadustele, eelkõige seoses menetluste või varustuse muutuse või kavandatava muutusega või seoses üleüldise ohutuskorralduse nõuetega. Iga lennujuhi pädevust hinnatakse asjakohaselt vähemalt iga kolme aasta tagant. Kui oskusmärkide kehtivust ei saa pikendada, tagab aeronavigatsiooniteenuse osutaja, et kohaldatakse mehhanisme loaomanike õiglaseks kohtlemiseks.

---

III LISA

KEELEOSKUSE NÕUDED

Artiklis 8 sätestatud keeleoskuse nõudeid kohaldatakse nii väljendite kui ka tavakeele kasutamisoskuse suhtes. Keeleoskuse nõuete täitmisel hinnatakse loataotleja või loaomaniku keeleoskust, mis peab vastama vähemalt käesolevas lisas esitatud keeleoskustaseme skaala kutsetasemele (4 tase).

Nõutaval tasemel keelt valdavad isikud peavad:

| a) | olema võimelised tulemuslikult suhtlema ainult hääle abil (telefoni/raadiotelefoniga) ja näost näkku olukordades; |
| --- | --- |

a)

olema võimelised tulemuslikult suhtlema ainult hääle abil (telefoni/raadiotelefoniga) ja näost näkku olukordades;

| b) | suhtlema täpselt ja selgelt üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel; |
| --- | --- |

b)

suhtlema täpselt ja selgelt üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel;

| c) | kasutama üldises või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks (näiteks teabe kontrollimiseks, kinnitamiseks ja selgitamiseks) asjakohaseid suhtlusstrateegiaid; |
| --- | --- |

c)

kasutama üldises või tööga seotud olukordades teadete vahetamiseks ning arusaamatuste vältimiseks ja lahendamiseks (näiteks teabe kontrollimiseks, kinnitamiseks ja selgitamiseks) asjakohaseid suhtlusstrateegiaid;

| d) | saama edukalt ja suhtelise kergusega hakkama keeleliste probleemidega, mis võivad tekkida keerulises olukorras või rutiinse töö raames ootamatute sündmuste käigus, või suhtlusülesannetega, millega võidakse muul moel kokku puutuda ning |
| --- | --- |

d)

saama edukalt ja suhtelise kergusega hakkama keeleliste probleemidega, mis võivad tekkida keerulises olukorras või rutiinse töö raames ootamatute sündmuste käigus, või suhtlusülesannetega, millega võidakse muul moel kokku puutuda ning

| e) | kasutama lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti. |
| --- | --- |

e)

kasutama lennunduse valdkonnas arusaadavat dialekti või aktsenti.

Keeleoskustaseme skaala: eksperttase, edasijõudnute tase ja kutsetase.

| Tase | Hääldus
  KASUTAB lennundusvaldkonnas arusaadavat dialekti ja/või aktsenti. | Struktuur
  Grammatilised struktuurid ja lause ülesehitus sõltuvad ülesandekohasest keele funktsioonist. | Sõnavara | Ladusus | Arusaamine | Koosmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksperttase 6 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või keele piirkondlikust variandist, aga see ei takista peaaegu mitte kunagi arusaamist. | Keelekasutaja valdab nii põhilisi kui ka keerukamaid grammatilisi struktuure ja lausemudeleid pidevalt hästi. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtluseks mitmesugustel nii hästi tuntud kui ka tundmatutel teemadel. Sõnavara on idiomaatiline, nüansirikas ja registritundlik. | Võimeline rääkima pikka aega loomulikult ja pingutusteta. Kõnevool on vahelduv stilistilise mõju saavutamiseks, näiteks mõne mõtte rõhutamiseks. Kasutab spontaanselt asjakohaseid edasiandmistähiseid ning siduvaid sõnu ja väljendeid. | Arusaamine on peaaegu kõigis kontekstides jätkuvalt täpne ning hõlmab keeleliste ja kultuuriliste peensuste mõistmist. | Keelekasutaja on võimeline suhtlemisel kergesti koos teistega tegutsema peaaegu igasugustes olukordades. Tundlik verbaalsete ja mitteverbaalsete märguannete suhtes, vastab nendele asjakohaselt. |
| Edasijõudnud 5 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või keele piirkondlikust variandist, aga peaaegu mitte kunagi ei takista see arusaamist. | Keelekasutaja valdab nii põhilisi kui ka keerukamaid grammatilisi struktuure ja lausemudeleid pidevalt hästi. Püüab moodustada keerulisi struktuure, aga mõnikord teeb tähendust muutvaid vigu. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtluseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Suudab alati ja edukalt väljendeid ümber sõnastada. Sõnavara on mõnikord idiomaatiline. | Võimeline rääkima pikka aega suhtelise kergusega hästituntud teemadel, aga võib mitte varieerida kõnevoolu stilistilise vahendina. Oskab kasutada asjakohaseid edasiandmistähiseid ning siduvaid sõnu ja väljendeid. | Arusaamine on täpne üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel ning peaaegu täpne, kui kõneleja seisab vastamisi keelelise või situatsioonilise keerukuse või ootamatu sündmuste käiguga. On võimeline mõistma kõnevariantide (dialekt ja/või aktsent) või keeleregistrite valikut. | Vastused on kohesed, täpsed ja informatiivsed. Valdab tõhusalt kõneleja/kuulaja suhet. |
| Kutsetase 4 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või keele piirkondlikust variandist, kuid ainult mõnikord takistab see arusaamist. | Kasutab põhilisi grammatilisi struktuure ja lausemudeleid loominguliselt ja valdab neid tavaliselt hästi. Peamiselt ebaharilikes või ootamatutes tingimustes võib ilmneda vigu, mis aga harva segavad tähenduse mõistmist. | Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtluseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Suudab ebatavalises või ootamatus olukorras ja sõnavara puudulikkuse korral väljendid sageli edukalt ümber sõnastada. | Räägib suhteliselt pikalt ja sobiva kiirusega. Võib esineda juhuslikku mitteladusust üleminekul harjutatud või vormelitest koosnevalt kõnelt spontaansele vastastikusele suhtlusele, aga see ei takista tõhusat suhtlust. Võib osata piiratul hulgal kasutada edasiandmistähiseid või siduvaid sõnu ja väljendeid. Täitesõnad ei ole häirivad. | Arusaamine on enamasti täpne üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, mille puhul kasutatav aktsent või keele variant on piisavalt arusaadav keele rahvusvahelisele kasutajaskonnale. Kui kõneleja seisab vastamisi keelelise või situatsioonilise keerukusega või ootamatute sündmustega, võib arusaamine olla aeglasem ja nõuda selgitamisstrateegiate kasutamist. | Vastused on tavaliselt kohesed, täpsed ja informatiivsed. Algatab ja hoiab üleval suhtlemist isegi sündmuste ootamatu arengu korral. Saab adekvaatselt hakkama ilmsete arusaamatustega, kontrollides, kinnitades või selgitades teavet. |

Tase

Hääldus

KASUTAB lennundusvaldkonnas arusaadavat dialekti ja/või aktsenti.

Struktuur

Grammatilised struktuurid ja lause ülesehitus sõltuvad ülesandekohasest keele funktsioonist.

Sõnavara

Ladusus

Arusaamine

Koosmõju

Eksperttase 6

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või keele piirkondlikust variandist, aga see ei takista peaaegu mitte kunagi arusaamist.

Keelekasutaja valdab nii põhilisi kui ka keerukamaid grammatilisi struktuure ja lausemudeleid pidevalt hästi.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtluseks mitmesugustel nii hästi tuntud kui ka tundmatutel teemadel. Sõnavara on idiomaatiline, nüansirikas ja registritundlik.

Võimeline rääkima pikka aega loomulikult ja pingutusteta. Kõnevool on vahelduv stilistilise mõju saavutamiseks, näiteks mõne mõtte rõhutamiseks. Kasutab spontaanselt asjakohaseid edasiandmistähiseid ning siduvaid sõnu ja väljendeid.

Arusaamine on peaaegu kõigis kontekstides jätkuvalt täpne ning hõlmab keeleliste ja kultuuriliste peensuste mõistmist.

Keelekasutaja on võimeline suhtlemisel kergesti koos teistega tegutsema peaaegu igasugustes olukordades. Tundlik verbaalsete ja mitteverbaalsete märguannete suhtes, vastab nendele asjakohaselt.

Edasijõudnud 5

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon võivad olla mõjutatud emakeelest või keele piirkondlikust variandist, aga peaaegu mitte kunagi ei takista see arusaamist.

Keelekasutaja valdab nii põhilisi kui ka keerukamaid grammatilisi struktuure ja lausemudeleid pidevalt hästi. Püüab moodustada keerulisi struktuure, aga mõnikord teeb tähendust muutvaid vigu.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtluseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Suudab alati ja edukalt väljendeid ümber sõnastada. Sõnavara on mõnikord idiomaatiline.

Võimeline rääkima pikka aega suhtelise kergusega hästituntud teemadel, aga võib mitte varieerida kõnevoolu stilistilise vahendina. Oskab kasutada asjakohaseid edasiandmistähiseid ning siduvaid sõnu ja väljendeid.

Arusaamine on täpne üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel ning peaaegu täpne, kui kõneleja seisab vastamisi keelelise või situatsioonilise keerukuse või ootamatu sündmuste käiguga. On võimeline mõistma kõnevariantide (dialekt ja/või aktsent) või keeleregistrite valikut.

Vastused on kohesed, täpsed ja informatiivsed. Valdab tõhusalt kõneleja/kuulaja suhet.

Kutsetase 4

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või keele piirkondlikust variandist, kuid ainult mõnikord takistab see arusaamist.

Kasutab põhilisi grammatilisi struktuure ja lausemudeleid loominguliselt ja valdab neid tavaliselt hästi. Peamiselt ebaharilikes või ootamatutes tingimustes võib ilmneda vigu, mis aga harva segavad tähenduse mõistmist.

Sõnavara ulatus ja täpsus on piisavad tõhusaks suhtluseks üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel. Suudab ebatavalises või ootamatus olukorras ja sõnavara puudulikkuse korral väljendid sageli edukalt ümber sõnastada.

Räägib suhteliselt pikalt ja sobiva kiirusega. Võib esineda juhuslikku mitteladusust üleminekul harjutatud või vormelitest koosnevalt kõnelt spontaansele vastastikusele suhtlusele, aga see ei takista tõhusat suhtlust. Võib osata piiratul hulgal kasutada edasiandmistähiseid või siduvaid sõnu ja väljendeid. Täitesõnad ei ole häirivad.

Arusaamine on enamasti täpne üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel, mille puhul kasutatav aktsent või keele variant on piisavalt arusaadav keele rahvusvahelisele kasutajaskonnale. Kui kõneleja seisab vastamisi keelelise või situatsioonilise keerukusega või ootamatute sündmustega, võib arusaamine olla aeglasem ja nõuda selgitamisstrateegiate kasutamist.

Vastused on tavaliselt kohesed, täpsed ja informatiivsed. Algatab ja hoiab üleval suhtlemist isegi sündmuste ootamatu arengu korral. Saab adekvaatselt hakkama ilmsete arusaamatustega, kontrollides, kinnitades või selgitades teavet.

Keeleoskustaseme skaala: kutsetaseme eelne tase, algtase ja algtaseme-eelne tase.

| Tase | Hääldus
  KASUTAB lennundusvaldkonnas arusaadavat dialekti ja/või aktsenti. | Struktuur
  Grammatilised struktuurid ja lause ülesehitus sõltuvad ülesandekohasest keele funktsioonist. | Sõnavara | Ladusus | Arusaamine | Koosmõju |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kutsetaseme eelne tase 3 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või keele piirkondlikust variandist ja see segab tihti arusaamist. | Ei valda alati hästi peamiste etteennustatavate olukordadega seonduvaid grammatilisi struktuure ega lauseehitust. Vead takistavad sageli tähenduse mõistmist. | Sõnavara ulatus ja täpsus on tihti piisavad suhtlemiseks üldistel, konkreetsel või tööga seotud teemadel, aga sõnavara suurus on piiratud ja sõnavalik tihti sobimatu. Sageli on keelekasutaja võimetu sõnavara puudumisel sama teemat teiste sõnadega väljendama. | Suudab rääkida suhteliselt ladusalt, kuid väljendid ja pausid on tihti sobimatud. Kõhklev või aeglane keelekasutus võib takistada tõhusat suhtlemist. Täitesõnad on mõnikord häirivad. | Arusaamine on üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel enamasti täpne, kui kasutatud aktsent või keele variant on piisavalt arusaadav keele rahvusvahelisele kasutajaskonnale. Keeleliselt või situatsiooniliselt keerukas olukorras või sündmuste ootamatu käigu puhul võib esineda mõistmisprobleeme. | Vastused on mõnikord kohesed, täpsed ja informatiivsed. Suhtelise kergusega algatab ja hoiab üleval suhtlemist tuntud teemadel või etteennustatavates olukordades. Sündmuste ootamatu käiguga tegeledes on keeleoskus üldiselt ebapiisav. |
| Algtase 2 | Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on tugevalt mõjutatud emakeelest või piirkondlikust variatsioonist ja see takistab tavaliselt arusaamist. | Valdab piiratult ainult mõningaid lihtsaid meeldejäetud grammatilisi struktuure ja lausemudeleid. | Piiratud sõnavara, mis koosneb ainult üksikutest sõnadest ja meeldejäetud fraasidest. | Suudab kasutada väga lühikesi, isoleeritud, meeldejäetud lausungeid, peab sageli pause ning kasutab väljendite otsimisel ja vähemtuntud sõnadega väljendamisel häirivalt palju täitesõnu. | Arusaamine piirdub üksikute ja meeldejäetud fraasidega, mida hääldab hoolikalt ja aeglaselt. | Vastamisaeg on pikk ja vastused on tihti sobimatud. Suhtlemine piirdub lihtsate rutiinsete teadete vahetamisega. |
| Algtaseme eelne tase 1 | Vastab algtaseme eelsele tasemele. | Vastab algtaseme eelsele tasemele. | Vastab algtaseme eelsele tasemele. | Vastab algtaseme eelsele tasemele. | Vastab algtaseme eelsele tasemele | Vastab algtaseme eelsele tasemele. |

Tase

Hääldus

KASUTAB lennundusvaldkonnas arusaadavat dialekti ja/või aktsenti.

Struktuur

Grammatilised struktuurid ja lause ülesehitus sõltuvad ülesandekohasest keele funktsioonist.

Sõnavara

Ladusus

Arusaamine

Koosmõju

Kutsetaseme eelne tase 3

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on mõjutatud emakeelest või keele piirkondlikust variandist ja see segab tihti arusaamist.

Ei valda alati hästi peamiste etteennustatavate olukordadega seonduvaid grammatilisi struktuure ega lauseehitust. Vead takistavad sageli tähenduse mõistmist.

Sõnavara ulatus ja täpsus on tihti piisavad suhtlemiseks üldistel, konkreetsel või tööga seotud teemadel, aga sõnavara suurus on piiratud ja sõnavalik tihti sobimatu. Sageli on keelekasutaja võimetu sõnavara puudumisel sama teemat teiste sõnadega väljendama.

Suudab rääkida suhteliselt ladusalt, kuid väljendid ja pausid on tihti sobimatud. Kõhklev või aeglane keelekasutus võib takistada tõhusat suhtlemist. Täitesõnad on mõnikord häirivad.

Arusaamine on üldistel, konkreetsetel ja tööga seotud teemadel enamasti täpne, kui kasutatud aktsent või keele variant on piisavalt arusaadav keele rahvusvahelisele kasutajaskonnale. Keeleliselt või situatsiooniliselt keerukas olukorras või sündmuste ootamatu käigu puhul võib esineda mõistmisprobleeme.

Vastused on mõnikord kohesed, täpsed ja informatiivsed. Suhtelise kergusega algatab ja hoiab üleval suhtlemist tuntud teemadel või etteennustatavates olukordades. Sündmuste ootamatu käiguga tegeledes on keeleoskus üldiselt ebapiisav.

Algtase 2

Hääldus, rõhk, rütm ja intonatsioon on tugevalt mõjutatud emakeelest või piirkondlikust variatsioonist ja see takistab tavaliselt arusaamist.

Valdab piiratult ainult mõningaid lihtsaid meeldejäetud grammatilisi struktuure ja lausemudeleid.

Piiratud sõnavara, mis koosneb ainult üksikutest sõnadest ja meeldejäetud fraasidest.

Suudab kasutada väga lühikesi, isoleeritud, meeldejäetud lausungeid, peab sageli pause ning kasutab väljendite otsimisel ja vähemtuntud sõnadega väljendamisel häirivalt palju täitesõnu.

Arusaamine piirdub üksikute ja meeldejäetud fraasidega, mida hääldab hoolikalt ja aeglaselt.

Vastamisaeg on pikk ja vastused on tihti sobimatud. Suhtlemine piirdub lihtsate rutiinsete teadete vahetamisega.

Algtaseme eelne tase 1

Vastab algtaseme eelsele tasemele.

Vastab algtaseme eelsele tasemele.

Vastab algtaseme eelsele tasemele.

Vastab algtaseme eelsele tasemele.

Vastab algtaseme eelsele tasemele

Vastab algtaseme eelsele tasemele.

---

IV LISA

LENNUJUHTIMISKOOLITAJATELE ANTAVATE SERTIFIKAATIDE NÕUDED

| 1. | Artiklis 13 osutatud nõuete täitmisega peab tõendama, et lennujuhtimiskoolitajad on nõuetekohaselt varustatud personali ja vahenditega ning tegutsevad keskkonnas, mis on sobilik lennujuhiõpilase loa ning lennujuhiloa omandamiseks vajaliku koolituse läbiviimiseks. Eelkõige peavad lennujuhtimiskoolitajad:






  a) | omama tõhusat juhtimisstruktuuri ja piisavat nõuetekohase kvalifikatsiooniga personali ning kogemusi, et pakkuda käesolevas direktiivis sätestatud standarditele vastavat koolitust; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklis 13 osutatud nõuete täitmisega peab tõendama, et lennujuhtimiskoolitajad on nõuetekohaselt varustatud personali ja vahenditega ning tegutsevad keskkonnas, mis on sobilik lennujuhiõpilase loa ning lennujuhiloa omandamiseks vajaliku koolituse läbiviimiseks. Eelkõige peavad lennujuhtimiskoolitajad:

a)

omama tõhusat juhtimisstruktuuri ja piisavat nõuetekohase kvalifikatsiooniga personali ning kogemusi, et pakkuda käesolevas direktiivis sätestatud standarditele vastavat koolitust;

| b) | omama asjakohase koolituse pakkumiseks vajalikke vahendeid, seadmeid ja ruume; |
| --- | --- |

b)

omama asjakohase koolituse pakkumiseks vajalikke vahendeid, seadmeid ja ruume;

| c) | esitama meetodid, mida nad kasutavad koolituskursuste sisu, korralduse ja kestuse, üksuse koolituskava ja üksuse pädevuskava üksikasjalikuks väljatöötamiseks; need hõlmavad eksamineerimise ja hindamise korraldamise viise. Algkoolitusega, sealhulgas simulaatorkoolitusega seotud eksamite eksaminaatorite kvalifikatsioon peab olema üksikasjalikult välja toodud; |
| --- | --- |

c)

esitama meetodid, mida nad kasutavad koolituskursuste sisu, korralduse ja kestuse, üksuse koolituskava ja üksuse pädevuskava üksikasjalikuks väljatöötamiseks; need hõlmavad eksamineerimise ja hindamise korraldamise viise. Algkoolitusega, sealhulgas simulaatorkoolitusega seotud eksamite eksaminaatorite kvalifikatsioon peab olema üksikasjalikult välja toodud;

| d) | tõendama kasutatava juhtimissüsteemi kvaliteeti, et jälgida nõuetekohaste süsteemide ja protseduuride järgimist, millega tagatakse, et pakutav koolitus vastaks käesolevas direktiivis sätestatud standarditele; |
| --- | --- |

d)

tõendama kasutatava juhtimissüsteemi kvaliteeti, et jälgida nõuetekohaste süsteemide ja protseduuride järgimist, millega tagatakse, et pakutav koolitus vastaks käesolevas direktiivis sätestatud standarditele;

| e) | tõendama, et käesolevas direktiivis sätestatud standarditele vastava koolituse läbiviimiseks on olemas piisavad rahalised vahendid ning et vastavalt pakutava koolituse laadile on olemas piisav kindlustuskate. |
| --- | --- |

e)

tõendama, et käesolevas direktiivis sätestatud standarditele vastava koolituse läbiviimiseks on olemas piisavad rahalised vahendid ning et vastavalt pakutava koolituse laadile on olemas piisav kindlustuskate.

| 2. | Sertifikaatides peab täpsustatama järgmiseid andmeid:






  a) | riigi järelevalveasutus, kes väljastab asjakohase sertifikaadi; |
| --- | --- | --- |

2.

Sertifikaatides peab täpsustatama järgmiseid andmeid:

a)

riigi järelevalveasutus, kes väljastab asjakohase sertifikaadi;

| b) | taotleja (nimi ja aadress); |
| --- | --- |

b)

taotleja (nimi ja aadress);

| c) | sertifitseeritavate teenuste laad; |
| --- | --- |

c)

sertifitseeritavate teenuste laad;

| d) | kinnitus seoses taotleja vastavusega punktis 1 määratletud nõutele; |
| --- | --- |

d)

kinnitus seoses taotleja vastavusega punktis 1 määratletud nõutele;

| e) | sertifikaadi väljastamise kuupäev ja kehtivusaeg. |
| --- | --- |

e)

sertifikaadi väljastamise kuupäev ja kehtivusaeg.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis oma ettepaneku vastu 12. juulil 2004.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 7.–10. märtsi 2005. aasta istungil.

Nõukogu võttis oma ühise seisukoha vastu 14. novembril 2005 kooskõlas asutamislepingu artikliga 251.

Töö käigus võttis nõukogu arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (1).

II.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Ühine seisukoht kajastab parlamendi, komisjoni ja nõukogu vahel toimunud mitteametlike kontaktide tulemusi. Kuigi ettepanek on ümber kujundatud, et muuta see loogilisemaks ja paremini loetavaks, sisaldab ühise seisukoha tekst endiselt kõiki komisjoni ettepaneku põhielemente.

Kokku on siiski lepitud teatud muudatuste osas, mis kajastavad kas parlamendi esimesel lugemisel tõstatatud probleeme (ühises seisukohas on ühel või teisel moel arvesse võetud 17 muudatust 21st esitatud muudatusettepanekust (2)) või nõukogu poolt tõstatatud küsimusi. Komisjoni ettepanekusse tehtud põhilised muudatused on järgmised.

1.   Reguleerimisala (artikli 1 lõiked 2 ja 3 ning artikli 4 lõige 1)

Kohandati direktiivi mõju tsiviillennuliiklusele juhtudel, mil lennujuhtimisteenust osutavad lennujuhid, kes põhiliselt tegelevad kaitseväe lennujuhtimisega, et viia lähenemisviis vastavusse ühtse taeva määrustega.

2.   Sotsiaalküsimused (põhjendused 9 ja 17)

Vastuseks Euroopa Parlamendi poolt tõstatatud probleemidele kasutatakse nimetatud põhjendusi selgitamaks, et direktiiv ei mõjuta olemasolevaid riigisiseseid sätteid lennujuhtide ja nende tööandjate vaheliste töösuhete kohta ning et edasiste rakendusmeetmete suhtes tuleb konsulteerida tööturu osapooltega Euroopa tasandil.

3.   Keelenõuded (artikkel 8)

Kuigi komisjoni ettepanekus sisalduv põhinõue keeleoskuse kutsetaseme (tase 4) kohta jäetakse alles (inglise keele osas ja ohutuse tagamise vajaduse korral kohaliku keele osas), võib ühise seisukoha kohaselt nõuda ka eksperttaset (tase 5), kui see on mõjuvatel ohutuse tagamisega seotud põhjustel vajalik.

4.   Vastastikuse tunnustamise parandamine (artikkel 15)

Vastastikuse tunnustamise põhimõtet kohaldatakse selgelt ja tingimusteta lennujuhilubade ning nendega seonduvate pädevuskannete, pädevusega seotud oskusmärgete, keeleoskusmärgete ja tervisetõendite puhul. Vaid geograafiliselt spetsiifilised üksuse oskusmärked, mille suhtes võib eritingimused kehtestada riiklik ametiasutus, jäävad väljapoole automaatselt tunnustatavat “ühenduse passi”. Lisaks on loaomanikul, kes töötab mõnes muus kui tema loa väljastanud liikmesriigis, õigus vahetada oma luba töökohariigis väljastatava loa vastu.

5.   Riigi järelevalveasutuste roll piiriülestel juhtudel (artikkel 14)

Ühises seisukohas selgitatakse, et vaid riiklikul ametiasutusel, kes väljastab (lennujuhi)lube, pädevuse kandeid ja pädevusega seotud oskusmärkeid, on õigus neid tühistada. Selle liikmesriigi, kus lennujuht töötab, riiklik ametiasutus vastutab siiski pädevuse kannete ja pädevusega seotud oskusmärgete kehtivuse säilitamise eest ning võib neid samuti ajutiselt pikendada.

6.   Üleminekukorra sätted kehtiva loa omanikele (artikkel 19)

Praegused loaomanikud on vabastatud lennujuhi elukutsele seatavatest vanuse, hariduse ja edukalt lõpetatud tunnustatud algkoolituse nõuetest.

7.   Vanuse alam- ja ülempiir (artiklid 5, 10 ja 15)

Vanuse alampiir (lennujuhiõpilase puhul) on 18 aastat, kuid teise liikmesriigi loaomanike tunnustamine on kohustuslik vaid juhul, kui loaomanik on 21-aastane või vanem. Liikmesriigile jäetakse õigus kehtestada vanuse ülempiir, kuid vaid eriliste üksuse oskusmärgete puhul.

8.   Täiendav ühtlustamine (I ja IV lisa)

Ühine seisukoht sisaldab mõnesid täiendavaid ühtlustamisi seoses lubade spetsifikatsiooniga (uus I lisa) ning nõudeid lennujuhtimiskoolitajatele (laiendatud IV lisa).

9.   Koolitusepakkujate majandusjuhtimise alaste ebavajalike sätete väljajätmine

Komisjoni ettepaneku artikli 11 sätteid koolitusepakkujate majandusjuhtimise kohta pidas liigseteks ja ebavajalikeks nii nõukogu kui ka parlament ning neid ei kajastata ühise seisukoha tekstis.

III.   JÄRELDUS

Ühises seisukohas käesoleva direktiivi kohta jäetakse alles kõik komisjoni ettepaneku põhielemendid, mida on kohandatud tasakaalustatud ja kohasel viisil, võttes arvesse nõukogu ja parlamendi poolt tõstatatud küsimusi. Ühine seisukoht on uue kaasotsustamismenetluse praktilist korda käsitleva ühisdeklaratsiooni (3) raames kaasatud kolme institutsiooni vaheliste kontaktide tulemus. Nõukogu on märkinud parlamendi transpordikomitee presidendi ettepanekut kõnealuste kontaktide raames, milles soovitatakse parlamendil kõnealune tekst teisel lugemisel ilma muudatusteta heaks kiita, mille järel võetakse direktiiv kooskõlas ühise seisukohaga vastu.

---

(1)  ELT C 234, 22.9.2005, lk 17. Nõukogu konsulteeris 22.9.2004 ka regioonide komiteega.

(2)  Arvesse ei ole võetud vaid muudatusi 11, 12, 19 ja 21. Muudatust 2 käsitletakse komisjoni avalduses, mis on tehtud ühise seisukoha vastuvõtmisel.

(3)  EÜT C 148, 28.5.1999, lk 1.

---