# Uradni list C 272/3. n

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 272 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 483. november 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 272

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 483. november 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Zaključena skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma med člani afriških, karibskih in pacifiških skupin držav na eni strani in Evropske skupnost ter njenih držav članic na drugi |
| 2005/C 272/1 | Zapisnik s seje v ponedeljek, 18. aprila 2005 | 1 |
| Uradna ustanovna seja


  Seja Skupne parlamentarne skupščine


  Sestava Skupne parlamentarne skupščine


  Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci


  Namestniki


  Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU/3748/rev. 2)


  Potrditev zapisnika z zadnje seje osmega zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 80, 1.4.2005)


  Sporočilo generalnega sekretarja ZN Kofija Annana Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU o razvojnih ciljih tisočletja


  Poročilo Maríe Elene Valenciano Martínez-Orozco in Donalda Ramotarja (Gvajana) o napredku pri zagotavljanju splošnega osnovnošolskega izobraževanja in enakosti spolov v državah AKP v okviru razvojnih ciljev tisočletja (RCT) v imenu Odbora za socialne zadeve in okolje


  Poročilo o dejavnostih ekonomskih in socialnih partnerjev


  Nujna tema 1: Razmere v Sudanu |
| 2005/C 272/2 | Zapisnik s seje v torek, 19. aprila 2005 | 4 |
| Namestniki


  Nujna tema 2: Razmere na območju Velikih jezer v Afriki


  Izjava g. de Souse (Angola) o izbruhu hemoragične mrzlice marburg v Angoli


  Izjava člana Komisije Louisa Michela, posebej odgovornega za razvoj in človekoljubno pomoč


  Čas za vprašanja Komisiji — Louis Michel


  Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na osmem zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Haagu


  Razprava s Komisijo — Louis Michel


  Izjava luksemburškega ministra za sodelovanje in človekoljubne zadeve ter predsedujočega Svetu Jeana-Louisa Schiltza


  Izjava ministra za zunanje zadeve Zelenortskih otokov in predsedujočega Svetu AKP Victorja Borgesa


  Čas za vprašanja Svetu


  Razprava s Svetom


  Poročilo komisarja Petra Mandelsona, posebej odgovornega za zunanjo trgovino, o napredku pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (brez resolucije)


  Čas za vprašanja Komisiji (nadaljevanje točke 5) — Peter Mandelson


  Razprava s Komisijo — Peter Mandelson |
| 2005/C 272/3 | Zapisnik s seje v sredo, 20. aprila 2005 | 7 |
| Namestniki


  Sprejetje zapisnika s seje v ponedeljek, 18. aprila 2005


  Poročilo Joséja Ribeira e Castra in g. Salomãoja (Mozambik) o obnovi po spopadih v državah AKP v imenu Odbora za politične zadeve


  Sporočilo sopredsednice


  Poročilo Thierryja Cornilleta in Davida Matonga (Zambija) o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun v imenu Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino


  Razprava o posledicah cunamija decembra 2004 za države AKP in prihodnjih ukrepih |
| 2005/C 272/4 | Zapisnik s seje v četrtek, 21. aprila 2005 | 8 |
| Namestniki


  Sprejetje zapisnika s seje v torek, 19. aprila, dopoldne in popoldne ter v sredo, 20. aprila, dopoldne


  Razprava o posledicah cunamija decembra 2004 za države AKP in prihodnjih ukrepih


  Razprava o razmerah v Togu


  Zbirna poročila o delavnicah


  Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori


  Glasovanje o nujnih predlogih resolucij


  Bamaška izjava o razvojnih ciljih tisočletja


  Razno


  Kraj in datum desetega zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU |
| Priloga I   Abecedni seznam članov skupne parlamentarne skupščine | 10 |
| Priloga II   Record of attendance at the session from 18 to 21 April in Bamako | 13 |
| Priloga III   Sprejete resolucije in izjava | 17 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Zaključena skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma med člani afriških, karibskih in pacifiških skupin držav na eni strani in Evropske skupnost ter njenih držav članic na drugi

2005/C 272/1

Zapisnik s seje v ponedeljek, 18. aprila 2005

1

Uradna ustanovna seja

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Namestniki

Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU/3748/rev. 2)

Potrditev zapisnika z zadnje seje osmega zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 80, 1.4.2005)

Sporočilo generalnega sekretarja ZN Kofija Annana Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU o razvojnih ciljih tisočletja

Poročilo Maríe Elene Valenciano Martínez-Orozco in Donalda Ramotarja (Gvajana) o napredku pri zagotavljanju splošnega osnovnošolskega izobraževanja in enakosti spolov v državah AKP v okviru razvojnih ciljev tisočletja (RCT) v imenu Odbora za socialne zadeve in okolje

Poročilo o dejavnostih ekonomskih in socialnih partnerjev

Nujna tema 1: Razmere v Sudanu

2005/C 272/2

Zapisnik s seje v torek, 19. aprila 2005

4

Namestniki

Nujna tema 2: Razmere na območju Velikih jezer v Afriki

Izjava g. de Souse (Angola) o izbruhu hemoragične mrzlice marburg v Angoli

Izjava člana Komisije Louisa Michela, posebej odgovornega za razvoj in človekoljubno pomoč

Čas za vprašanja Komisiji — Louis Michel

Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na osmem zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Haagu

Razprava s Komisijo — Louis Michel

Izjava luksemburškega ministra za sodelovanje in človekoljubne zadeve ter predsedujočega Svetu Jeana-Louisa Schiltza

Izjava ministra za zunanje zadeve Zelenortskih otokov in predsedujočega Svetu AKP Victorja Borgesa

Čas za vprašanja Svetu

Razprava s Svetom

Poročilo komisarja Petra Mandelsona, posebej odgovornega za zunanjo trgovino, o napredku pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (brez resolucije)

Čas za vprašanja Komisiji (nadaljevanje točke 5) — Peter Mandelson

Razprava s Komisijo — Peter Mandelson

2005/C 272/3

Zapisnik s seje v sredo, 20. aprila 2005

7

Namestniki

Sprejetje zapisnika s seje v ponedeljek, 18. aprila 2005

Poročilo Joséja Ribeira e Castra in g. Salomãoja (Mozambik) o obnovi po spopadih v državah AKP v imenu Odbora za politične zadeve

Sporočilo sopredsednice

Poročilo Thierryja Cornilleta in Davida Matonga (Zambija) o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun v imenu Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Razprava o posledicah cunamija decembra 2004 za države AKP in prihodnjih ukrepih

2005/C 272/4

Zapisnik s seje v četrtek, 21. aprila 2005

8

Namestniki

Sprejetje zapisnika s seje v torek, 19. aprila, dopoldne in popoldne ter v sredo, 20. aprila, dopoldne

Razprava o posledicah cunamija decembra 2004 za države AKP in prihodnjih ukrepih

Razprava o razmerah v Togu

Zbirna poročila o delavnicah

Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

Bamaška izjava o razvojnih ciljih tisočletja

Razno

Kraj in datum desetega zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU

Priloga I   Abecedni seznam članov skupne parlamentarne skupščine

10

Priloga II   Record of attendance at the session from 18 to 21 April in Bamako

13

Priloga III   Sprejete resolucije in izjava

17

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Zaključena skupna parlamentarna skupščina partnerskega sporazuma med člani afriških, karibskih in pacifiških skupin držav na eni strani in Evropske skupnost ter njenih držav članic na drugi

| 3.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 272/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 272/1

---

ZAPISNIK S SEJE V PONEDELJEK, 18. APRILA 2005

(2005/C 272/01)

(Seja se je začela ob 11.00)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili: glavni župan okrožja Bamako Moussa Badoulaye Traoré, predsednik nacionalne skupščine Malija Ibrahim Boubacar Kéita, sopredsednica Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU Sharon Hay Webster, sopredsednica Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU Glenys Kinnock in predsednik Republike Mali Amadou Toumani Touré, ki je razglasil deveto zasedanje za odprto.

(Seja je bila prekinjena ob 13.15 in se je nadaljevala ob 15.25)

PREDSEDUJOČA: Sharon HAY WEBSTER

Sopredsednica

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednica je pozdravila vse sodelujoče in jih obvestila, da je bila v petek, 15. aprila 2005, v Bamaku ustanovljena Posvetovalna skupščina AKP. Pomembni dogodek je sovpadal s 30-letnico ustanovitve skupine AKP.

1.   Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednica je sporočila, da bo seznam članov Skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovale oblasti držav AKP in predsednik Evropskega parlamenta, priložen zapisniku.

2.   Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Sopredsednica je dejala, da so oblasti držav AKP posredovale seznam predstavnikov, ki niso poslanci. V skladu s prvim odstavkom člena 17 Sporazuma o partnerstvu in členom 1 Poslovnika Skupne parlamentarne skupščine je predlagala, da se njihova imena zabeležijo in vključijo v prilogo k zapisniku.

Skupna parlamentarna skupščina se je s predlogom strinjala.

3.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: Mauro (namesto Daula), Schröder (namesto Langendriesa), van den Berg (namesto Bullmanna), Pistelli (namesto Buska), Morgantini (namesto Wurtza) in R. Czarnecki (namesto Kozlíka).

4.   Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU/3748/rev. 2)

Sopredsednica je sporočila naslednje roke:

| — | za predloge sprememb k predlogom resolucij, vključenih v poročila stalnih odborov: ponedeljek, 18. april, ob 18.00; |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k predlogom resolucij, vključenih v poročila stalnih odborov: ponedeljek, 18. april, ob 18.00;

| — | za predloge sprememb k sporazumnim predlogom resolucij, o katerih se bo glasovalo: torek, 19. april, ob 15.00; |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k sporazumnim predlogom resolucij, o katerih se bo glasovalo: torek, 19. april, ob 15.00;

| — | za vprašanja glede postopkov glasovanja: četrtek, 21. aprila 2005, ob 9.00 v pisni obliki. |
| --- | --- |

—

za vprašanja glede postopkov glasovanja: četrtek, 21. aprila 2005, ob 9.00 v pisni obliki.

Govorili so: De Sousa (Angola), Weldegiorgis (Eritreja), Gessesse (Etiopija), Martínez Martínez in Davies (Južna Afrika).

Osnutek dnevnega reda je bil sprejet v obliki, kot je navedena v zapisniku.

5.   Potrditev zapisnika z zadnje seje osmega zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 80, 1.4.2005)

Zapisnik je bil sprejet.

6.   Sporočilo generalnega sekretarja ZN Kofija Annana Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU o razvojnih ciljih tisočletja

Sopredsednica je Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU prebrala sporočilo Kofija Annana

7.   Poročilo Maríe Elene Valenciano Martínez-Orozco in Donalda Ramotarja (Gvajana) o napredku pri zagotavljanju splošnega osnovnošolskega izobraževanja in enakosti spolov v državah AKP v okviru razvojnih ciljev tisočletja (RCT) v imenu Odbora za socialne zadeve in okolje

Ga. Valenciano Martínez-Orozco je predstavila svoje poročilo. G. Polisi (Ruanda) je govoril v imenu soporočevalca Ramotarja (Gvajana).

Ga. Herfkens, izvršna koordinatorka akcije razvojni cilji tisočletja v programu ZN za razvoj, je poročala o napredku držav AKP pri doseganju ciljev tisočletja in izrazila upanje, da bo Evropska unija spoštovala časovni načrt. Pri tem je posebej opozorila na vlogo poslancev Evropskega parlamenta.

Govorili so: Straker (Sv. Vincenc in Grenadini), Martens, Safuneituuga (Samoa), Scheele, Faure (Sejšeli), Hall, Akpovi (Benin), Aubert, Metsing (Lesoto), Bowis, Davies (Južna Afrika), van den Berg, Osei-Prempeh (Gana), Klass, Ouaïdoung (Čad), Martínez Martínez, Sebetlela (Bocvana), Gröner, Bawa Bwari (Nigerija), Fernandes, Kamuntu (Uganda), Obiang Ndong (Gabon), Herfkens in Manservisi (Evropska komisija).

8.   Poročilo o dejavnostih ekonomskih in socialnih partnerjev

Govorili so: Vever in Florio (spremljevalni odbor AKP-EU).

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

9.   Nujna tema 1: Razmere v Sudanu

Govorili so: Hay Webster, Morgantini, Beda (Sudan), Schnellhardt, Dawaleh (Džibuti), Gomes, Gessesse (Etiopija), Pistelli, Weldegiorgis (Eritreja), Schluyter, Kamuntu (Uganda), Goudin, Bawa Bwari (Nigerija), Czarnecki, Bowis, Carlotti, Ouaïdoung (Čad), Hall, Gahler, van den Berg, Van Hecke, Schröder, Novak in Manservisi (za Komisijo).

(Seja se je končala ob 19.25)

---

PRILOGA ZAPISNIKA S SEJE V PONEDELJEK, 18. APRILA 2005

Akreditacija delegatov, ki niso poslanci

BARBADOS

Yvette GODDARD

Svetovalka, Veleposlaništvo Barbadosa, Bruselj

FIDŽI

Njegova ekscelenca Seremaia T. CAVUILATI

Veleposlanik Fidžija, Bruselj

HAITI

Jacques Nixon MYRTHIL

Začasni odpravnik poslov, Veleposlaništvo Haitija, Bruselj

SV KITTS IN NEVIS

Njegova ekscelenca Georg R.E. BULLEN

veleposlanik St Kittsa in Nevisa, Bruselj

SURINAM

Njegova ekscelenca Gerhard O. HIWAT

Veleposlanik Surinama, Bruselj

ZIMBABVE

Njegova ekscelenca Gift PUNUNGWE

Veleposlanik Zimbabveja, Bruselj

---

| 3.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 272/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 272/4

---

ZAPISNIK S SEJE V TOREK, 19. APRILA 2005

(2005/C 272/02)

(Seja se je začela ob 9.15)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

1.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: Mauro (namesto Daula), Schröder (namesto Langendriesa), van den Berg (namesto Bullmanna), Pistelli (namesto Buska), Morgantini (namesto Wurtza) in R. Czarnecki (namesto Kozlíka).

2.   Nujna tema 2: Razmere na območju Velikih jezer v Afriki

Sopredsednica je predlagala spremembo vrstnega reda, in sicer, da se razprava o nujni temi o območju Velikih jezer v Afriki uvrsti na začetek. Skupščina se je s predlogom strinjala.

PREDSEDUJOČA: Sharon HAY WEBSTER

Sopredsednica

Govorili so Berend, Dinyando (Namibija), van den Berg, Nahimana (Burundi), Whitehead, Bawa Bwari (Nigerija), Van Hecke, Osei-Prempeh (Gana), Aubert, Lutundula (Demokratična republika Kongo), Morillon, Bounkoulou (Republika Kongo), Valenciano Martínez-Orozco, Polisi (Ruanda) in Sjöstedt.

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

3.   Izjava g. de Souse (Angola) o izbruhu hemoragične mrzlice marburg v Angoli

G. de Sousa (Angola) je podal izjavo o izbruhu hemoragične mrzlice marburg v Angoli. Skupščina je sklenila, naj sopredsednici napišeta pismo angolskim oblastem in izrazita zaskrbljenost, sočutje in solidarnost Združene parlamentarne skupščine.

4.   Izjava člana Komisije Louisa Michela, posebej odgovornega za razvoj in človekoljubno pomoč

G. Michel je predstavil stališče Evropske komisije o razvojni politiki EU, še posebej o razvojnih ciljih tisočletja, financiranju razvoja, Cotonoujskem sporazumu in izjavi o razvojni politiki.

5.   Čas za vprašanja Komisiji — Louis Michel

G. Michel je pisno odgovoril na 18 vprašanj Komisiji, ki so spadala na njegovo področje.

G. Michel je odgovoril na dodatna vprašanja:

| — | na vprašanje št. 2 g. Bowisa o možnosti pandemije gripe; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 2 g. Bowisa o možnosti pandemije gripe;

| — | na vprašanje št. 3 g. Whiteheada o sirotah in ogroženih otrocih, ki živijo z virusom HIV in AIDS-om; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 3 g. Whiteheada o sirotah in ogroženih otrocih, ki živijo z virusom HIV in AIDS-om;

| — | na vprašanje št. 15 ge. Hall o REACH-u v deželah v razvoju; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 15 ge. Hall o REACH-u v deželah v razvoju;

| — | na vprašanje št. 9 g. Sjöstedta o političnem dialogu; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 9 g. Sjöstedta o političnem dialogu;

| — | na vprašanje št. 12 g. Van Heckeja o mirovnih sporazumih; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 12 g. Van Heckeja o mirovnih sporazumih;

| — | na vprašanje št. 10 g. Martínez Martíneza o podpisu Kube Cotonoujskega sporazuma; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 10 g. Martínez Martíneza o podpisu Kube Cotonoujskega sporazuma;

| — | na vprašanje št. 11 g. Bowisa namesto g. Deve o Charlesu Taylorju; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 11 g. Bowisa namesto g. Deve o Charlesu Taylorju;

| — | na vprašanje št. 13 g. Weldegiorgisa (Eritreja) na eritrejsko–etiopski meji; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 13 g. Weldegiorgisa (Eritreja) na eritrejsko–etiopski meji;

| — | na vprašanje št. 26 ge. Gomes o Sudanu; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 26 ge. Gomes o Sudanu;

| — | na vprašanje št. 20 ge. Hay Webster (Jamajka) o reformi ureditve EU za sladkor. |
| --- | --- |

—

na vprašanje št. 20 ge. Hay Webster (Jamajka) o reformi ureditve EU za sladkor.

6.   Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na osmem zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v Haagu

G. Michel je opozoril, da je Komisija pisno obravnavala resolucije, sprejete na osmem skupnem parlamentarnem zasedanju v Haagu. Sporočil je tudi, da bodo njegove službe po razpravi zagotovile dodatne pisne informacije, če bo potrebno. Sporočil je, da bo Komisija obvestila Skupno parlamentarno skupščino o nadaljnjem ukrepanju glede resolucij, ki bodo sprejete na 9. zasedanju.

7.   Razprava s Komisijo — Louis Michel

Govorili so Amadou Top (Gvineja), Akpovi (Benin), Bowis, Amon-Ago (Slonokoščena obala), Bawa Bwari (Nigerija), Martínez Martínez, Issoufou (Niger), Mannah (Liberija), François (Sveta Lucija), Joan i Mari, Bullen (Sv. Kitts in Nevis), Bereaux (Trinidad in Tobago), Reyes (Dominikanska republika), Morgantini, Weldegiorgis (Eritreja), Kaminski, Kamuntu (Uganda), Gahler, Zani, Metsing (Lesoto), Callanan, Sebetela (Bocvana), Davies (Južna Afrika), Gomes, Safuneituga (Samoa), Anggo (Papua Nova Gvineja), Mayer in Michel.

Sopredsednica je dala besedo opazovalcu Polancoju (Kuba) v skladu s členom 4(4) Poslovnika.

(Seja je bila prekinjena ob 13.05 in se je nadaljevala ob 15.11)

PREDSEDUJOČA: Sharon HAY WEBSTER

Sopredsednica

8.   Izjava luksemburškega ministra za sodelovanje in človekoljubne zadeve ter predsedujočega Svetu Jeana-Louisa Schiltza

G. Schiltz je podal izjavo v imenu Sveta EU.

9.   Izjava ministra za zunanje zadeve Zelenortskih otokov in predsedujočega Svetu AKP Victorja Borgesa

G. Borges je podal izjavo v imenu Sveta AKP.

10.   Čas za vprašanja Svetu

Na Svet ministrov AKP so bila naslovljena štiri vprašanja.

Victor Borges je odgovoril na spodnja vprašanja, pa tudi na dodatna vprašanja:

| | na vprašanje št. 1 g. Bowisa o strateških dokumentih držav in na dodatno vprašanje; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 1 g. Bowisa o strateških dokumentih držav in na dodatno vprašanje;

| | na vprašanje št. 2 ge. Carlotti o sprejetju dogovorov političnega dialoga: nadaljnje ukrepanje po resoluciji, ki jo je sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 2 ge. Carlotti o sprejetju dogovorov političnega dialoga: nadaljnje ukrepanje po resoluciji, ki jo je sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU;

| | na vprašanje št. 3 g. Daviesa (Južna Afrika) o morebitnih učinkih uvajanja REACH-a in na dodatno vprašanje; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 3 g. Daviesa (Južna Afrika) o morebitnih učinkih uvajanja REACH-a in na dodatno vprašanje;

| | avtorja vprašanja št. 14 ni bilo na seji. |
| --- | --- |

avtorja vprašanja št. 14 ni bilo na seji.

| | Na Svet EU je bilo naslovljenih 14 vprašanj. |
| --- | --- |

Na Svet EU je bilo naslovljenih 14 vprašanj.

| | Jean-Louis Schiltz je odgovoril na spodnja vprašanja kot tudi na dodatna vprašanja: |
| --- | --- |

Jean-Louis Schiltz je odgovoril na spodnja vprašanja kot tudi na dodatna vprašanja:

| | na vprašanje št. 9 g. Daviesa (Južna Afrika) o razvojnih ciljih tisočletja in na dodatno vprašanje; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 9 g. Daviesa (Južna Afrika) o razvojnih ciljih tisočletja in na dodatno vprašanje;

| | na vprašanje št. 10 g. Agnoletta o odpisu dolgov državam v razvoju in na dodatno vprašanje; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 10 g. Agnoletta o odpisu dolgov državam v razvoju in na dodatno vprašanje;

| | na vprašanje št. 16 g. Whiteheada o omejevanju sredstev Evropskega razvojnega sklada in na dodatno vprašanje; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 16 g. Whiteheada o omejevanju sredstev Evropskega razvojnega sklada in na dodatno vprašanje;

| | na vprašanje št. 18 ge. Kinnock o alternativah sporazumom o gospodarskem partnerstvu (EPA) in na dodatno vprašanje; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 18 ge. Kinnock o alternativah sporazumom o gospodarskem partnerstvu (EPA) in na dodatno vprašanje;

| | na vprašanje št. 11 g. Sjöstedta o političnem dialogu in na dodatno vprašanje; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 11 g. Sjöstedta o političnem dialogu in na dodatno vprašanje;

| | na vprašanje št. 4 g. Weldegiorgisa (Eritreja) o miru, razvoju in Cotonouju ter na dodatno vprašanje; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 4 g. Weldegiorgisa (Eritreja) o miru, razvoju in Cotonouju ter na dodatno vprašanje;

| | na vprašanje št. 5 s Karibov o razvoju turizma AKP; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 5 s Karibov o razvoju turizma AKP;

| | na vprašanje št. 7 g. Van Heckeja o podpori združeni vojski Konga; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 7 g. Van Heckeja o podpori združeni vojski Konga;

| | na vprašanje št. 8 g. Martínez Martíneza o podpisu Kube Cotonoujskega sporazuma; |
| --- | --- |

na vprašanje št. 8 g. Martínez Martíneza o podpisu Kube Cotonoujskega sporazuma;

| | vprašanje št. 6 ge. Valenciano Martínez-Orozco o diskriminaciji novorojenčkov, rojenih po posilstvu v Darfurju; |
| --- | --- |

vprašanje št. 6 ge. Valenciano Martínez-Orozco o diskriminaciji novorojenčkov, rojenih po posilstvu v Darfurju;

| | na vprašanje št. 12 g. Faureja (Sejšeli) o pristopu k delu za razvoj, ki bi temeljil na človekovih pravicah: Mednarodni center za reševanje investicijskih sporov (ICSID), primer št. ARB/02/14 med skupino CDC PLC (Združeno kraljestvo) in Sejšeli. |
| --- | --- |

na vprašanje št. 12 g. Faureja (Sejšeli) o pristopu k delu za razvoj, ki bi temeljil na človekovih pravicah: Mednarodni center za reševanje investicijskih sporov (ICSID), primer št. ARB/02/14 med skupino CDC PLC (Združeno kraljestvo) in Sejšeli.

Avtorjevvprašanj 15, 17 in 13 ni bilo na seji.

Sopredsednica je sporočila izvolitev novega papeža, Benedikta XVI.

11.   Razprava s Svetom

Govorili so Lulling, Kamuntu (Uganda), Martínez Martínez, Sebetela (Bocvana), Borges, Oumarou (Niger), Akpovi (Benin), Borges in Schiltz.

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

12.   Poročilo komisarja Petra Mandelsona, posebej odgovornega za zunanjo trgovino, o napredku pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (brez resolucije)

G. Mandelson je podal svojo izjavo.

13.   Čas za vprašanja Komisiji (nadaljevanje točke 5) — Peter Mandelson

Peter Mandelson je odgovoril na dodatna vprašanja:

| — | na vprašanje št 14 g. Metsinga (Lesoto) o pravilih EBA glede izvora; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št 14 g. Metsinga (Lesoto) o pravilih EBA glede izvora;

| — | na vprašanje št 16 ge. Aubert o ukrepih za liberalizacijo v sporazumih o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št 16 ge. Aubert o ukrepih za liberalizacijo v sporazumih o gospodarskem partnerstvu;

| — | na vprašanje št 18 g. van den Berga namesto ge. Dobolyi o singapurskih vprašanjih; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št 18 g. van den Berga namesto ge. Dobolyi o singapurskih vprašanjih;

| — | na vprašanje št 19 g. van den Berga namesto g. Bullmanna o odprtju trgov AKP; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št 19 g. van den Berga namesto g. Bullmanna o odprtju trgov AKP;

| — | na vprašanje št 21 g. Cavuilatija (Fidži) namesto g. Nabuka o sladkorju; |
| --- | --- |

—

na vprašanje št 21 g. Cavuilatija (Fidži) namesto g. Nabuka o sladkorju;

| — | na vprašanje št 24 g. Agnoletta o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS). |
| --- | --- |

—

na vprašanje št 24 g. Agnoletta o sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (TRIPS).

14.   Razprava s Komisijo — Peter Mandelson

Govorili so Davies (Južna Afrika), Mporogomyi (Tanzanija), Dombrovskis, Bereaux (Trinidad in Tobago), Goddard (Barbados), van den Berg, Hay Webster (sopredsednica, Jamajka), Weldegiorgis (Eritreja), Metsing (Lesoto), Schlyter, Kamuntu (Uganda), Dinyando (Namibija), Sebetela (Bocvana), Wieland, McAvan, Nyassa (Kamerun), Faure (Sejšeli), Agnoletto in Mandelson.

G. Wieland je izrazil nezadovoljstvo nad dodelitvijo časa v različnih razpravah zasedanja.

(Seja se je končala ob 19.18)

Sharon HAY WEBSTER in

Glenys KINNOCK

sopredsednici

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

| 3.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 272/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 272/7

---

ZAPISNIK S SEJE V SREDO, 20. APRILA 2005

(2005/C 272/03)

(Seja se je začela ob 9.07)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

1.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: van den Berg (namesto Bullmanna), Czarnecki (namesto Kozlíka), Fava (namesto Rosatija), Mauro (namesto Daula), Morgantini (namesto Wurtza), Pistelli (namesto Buska) in Schröder (namesto Langendriesa).

2.   Sprejetje zapisnika s seje v ponedeljek, 18. aprila 2005

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Poročilo Joséja Ribeira e Castra in g. Salomãoja (Mozambik) o obnovi po spopadih v državah AKP v imenu Odbora za politične zadeve

Soporočevalca Salomão (Mozambik) in Ribeiro e Castro sta predstavila svoje poročilo.

Govorili so: Dinyando (Namibija), Gahler, Jöns, Bawa Bwari (Nigerija), Van Hecke, Anggo (Papua Nova Gvineja), Bowis, Punungwe (Zimbabve), Gomes, Weldegiorgis (Eritreja), Morillon, Osei-Prempeh (Gana), Goudin, Novak, Alma Oumarou (Niger), Grabowska, Coye (Jamajka), Schröder, Kamuntu (Uganda), Beda (Sudan), Sanga (Solomonovi otoki), Joan i Marí in Manservisi (Evropska komisija).

Govoril je tudi predsedujoči Svetu AKP Victor Borges (Zelenortski otoki).

PREDSEDUJOČA: Sharon HAY WEBSTER

Sopredsednica

4.   Sporočilo sopredsednice

Sopredsednica je sporočila, da bo razprava o posledicah cunamija decembra 2004 v državah AKP in prihodnjih ukrepih, ki je bila prvotno predvidena za 21. april dopoldne, obravnavana po točki pet.

5.   Poročilo Thierryja Cornilleta in Davida Matonga (Zambija) o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun v imenu Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino

G. Cornillet je predstavil svoje poročilo. G. Chulumanda (Zambija) je govoril v imenu odhajajočega soporočevalca g. Matonge.

Govorili so: Wieland, Weldegiorgis (Eritreja), Mitchell, Metsing (Lesoto), Ribeiro e Castro, Coye (Jamajka), van den Berg, Kamuntu (Uganda), Schlyter, Obiang Ndong (Gabon), Sjöstedt, Ouaïdoung (Čad), Dinyando (Namibija), Akpovi (Benin) in Manservisi (Evropska komisija).

Govoril je tudi predsedujoči Svetu AKP Victor Borges (Zelenortski otoki ).

Soporočevalec Cornillet je zaključil razpravo.

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

6.   Razprava o posledicah cunamija decembra 2004 za države AKP in prihodnjih ukrepih

Sopredsednica je predstavila temo in obvestila člane, da po razpravi ne bo resolucije.

Govorili so: Cavuilati (Fidži), Bowis, Nyassa (Kamerun), Scheele, Anggo (Papua Nova Gvineja), Paya (Mauritius), Schlyter, Reyes Aglon (Dominikanska republika) in Manservisi (Evropska komisija).

(Seja se je končala ob 12.37)

Sharon HAY WEBSTER in

Glenys KINNOCK

sopredsednici

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

| 3.11.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 272/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.11.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 272/8

---

ZAPISNIK S SEJE V ČETRTEK, 21. APRILA 2005

(2005/C 272/04)

(Seja se je začela ob 9.22)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

1.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: van den Berg (namesto Bullmanna), Czarnecki (namesto Kozlíka), Fava (namesto Rosatija), Mauro (namesto Daula), Schröder (namesto Langendriesa) in García-Margallo y Marfil (namesto Lópeza-Istúriza Whita).

2.   Sprejetje zapisnika s seje v torek, 19. aprila, dopoldne in popoldne ter v sredo, 20. aprila, dopoldne

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Razprava o posledicah cunamija decembra 2004 za države AKP in prihodnjih ukrepih

Sopredsednici bosta naslovili pismo na bruseljske ambasadorje držav, ki so jih prizadeli cunamiji, in jim izrazili sočutje Skupne parlamentarne skupščine ter njeno nadaljnje zanimanje za njihove razmere.

4.   Razprava o razmerah v Togu

Govorili so Kpade (Togo), Gessesse (Etiopija), Akpovi (Benin), Gahler, Bounkoulou (Kongo), Keita (Mali), Carlotti, Beda (Sudan), Kembukusua (Demokratična republika Kongo), Nyassa (Kamerun), Aubert, Diallo (opazovalec, Parlament ECOWAS) in Malin (Evropska komisija).

Sopredsednica je člane opomnila, da se razprava ne bo zaključila z resolucijo.

5.   Zbirna poročila o delavnicah

| — | G. Dombrovskis o pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu v zahodni Afriki, na Karibih in Pacifiku. |
| --- | --- |

—

G. Dombrovskis o pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu v zahodni Afriki, na Karibih in Pacifiku.

| — | G. Bamba (Mali) o dezertifikaciji in ohranitvi reke Niger. |
| --- | --- |

—

G. Bamba (Mali) o dezertifikaciji in ohranitvi reke Niger.

| — | G. Diko (Mali) o bombažnem sektorju v Maliju. |
| --- | --- |

—

G. Diko (Mali) o bombažnem sektorju v Maliju.

PREDSEDUJOČA: Sharon HAY WEBSTER

Sopredsednica

6.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

| — | Poročilo o napredku pri zagotavljanju splošnega osnovnošolskega izobraževanja in enakosti spolov v državah AKP v okviru razvojnih ciljev tisočletja (AKP-EU 3752) — Odbor za socialne zadeve in okolje. Soporočevalca: María Elena Valenciano Martínez-Orozco in Donald Ramotar (Gvajana)
  Predlogi sprememb 1-6, 9, 10, 12 in 13 so bili sprejeti. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Poročilo o napredku pri zagotavljanju splošnega osnovnošolskega izobraževanja in enakosti spolov v državah AKP v okviru razvojnih ciljev tisočletja (AKP-EU 3752) — Odbor za socialne zadeve in okolje. Soporočevalca: María Elena Valenciano Martínez-Orozco in Donald Ramotar (Gvajana)

Predlogi sprememb 1-6, 9, 10, 12 in 13 so bili sprejeti. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Poročilo o obnovi po spopadih v državah AKP (AKP-EU 3754) — Odbor za politične zadeve. Soporočevalca: José Ribeiro e Castro in Tomaz Salomão (Mozambik)
  Predlogi sprememb 1-13, 14 (z ustnim predlogom spremembe) in 15 so bili sprejeti. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Poročilo o obnovi po spopadih v državah AKP (AKP-EU 3754) — Odbor za politične zadeve. Soporočevalca: José Ribeiro e Castro in Tomaz Salomão (Mozambik)

Predlogi sprememb 1-13, 14 (z ustnim predlogom spremembe) in 15 so bili sprejeti. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Poročilo o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun (AKP-EU 3686) — Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Predlog spremembe 1 in 2 (z ustnim predlogom spremembe) sta bila sprejeta. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Poročilo o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun (AKP-EU 3686) — Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Predlog spremembe 1 in 2 (z ustnim predlogom spremembe) sta bila sprejeta. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

7.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Nujni predlog za resolucijo o razmerah v Sudanu (AKP-EU 3777)
  Predlog spremembe 5 je bil sprejet. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nujni predlog za resolucijo o razmerah v Sudanu (AKP-EU 3777)

Predlog spremembe 5 je bil sprejet. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Nujni predlog za resolucijo o razmerah na območju Velikih jezer v Afriki (AKP-EU 3778)
  Predlogi sprememb 1-3 in 5-7 so bili sprejeti. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Nujni predlog za resolucijo o razmerah na območju Velikih jezer v Afriki (AKP-EU 3778)

Predlogi sprememb 1-3 in 5-7 so bili sprejeti. Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

8.   Bamaška izjava o razvojnih ciljih tisočletja

Izjava je bila sprejeta s ploskanjem.

9.   Razno

Sopredsednica je izrekla posebno zahvalo Assaridu Imbarcaouaneju za odlično organizacijo zasedanja Skupne parlamentarne skupščine v Maliju.

10.   Kraj in datum desetega zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU

Deseto zasedanje bo od 18. do 24 novembra 2005. Kraj bo določen kasneje.

Sopredsednica je sporočila datume za leto 2006, ki jih je potrebno potrditi:

| — | seje odborov in predsedstva: v tednu okrog 23. januarja |
| --- | --- |

—

seje odborov in predsedstva: v tednu okrog 23. januarja

| — | plenarno zasedanje: v tednu okrog 19. junija |
| --- | --- |

—

plenarno zasedanje: v tednu okrog 19. junija

| — | seje odborov in predsedstva: v tednu okrog 11. septembra |
| --- | --- |

—

seje odborov in predsedstva: v tednu okrog 11. septembra

| — | plenarno zasedanje: v tednu okrog 20. novembra |
| --- | --- |

—

plenarno zasedanje: v tednu okrog 20. novembra

Vrstni red plenarnih zasedanj bo obrnjen, prvo plenarno zasedanje v letu se bo odvijalo v EU, drugo plenarno zasedanje pa v državi AKP.

(Seja se je končala ob 11.40)

Sharon HAY WEBSTER in

Glenys KINNOCK

sopredsednici

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP: | Predstavniki EP: |
| --- | --- |
| HAY WEBSTER (JAMAJKA), sopredsednica | KINNOCK, sopredsednica |
| BARBADOS, podpredsednik/-ca | GAHLER, podpredsednik |
| KONGO, podpredsednik/-ca | MANTOVANI, podpredsednik |
| DŽIBUTI, podpredsednik/-ca | VERGES, podpredsednik |
| FIDŽI, podpredsednik/-ca | CARLOTTI, podpredsednica |
| GABON, podpredsednik/-ca | MITCHELL, podpredsednik |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE, podpredsednik/-ca | JOAN I MARÍ, podpredsednik |
| SIERRA LEONE, podpredsednik/-ca | LULLING, podpredsednica |
| SALOMONOVI OTOKI, podpredsednik/-ca | KAMIŃSKI, podpredsednik |
| JUŽNA AFRIKA, podpredsednik/-ca | CORNILLET, podpredsednik |
| SVAZI, podpredsednik/-ca | MARTÍNEZ MARTÍNEZ, podpredsednik |
| TOGO, podpredsednik/-ca | BOWIS, podpredsednik |
| UGANDA, podpredsednik/-ca | GOUDIN, podpredsednica |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMI | ARIF |
| BELIZE | AUBERT |
| BENIN | AYLWARD |
| BOCVANA | BEREND |
| BURKINA FASO | BULLMANN |
| BURUNDI | BUSK |
| KAMERUN | CALLANAN |
| ZELENORTSKI OTOKI | COELHO |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | DAUL |
| ČAD | DEVA |
| KOMORI | DILLEN |
| KONGO (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA) | DOBOLYI |
| COOKOVI OTOKI | DOMBROVSKIS |
| SLONOKOŠČENA OBALA | EK |
| DOMINIKA | FERNANDES |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | FERREIRA |
| EKVATORIALNA GVINEJA | GOMES |
| ERITREJA | GRABOWSKA |
| ETIOPIJA | GRÖNER |
| GAMBIJA | HALL |
| GANA | HAUG |
| GRENADA | HERRANZ GARCÍA |
| GVINEJA | JÖNS |
| GVINEJA BISSAU | JONCKHEER |
| GVAJANA | KACZMAREK |
| HAITI | KORHOLA |
| KENIJA | KOZLÍK |
| KIRIBATI | KUŁAKOWSKI |
| LESOTO | LANGENDRIES |
| LIBERIJA | LEHIDEUX |
| MADAGASKAR | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALAVI | LOUIS |
| MALI | McAVAN |
| MARSHALLOVI OTOKI (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA) | MARTENS |
| MAVRETANIJA | MAYER |
| MAURITIUS | MORILLON |
| MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE) | NOVAK |
| MOZAMBIK | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAMIBIJA | POLFER |
| NAURU (REPUBLIKA) | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGER | ROITHOVÁ |
| NIGERIJA | ROSATI |
| NIUE | SARTORI |
| PALAU | SCHEELE |
| PAPUA NOVA GVINEJA | SCHLYTER |
| RUANDA | SCHNELLHARDT |
| SAINT KITTS IN NEVIS | SCHWAB |
| SVETA LUCIJA | SJÖSTEDT |
| SAMOA | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SAO TOME IN PRINCIPE | SPERONI |
| SENEGAL | STURDY |
| SEJŠELI | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SOMALIJA | VAN HECKE |
| SUDAN | VAN LANCKER |
| SURINAM | de VILLIERS |
| TANZANIJA | WHITEHEAD |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD IN TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | WURTZ |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |
| ZAMBIJA | ZANI |
| ZIMBABVE | ZĪLE |

Predstavniki AKP:

Predstavniki EP:

HAY WEBSTER (JAMAJKA), sopredsednica

KINNOCK, sopredsednica

BARBADOS, podpredsednik/-ca

GAHLER, podpredsednik

KONGO, podpredsednik/-ca

MANTOVANI, podpredsednik

DŽIBUTI, podpredsednik/-ca

VERGES, podpredsednik

FIDŽI, podpredsednik/-ca

CARLOTTI, podpredsednica

GABON, podpredsednik/-ca

MITCHELL, podpredsednik

SAINT VINCENT IN GRENADINE, podpredsednik/-ca

JOAN I MARÍ, podpredsednik

SIERRA LEONE, podpredsednik/-ca

LULLING, podpredsednica

SALOMONOVI OTOKI, podpredsednik/-ca

KAMIŃSKI, podpredsednik

JUŽNA AFRIKA, podpredsednik/-ca

CORNILLET, podpredsednik

SVAZI, podpredsednik/-ca

MARTÍNEZ MARTÍNEZ, podpredsednik

TOGO, podpredsednik/-ca

BOWIS, podpredsednik

UGANDA, podpredsednik/-ca

GOUDIN, podpredsednica

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGVA IN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMI

ARIF

BELIZE

AUBERT

BENIN

AYLWARD

BOCVANA

BEREND

BURKINA FASO

BULLMANN

BURUNDI

BUSK

KAMERUN

CALLANAN

ZELENORTSKI OTOKI

COELHO

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

DAUL

ČAD

DEVA

KOMORI

DILLEN

KONGO (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA)

DOBOLYI

COOKOVI OTOKI

DOMBROVSKIS

SLONOKOŠČENA OBALA

EK

DOMINIKA

FERNANDES

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

FERREIRA

EKVATORIALNA GVINEJA

GOMES

ERITREJA

GRABOWSKA

ETIOPIJA

GRÖNER

GAMBIJA

HALL

GANA

HAUG

GRENADA

HERRANZ GARCÍA

GVINEJA

JÖNS

GVINEJA BISSAU

JONCKHEER

GVAJANA

KACZMAREK

HAITI

KORHOLA

KENIJA

KOZLÍK

KIRIBATI

KUŁAKOWSKI

LESOTO

LANGENDRIES

LIBERIJA

LEHIDEUX

MADAGASKAR

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALAVI

LOUIS

MALI

McAVAN

MARSHALLOVI OTOKI (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA)

MARTENS

MAVRETANIJA

MAYER

MAURITIUS

MORILLON

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

NOVAK

MOZAMBIK

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAMIBIJA

POLFER

NAURU (REPUBLIKA)

RIBEIRO E CASTRO

NIGER

ROITHOVÁ

NIGERIJA

ROSATI

NIUE

SARTORI

PALAU

SCHEELE

PAPUA NOVA GVINEJA

SCHLYTER

RUANDA

SCHNELLHARDT

SAINT KITTS IN NEVIS

SCHWAB

SVETA LUCIJA

SJÖSTEDT

SAMOA

SORNOSA MARTÍNEZ

SAO TOME IN PRINCIPE

SPERONI

SENEGAL

STURDY

SEJŠELI

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SOMALIJA

VAN HECKE

SUDAN

VAN LANCKER

SURINAM

de VILLIERS

TANZANIJA

WHITEHEAD

TONGA

WIELAND

TRINIDAD IN TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

WURTZ

VANUATU

ZÁBORSKÁ

ZAMBIJA

ZANI

ZIMBABVE

ZĪLE

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani AKP: | Evropski člani: |
| --- | --- |
| NABUKA (FIDŽI), sopredsednik | CALLANAN, sopredsednik |
| NAHIMANA (BURUNDI), podpredsednik | JÖNS, podpredsednica |
| LUTUNDULA (KONGO), podpredsednik | POLFER, podpredsednica |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZE | DILLEN |
| BENIN | DOBOLYI |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | GAHLER |
| COOKOVI OTOKI | GOMES |
| DŽIBUTI | GRABOWSKA |
| EKVATORIALNA GVINEJA | GRÖNER |
| GRENADA | HERRANZ GARCÍA |
| GVINEJA | JONCKHEER |
| GVAJANA | KACZMAREK |
| LIBERIJA | KAMINSKI |
| MAVRETANIJA | LANGENDRIES |
| NAMIBIJA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NIGERIJA | LOUIS |
| NIUE | MANTOVANI |
| PAPUA NOVA GVINEJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE | MORILLON |
| SUDAN | RIBEIRO E CASTRO |
| SURINAM | SARTORI |
| TOGO | VAN HECKE |
| TUVALU | WIELAND |
| UGANDA | WURTZ |
| ZIMBABVE | ZANI |

Člani AKP:

Evropski člani:

NABUKA (FIDŽI), sopredsednik

CALLANAN, sopredsednik

NAHIMANA (BURUNDI), podpredsednik

JÖNS, podpredsednica

LUTUNDULA (KONGO), podpredsednik

POLFER, podpredsednica

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZE

DILLEN

BENIN

DOBOLYI

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

GAHLER

COOKOVI OTOKI

GOMES

DŽIBUTI

GRABOWSKA

EKVATORIALNA GVINEJA

GRÖNER

GRENADA

HERRANZ GARCÍA

GVINEJA

JONCKHEER

GVAJANA

KACZMAREK

LIBERIJA

KAMINSKI

MAVRETANIJA

LANGENDRIES

NAMIBIJA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NIGERIJA

LOUIS

NIUE

MANTOVANI

PAPUA NOVA GVINEJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT VINCENT IN GRENADINE

MORILLON

SUDAN

RIBEIRO E CASTRO

SURINAM

SARTORI

TOGO

VAN HECKE

TUVALU

WIELAND

UGANDA

WURTZ

ZIMBABVE

ZANI

ODBOR ZA EKONOMSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani AKP: | Evropski člani: |
| --- | --- |
| LEKOBA (KONGO), sopredsednik | SCHYLTER, sopredsednik |
| NIANGADO (MALI), podpredsednik | ..............., podpredsenik/ca |
| HAY-WEBSTER (JAMAJKA), podpredsednica | DOMBROVSKIS, podpredsednik |
| BOCVANA | AGNOLETTO |
| KAMERUN | BEREND |
| KONGO (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA) | BULLMANN |
| SLONOKOŠČENA OBALA | BUSK |
| DOMINIKA | CORNILLET |
| ERITREJA | DAUL |
| ETIOPIJA | DEVA |
| GABON | FERREIRA |
| GANA | JOAN I MARI |
| KENIJA | KINNOCK |
| MAURITIUS | KOZLÍK |
| MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE) | LEHIDEUX |
| PALAU | LULLING |
| SVETA LUCIJA | MAYER |
| SAMOA | McAVAN |
| SENEGAL | MITCHELL |
| SIERRA LEONE | PLEGUEZUELOS |
| JUŽNA AFRIKA | ROSATI |
| SVAZI | SPERONI |
| TANZANIJA | STURDY |
| TONGA | VAN LANCKER |
| TRINIDAD IN TOBAGO | de VILLIERS |
| ZAMBIJA | ZĪLE |

Člani AKP:

Evropski člani:

LEKOBA (KONGO), sopredsednik

SCHYLTER, sopredsednik

NIANGADO (MALI), podpredsednik

..............., podpredsenik/ca

HAY-WEBSTER (JAMAJKA), podpredsednica

DOMBROVSKIS, podpredsednik

BOCVANA

AGNOLETTO

KAMERUN

BEREND

KONGO (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA)

BULLMANN

SLONOKOŠČENA OBALA

BUSK

DOMINIKA

CORNILLET

ERITREJA

DAUL

ETIOPIJA

DEVA

GABON

FERREIRA

GANA

JOAN I MARI

KENIJA

KINNOCK

MAURITIUS

KOZLÍK

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

LEHIDEUX

PALAU

LULLING

SVETA LUCIJA

MAYER

SAMOA

McAVAN

SENEGAL

MITCHELL

SIERRA LEONE

PLEGUEZUELOS

JUŽNA AFRIKA

ROSATI

SVAZI

SPERONI

TANZANIJA

STURDY

TONGA

VAN LANCKER

TRINIDAD IN TOBAGO

de VILLIERS

ZAMBIJA

ZĪLE

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani AKP: | Evropski člani: |
| --- | --- |
| METSING (LESOTO), sopredsednik | SCHEELE, sopredsednica |
| POLISI (RUANDA), podpredsednik | NOVAK, podpredsednica |
| AROUNA (NIGER), podpredsednik | ARIF, podpredsednik |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMI | AUBERT |
| BARBADOS | AYLWARD |
| BURKINA FASO | BOWIS |
| ZELENORTSKI OTOKI | EK |
| ČAD | FERNANDES |
| KOMORI | GOUDIN |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | HALL |
| GAMBIJA | HAUG |
| GVINEJA BISSAU | KORHOLA |
| KIRIBATI | KUŁAKOWSKI |
| MADAGASKAR | MARTENS |
| MALAVI | ROITHOVA |
| MARSHALLOVI OTOKI (REPUBLIKA) | SCHNELLHARDT |
| MOZAMBIK | SCHWAB |
| NAURU | SJÖSTEDT |
| SAINT KITTS IN NEVIS | SORNOSA MARTINEZ |
| SAO TOME IN PRINCIPE | VALENCIANO MARTINEZ-OROZCO |
| SEJŠELI | VERGES |
| SALOMONOVI OTOKI | WHITEHEAD |
| SOMALIJA | WIJKMAN |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |

Člani AKP:

Evropski člani:

METSING (LESOTO), sopredsednik

SCHEELE, sopredsednica

POLISI (RUANDA), podpredsednik

NOVAK, podpredsednica

AROUNA (NIGER), podpredsednik

ARIF, podpredsednik

ANTIGVA IN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMI

AUBERT

BARBADOS

AYLWARD

BURKINA FASO

BOWIS

ZELENORTSKI OTOKI

EK

ČAD

FERNANDES

KOMORI

GOUDIN

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

HALL

GAMBIJA

HAUG

GVINEJA BISSAU

KORHOLA

KIRIBATI

KUŁAKOWSKI

MADAGASKAR

MARTENS

MALAVI

ROITHOVA

MARSHALLOVI OTOKI (REPUBLIKA)

SCHNELLHARDT

MOZAMBIK

SCHWAB

NAURU

SJÖSTEDT

SAINT KITTS IN NEVIS

SORNOSA MARTINEZ

SAO TOME IN PRINCIPE

VALENCIANO MARTINEZ-OROZCO

SEJŠELI

VERGES

SALOMONOVI OTOKI

WHITEHEAD

SOMALIJA

WIJKMAN

VANUATU

ZÁBORSKÁ

---

PRILOGA II

RECORD OF ATTENDANCE AT THE SESSION FROM 18 TO 21 APRIL IN BAMAKO

| HAY WEBSTER (Jamajka), sopredsednica | KINNOCK, sopredsednica |
| --- | --- |
| COSTA DALA (Angola) | |
| GODDARD (Barbados) (1) | AGNOLETTO |
| AKPOVI (Benin) | AUBERT (2)
   (3)
   (4) |
| SEBETELA (Bocvana) | BEREND |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BOWIS (podpredsednik) |
| NAHIMANA (Burundi) | CALLANAN |
| NYASSA (Kamerun) | CARLOTTI (podpredsednica) |
| GOUCHOULAGUE (Čad) | CORNILLET (podpredsednik) (4) |
| BOUNKOULOU (Kongo, Republika) | CZARNECKI (za: KOZLÍK) |
| LUTUNDULA (Kongo, Demokratična republika) | DILLEN |
| MARSTERS (Cookovi otoki) | DOMBROVSKIS |
| AMON-AGO (Slonokoščena obala) | FAVA (4)
   (5) (za: ROSATI) |
| POLANCO (Kuba) | FERNANDES (2) |
| DAWALEH (Džibuti) | FERREIRA (4) |
| RIVIERE (Dominika) | GAHLER (podpredsednik) |
| REYES AGLON (Dominikanska republika) | GARCÍA-MARGALLO y MARFIL (5) (za: LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE) |
| MBABELA (Ekvatorialna Gvineja) | GOMES (3)
   (5) |
| WELDEGIORGIS (Eritreja) | GOUDIN (podpredsednica) (2)
   (3)
   (4) |
| GESSESSE (Etiopija) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | GRÖNER (2)
   (3) |
| OBIANG NDONG (Gabon) | HALL (3) |
| KAH (Gambija) (1) | HAUG |
| OSEI-PREMPEH (Gana) | JOAN I MARÍ (podpredsednik) (2)
   (3)
   (4) |
| TOP (Gvineja) | JÖNS |
| MYRTHIL (Haiti) (1) | KACZMAREK |
| KAMOTHO (Kenija) | KAMIŃSKI (podpredsednik) |
| METSING (Lesoto) (1) | KLAß (za: SCHWAB) |
| MANNAH (Liberija) | KORHOLA (4)
   (5) |
| FANJAVA (Madagaskar) | LULLING (podpredsednica) (3)
   (4)
   (5) |
| MATOLA (Malavi) | MANTOVANI |
| IMBARCAOUANE (Mali) | MARTENS |
| GUELAYE (Mavretanija) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik) |
| PAYA (Mauritius) | MAURO (za: DAUL) |
| DINYANDO (Namibija) | McAVAN |
| ALMA (Niger) | MAYER |
| BAWA BWARI (Nigerija) | MITCHELL (podpredsednik) (2)
   (3)
   (4) |
| TAUFITU (Niue) | MORGANTINI (2)
   (3)
   (4) (za: WURTZ) |
| ANGGO (Papua Nova Gvineja) | MORILLON |
| POLISI (Ruanda) | NOVAK |
| BULLEN (Saint Kitts in Nevis) (1) | PISTELLI (2)
   (3) (za: BUSK) |
| FRANÇOIS (Sveta Lucija) | RIBEIRO E CASTRO |
| SAFUNEITUGA (Samoa) | ROITHOVÁ |
| FAURE (Sejšeli) | SCHEELE |
| CONTEH (Sierra Leone) | SCHLYTER |
| SANGA (Salomonovi otoki) | SCHNELLHARDT |
| DAVIES (Južna Afrika) | SCHRÖDER (za: LANGENDRIES) |
| BEDA (Sudan) | SJÖSTEDT (3)
   (4) |
| HIWAT (Surinam) (1) | SPERONI (4)
   (5) |
| DLAMINI (Svazi) | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO (2)
   (3) |
| MPOROGOMYI (Tanzanija) | VAN DEN BERG (za: BULLMANN) |
| KPADE (Togo) | VAN HECKE (2)
   (3)
   (4) |
| BEREAUX (Trinidad in Tobago) | VERGES (podpredsednik) |
| KAMUNTU (Uganda) | WHITEHEAD (2)
   (3)
   (4) |
| CHULUMANDA (Zambija) | WIELAND |
| PUNUNGWE (Zimbabve) (1) | ZANI |

HAY WEBSTER (Jamajka), sopredsednica

KINNOCK, sopredsednica

COSTA DALA (Angola)

GODDARD (Barbados) (1)

AGNOLETTO

AKPOVI (Benin)

AUBERT (2)
   (3)
   (4)

SEBETELA (Bocvana)

BEREND

TAPSOBA (Burkina Faso)

BOWIS (podpredsednik)

NAHIMANA (Burundi)

CALLANAN

NYASSA (Kamerun)

CARLOTTI (podpredsednica)

GOUCHOULAGUE (Čad)

CORNILLET (podpredsednik) (4)

BOUNKOULOU (Kongo, Republika)

CZARNECKI (za: KOZLÍK)

LUTUNDULA (Kongo, Demokratična republika)

DILLEN

MARSTERS (Cookovi otoki)

DOMBROVSKIS

AMON-AGO (Slonokoščena obala)

FAVA (4)
   (5) (za: ROSATI)

POLANCO (Kuba)

FERNANDES (2)

DAWALEH (Džibuti)

FERREIRA (4)

RIVIERE (Dominika)

GAHLER (podpredsednik)

REYES AGLON (Dominikanska republika)

GARCÍA-MARGALLO y MARFIL (5) (za: LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE)

MBABELA (Ekvatorialna Gvineja)

GOMES (3)
   (5)

WELDEGIORGIS (Eritreja)

GOUDIN (podpredsednica) (2)
   (3)
   (4)

GESSESSE (Etiopija)

GRABOWSKA

CAVUILATI (Fidži) (1)

GRÖNER (2)
   (3)

OBIANG NDONG (Gabon)

HALL (3)

KAH (Gambija) (1)

HAUG

OSEI-PREMPEH (Gana)

JOAN I MARÍ (podpredsednik) (2)
   (3)
   (4)

TOP (Gvineja)

JÖNS

MYRTHIL (Haiti) (1)

KACZMAREK

KAMOTHO (Kenija)

KAMIŃSKI (podpredsednik)

METSING (Lesoto) (1)

KLAß (za: SCHWAB)

MANNAH (Liberija)

KORHOLA (4)
   (5)

FANJAVA (Madagaskar)

LULLING (podpredsednica) (3)
   (4)
   (5)

MATOLA (Malavi)

MANTOVANI

IMBARCAOUANE (Mali)

MARTENS

GUELAYE (Mavretanija)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik)

PAYA (Mauritius)

MAURO (za: DAUL)

DINYANDO (Namibija)

McAVAN

ALMA (Niger)

MAYER

BAWA BWARI (Nigerija)

MITCHELL (podpredsednik) (2)
   (3)
   (4)

TAUFITU (Niue)

MORGANTINI (2)
   (3)
   (4) (za: WURTZ)

ANGGO (Papua Nova Gvineja)

MORILLON

POLISI (Ruanda)

NOVAK

BULLEN (Saint Kitts in Nevis) (1)

PISTELLI (2)
   (3) (za: BUSK)

FRANÇOIS (Sveta Lucija)

RIBEIRO E CASTRO

SAFUNEITUGA (Samoa)

ROITHOVÁ

FAURE (Sejšeli)

SCHEELE

CONTEH (Sierra Leone)

SCHLYTER

SANGA (Salomonovi otoki)

SCHNELLHARDT

DAVIES (Južna Afrika)

SCHRÖDER (za: LANGENDRIES)

BEDA (Sudan)

SJÖSTEDT (3)
   (4)

HIWAT (Surinam) (1)

SPERONI (4)
   (5)

DLAMINI (Svazi)

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO (2)
   (3)

MPOROGOMYI (Tanzanija)

VAN DEN BERG (za: BULLMANN)

KPADE (Togo)

VAN HECKE (2)
   (3)
   (4)

BEREAUX (Trinidad in Tobago)

VERGES (podpredsednik)

KAMUNTU (Uganda)

WHITEHEAD (2)
   (3)
   (4)

CHULUMANDA (Zambija)

WIELAND

PUNUNGWE (Zimbabve) (1)

ZANI

Opazovalca:

Kuba: POLANCO, OVIEDO

Prisotni še:

| BENIN
  AMOUSSOU
  HINVI | BOCVANA
  BATLHOKI
  MUKUNGU
  TAMPLIN | BURKINA FASO
  KERE
  LANKOANDE |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI
  NIYUHIRE | KAMERUN
  BAH
  DANATA
  MBAYA | ČAD
  DARBO
  OUÏADOUNG |
| KONGO (Republika)
  LEKOBA
  LOUEMBE
  NTSIETE
  NZAMBILA
  OBA APOUNOU
  OBAMBI
  NENGA
  MUTEBA | KONGO (Demokratična republika)
  MATADI NENGA
  MUTEBA | COOKOVI OTOKI
  McCLAY |
| SLONOKOŠČENA OBALA
  AMANI
  BAI SENAHAN
  GBAOU
  GOHI BI ZAH
  ZOUINGNAN | DŽIBUTI
  ANDRSAID | DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  DOMINGUEZ |
| EKVATORIALNA GVINEJA
  AFUGU ANGWE
  COUASSI MOYA
  EVUNA
  MBA BELA | ERITREJA
  TESFAY KELATI | ETIOPIJA
  ESHETU
  GEBRE-CHRISTOS
  KEBEDE |
| GANA
  AWIAGA
  BRANDFORD
  WUDU | GVINEJA
  DIALLO
  DIARSO
  TOLNO | KENIJA
  KAHENDE
  MUTHIGANI
  POGHISIO
  SIALAI |
| LESOTO
  MATLANYANE
  MOTSAMAI | MADAGASKAR
  BERIZIKY
  SOALAHY | MALAVI
  NAMISENGO |
| MALI
  BAH
  DIALLO
  FALL
  KEITA
  NIAGADOU
  SANGARE | MAVRETANIJA
  ELVIL
  OULD KHALIFA | MAURITIUS
  GUNESSEE |
| NAMIBIJA
  De WAAL
  PHILEMON | NIGER
  ABARRY
  BAKO
  CAZALICA
  ISSOUFOU | NIGERIJA
  GABASAWA
  LAWAL
  LAWAN
  OLU
  UGOKWE
  UMELO |
| RUANDA
  AYINKAMIYE
  NZAMWITAKUZE | SALOMONOVI OTOKI
  LENI | JUŽNA AFRIKA
  CONSTABLE
  HOLLANDER
  LABUSCHAGNE
  NHLENGETHWA
  SMITH |
| SUDAN
  BEDRI
  MALWIT | SVAZI
  ZEEMAN | TANZANIJA
  ZOKA |
| TOGO
  ESSO
  NYAWOUAME | ZAMBIJA
  CHILIMBOYI
  KAMANGA | ZIMBABVE
  CHINENERE
  MUDZIMBA |

BENIN

AMOUSSOU

HINVI

BOCVANA

BATLHOKI

MUKUNGU

TAMPLIN

BURKINA FASO

KERE

LANKOANDE

BURUNDI

NIYUHIRE

KAMERUN

BAH

DANATA

MBAYA

ČAD

DARBO

OUÏADOUNG

KONGO (Republika)

LEKOBA

LOUEMBE

NTSIETE

NZAMBILA

OBA APOUNOU

OBAMBI

NENGA

MUTEBA

KONGO (Demokratična republika)

MATADI NENGA

MUTEBA

COOKOVI OTOKI

McCLAY

SLONOKOŠČENA OBALA

AMANI

BAI SENAHAN

GBAOU

GOHI BI ZAH

ZOUINGNAN

DŽIBUTI

ANDRSAID

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

DOMINGUEZ

EKVATORIALNA GVINEJA

AFUGU ANGWE

COUASSI MOYA

EVUNA

MBA BELA

ERITREJA

TESFAY KELATI

ETIOPIJA

ESHETU

GEBRE-CHRISTOS

KEBEDE

GANA

AWIAGA

BRANDFORD

WUDU

GVINEJA

DIALLO

DIARSO

TOLNO

KENIJA

KAHENDE

MUTHIGANI

POGHISIO

SIALAI

LESOTO

MATLANYANE

MOTSAMAI

MADAGASKAR

BERIZIKY

SOALAHY

MALAVI

NAMISENGO

MALI

BAH

DIALLO

FALL

KEITA

NIAGADOU

SANGARE

MAVRETANIJA

ELVIL

OULD KHALIFA

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIBIJA

De WAAL

PHILEMON

NIGER

ABARRY

BAKO

CAZALICA

ISSOUFOU

NIGERIJA

GABASAWA

LAWAL

LAWAN

OLU

UGOKWE

UMELO

RUANDA

AYINKAMIYE

NZAMWITAKUZE

SALOMONOVI OTOKI

LENI

JUŽNA AFRIKA

CONSTABLE

HOLLANDER

LABUSCHAGNE

NHLENGETHWA

SMITH

SUDAN

BEDRI

MALWIT

SVAZI

ZEEMAN

TANZANIJA

ZOKA

TOGO

ESSO

NYAWOUAME

ZAMBIJA

CHILIMBOYI

KAMANGA

ZIMBABVE

CHINENERE

MUDZIMBA

SVET AKP-EU

| BORGES | minister za zunanje zadeve Zelenortskih otokov, predsedujoči Svetu AKP |
| --- | --- |
| SCHILTZ | minister za sodelovanje in človekoljubne zadeve Luxembourga, predsedujoči Svetu EU |

BORGES

minister za zunanje zadeve Zelenortskih otokov, predsedujoči Svetu AKP

SCHILTZ

minister za sodelovanje in človekoljubne zadeve Luxembourga, predsedujoči Svetu EU

ODBOR VELEPOSLANIKOV

| FERREIRA | predsedujoči (Zelenortski otoki) |
| --- | --- |

FERREIRA

predsedujoči (Zelenortski otoki)

EVROPSKA KOMISIJA

| MANDELSON | član Komisije s posebno odgovornostjo za zunanjo trgovino |
| --- | --- |
| MICHEL | član Komisije s posebno odgovornostjo za razvoj in človekoljubno pomoč |

MANDELSON

član Komisije s posebno odgovornostjo za zunanjo trgovino

MICHEL

član Komisije s posebno odgovornostjo za razvoj in človekoljubno pomoč

AKCIJA RAZVOJNIH CILJEV TISOČLETJA ZDRUŽENIH NARODOV ZA RAZVOJ

| HERFKENS | izvršna koordinatorka akcije |
| --- | --- |

HERFKENS

izvršna koordinatorka akcije

EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR EVROPSKIH SKUPNOSTI

AKOUETE

BEDOSSA

FLORIO

MAKEKA

TALL

VEVER

TEHNIČNI CENTER ZA SODELOVANJE NA PODROČJU KMETIJSTVA IN PODEŽELJA

BURGUET

ISOLINA BOTO

PARLAMENT ECOWAS

| DIALLO | predsednik |
| --- | --- |
| OLUWOLE | poslanec |

DIALLO

predsednik

OLUWOLE

poslanec

UEMOA

DUARTE BARROS

SECRETARIAT AKP

| KAPUTIN | generalni sosekretar |
| --- | --- |

KAPUTIN

generalni sosekretar

SECRETARIAT EU

| NICKEL | generalni sosekretar |
| --- | --- |

NICKEL

generalni sosekretar

---

(1)  Država, ki jo ne zastopa poslanec Parlamenta

(2)  Prisotni 18. aprila 2005

(3)  Prisotni 19. aprila 2005

(4)  Prisotni 20. aprila 2005

(5)  Prisotni 21. aprila 2005

---

PRILOGA III

SPREJETE RESOLUCIJE IN IZJAVA

| | Stran |
| --- | --- |
| — | o napredku pri zagotavljanju splošnega osnovnošolskega izobraževanja in enakosti spolov v državah AKP v okviru razvojnih ciljev tisočletja (RCT)(AKP-EU 3752/05/fin) |

Stran

—

o napredku pri zagotavljanju splošnega osnovnošolskega izobraževanja in enakosti spolov v državah AKP v okviru razvojnih ciljev tisočletja (RCT)(AKP-EU 3752/05/fin)

17

| — | o obnovi po spopadih v državah AKP(AKP-EU 3754/05/fin) |
| --- | --- |

—

o obnovi po spopadih v državah AKP(AKP-EU 3754/05/fin)

26

| — | o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun (ERS) (AKP-EU 3686/05/fin) |
| --- | --- |

—

o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun (ERS) (AKP-EU 3686/05/fin)

39

| — | o razmerah v Sudanu (AKP-EU 3777/05/fin) |
| --- | --- |

—

o razmerah v Sudanu (AKP-EU 3777/05/fin)

43

| — | o razmerah na območju Velikih jezer v Afriki (AKP-EU 3778/05/fin) |
| --- | --- |

—

o razmerah na območju Velikih jezer v Afriki (AKP-EU 3778/05/fin)

46

| — | Bamaška izjava o razvojnih ciljih tisočletja |
| --- | --- |

—

Bamaška izjava o razvojnih ciljih tisočletja

50

RESOLUCIJA (1)

o napredku pri zagotavljanju splošnega osnovnošolskega izobraževanja in enakosti spolov v državah AKP v okviru razvojnih ciljev tisočletja (RCT)

Skupna parlamentarna skupščina,

| — | na zasedanju v Bamaku (Mali) od 18. do 21. aprila 2005, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bamaku (Mali) od 18. do 21. aprila 2005,

| — | ob upoštevanju člena 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 25(1) Cotonoujskega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 25(1) Cotonoujskega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je sprejela Generalna skupščina ZN leta 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), ki jo je sprejela Generalna skupščina ZN leta 1979,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) št. 138 (1973) o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela (ILO) št. 138 (1973) o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah, sprejete in na voljo za podpis, ratifikacijo in pristop z resolucijo Generalne skupščine 44/25 z 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o otrokovih pravicah, sprejete in na voljo za podpis, ratifikacijo in pristop z resolucijo Generalne skupščine 44/25 z 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju Listine o pravicah in dobrobiti afriških otrok iz leta 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine o pravicah in dobrobiti afriških otrok iz leta 1990,

| — | ob upoštevanju Svetovne konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju v majhnih otoških državah v razvoju in Barbadoškega akcijskega načrta maja 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Svetovne konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju v majhnih otoških državah v razvoju in Barbadoškega akcijskega načrta maja 1994,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju v Kairu (ICPD) leta 1994 in Četrte svetovne konference o ženskah (FWCM) v Pekingu leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju v Kairu (ICPD) leta 1994 in Četrte svetovne konference o ženskah (FWCM) v Pekingu leta 1995,

| — | ob upoštevanju svetovnega vrha o otrocih v Jomtienu leta 1990, socialnega vrha ZN leta 1995 in svetovnega foruma o izobraževanju v Dakarju (Senegal) leta 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega vrha o otrocih v Jomtienu leta 1990, socialnega vrha ZN leta 1995 in svetovnega foruma o izobraževanju v Dakarju (Senegal) leta 2000,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja, ki so jo sprejeli svetovni voditelji na vrhu tisočletja leta 2000 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja, ki so jo sprejeli svetovni voditelji na vrhu tisočletja leta 2000 (2),

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije Komisije in Sveta o razvojni politiki z 10. novembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije Komisije in Sveta o razvojni politiki z 10. novembra 2000,

| — | ob upoštevanju posebnega zasedanja Generalne skupščine ZN o otrocih v New Yorku leta 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega zasedanja Generalne skupščine ZN o otrocih v New Yorku leta 2001,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o osnovnošolskem izobraževanju v državah v razvoju, sprejete 6. septembra 2001, v zvezi s posebnim zasedanjem Generalne skupščine ZN o otrocih septembra 2001 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o osnovnošolskem izobraževanju v državah v razvoju, sprejete 6. septembra 2001, v zvezi s posebnim zasedanjem Generalne skupščine ZN o otrocih septembra 2001 (3),

| — | ob upoštevanju mednarodne konference o financiranju razvoja v Monterreyu marca leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference o financiranju razvoja v Monterreyu marca leta 2002,

| — | ob upoštevanju poročila EP o osnovnošolskem izobraževanju v državah v razvoju v zvezi s posebnim zasedanjem Generalne skupščine ZN o otrocih septembra 2001 (A5-0278/2001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EP o osnovnošolskem izobraževanju v državah v razvoju v zvezi s posebnim zasedanjem Generalne skupščine ZN o otrocih septembra 2001 (A5-0278/2001),

| — | ob upoštevanju svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu septembra leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu septembra leta 2002,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o izobraževanju in usposabljanju v okviru zmanjševanja revščine v državah v razvoju (KOM(2002) 116 — C5-0333/2002 (4)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o izobraževanju in usposabljanju v okviru zmanjševanja revščine v državah v razvoju (KOM(2002) 116 — C5-0333/2002 (4)),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta o pomoči izobraževanju s 30. maja 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta o pomoči izobraževanju s 30. maja 2002,

| — | ob upoštevanju poročila EP o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izobraževanju in usposabljanju v okviru zmanjševanja revščine v deželah v razvoju (A5-0126/2003), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EP o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izobraževanju in usposabljanju v okviru zmanjševanja revščine v deželah v razvoju (A5-0126/2003),

| — | ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj (UNDP) iz leta 2003 „Razvojni cilji tisočletja: napredek, preobrat in izzivi“ ter poročil o človekovem razvoju iz leta 2003 in 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj (UNDP) iz leta 2003 „Razvojni cilji tisočletja: napredek, preobrat in izzivi“ ter poročil o človekovem razvoju iz leta 2003 in 2004,

| — | ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine o pravicah otrok in zlasti otrok vojakov (AKP-EU 3587/03/fin), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine o pravicah otrok in zlasti otrok vojakov (AKP-EU 3587/03/fin),

| — | ob upoštevanju letnega poročila za leto 2004 o razvojni politiki in zunanji pomoči ES iz oktobra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila za leto 2004 o razvojni politiki in zunanji pomoči ES iz oktobra 2004,

| — | ob upoštevanju Poročila o svetovnem spremljanju za leto 2004 — Politike in dejavnosti za doseganje razvojnih ciljev tisočletja ter z njimi povezanih rezultatov (marec 2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila o svetovnem spremljanju za leto 2004 — Politike in dejavnosti za doseganje razvojnih ciljev tisočletja ter z njimi povezanih rezultatov (marec 2004),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 806(2004) Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju enakosti spolov pri razvojnem sodelovanju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 806(2004) Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju enakosti spolov pri razvojnem sodelovanju (5),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN s 27. avgusta 2004, kako ZN izvajajo Deklaracijo tisočletja ZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN s 27. avgusta 2004, kako ZN izvajajo Deklaracijo tisočletja ZN,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz novembra 2004 o razvojnih ciljih tisočletja v letih 2000–2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz novembra 2004 o razvojnih ciljih tisočletja v letih 2000–2004,

| — | ob upoštevanju poročil UNICEF-a o položaju otrok na svetu (2004 in 2005), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil UNICEF-a o položaju otrok na svetu (2004 in 2005),

| — | ob upoštevanju treh poročil Sklada ZN za demografsko dejavnost (UNFPA): Položaj svetovnega prebivalstva 2004 — desetletnica kairskega konsenza: Prebivalstvo, reproduktivno zdravje in svetovna prizadevanja za izkoreninjenje revščine; Mednarodna konferenca o prebivalstvu in razvoju, Kairo, od 5. do 13. septembra 1994; in Vlaganje v ljudi — mednarodna konferenca o prebivalstvu in razvoju — 1994/2004 (desetletnica ICPD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju treh poročil Sklada ZN za demografsko dejavnost (UNFPA): Položaj svetovnega prebivalstva 2004 — desetletnica kairskega konsenza: Prebivalstvo, reproduktivno zdravje in svetovna prizadevanja za izkoreninjenje revščine; Mednarodna konferenca o prebivalstvu in razvoju, Kairo, od 5. do 13. septembra 1994; in Vlaganje v ljudi — mednarodna konferenca o prebivalstvu in razvoju — 1994/2004 (desetletnica ICPD),

| — | ob upoštevanju Deklaracije z Mauritiusa januarja 2005, še posebej določb o ranljivosti in posebnosti majhnih otoških držav v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije z Mauritiusa januarja 2005, še posebej določb o ranljivosti in posebnosti majhnih otoških držav v razvoju,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU 3752/fin), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP-EU 3752/fin),

| A. | ker člen 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in načelo 7 Deklaracije o pravicah otrok ocenjujeta izobraževanje kot temeljno človekovo pravico in ker je kot taka splošna in nedeljiva pravica, ki ne dovoljuje nobene oblike diskriminacije zaradi spola, invalidnosti, etnične ali rasne pripadnosti, vere ali kulture; |
| --- | --- |

A.

ker člen 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah in načelo 7 Deklaracije o pravicah otrok ocenjujeta izobraževanje kot temeljno človekovo pravico in ker je kot taka splošna in nedeljiva pravica, ki ne dovoljuje nobene oblike diskriminacije zaradi spola, invalidnosti, etnične ali rasne pripadnosti, vere ali kulture;

| B. | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja, ki so jo sprejeli svetovni voditelji na vrhu tisočletja leta 2000, ki vzpostavlja vrsto jasnih in merljivih razvojnih ciljev z določenimi roki; |
| --- | --- |

B.

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja, ki so jo sprejeli svetovni voditelji na vrhu tisočletja leta 2000, ki vzpostavlja vrsto jasnih in merljivih razvojnih ciljev z določenimi roki;

| C. | ker vključujejo razvojni cilji tisočletja, ki izhajajo iz Deklaracije tisočletja, kot cilj št. 2 splošno osnovnošolsko izobraževanje in določajo, da je treba zagotoviti, da bodo lahko do leta 2015 vsi otroci končali osnovno izobraževanje; |
| --- | --- |

C.

ker vključujejo razvojni cilji tisočletja, ki izhajajo iz Deklaracije tisočletja, kot cilj št. 2 splošno osnovnošolsko izobraževanje in določajo, da je treba zagotoviti, da bodo lahko do leta 2015 vsi otroci končali osnovno izobraževanje;

| D. | ker vključujejo razvojni cilji tisočletja (cilj št. 3), priloženi Deklaraciji tisočletja, spodbujanje enakosti spolov in neodvisnosti žensk ter določajo, da je treba v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju po možnosti do leta 2005 ukiniti neenakost spolov ter na vseh ravneh izobraževanja do konca leta 2015; |
| --- | --- |

D.

ker vključujejo razvojni cilji tisočletja (cilj št. 3), priloženi Deklaraciji tisočletja, spodbujanje enakosti spolov in neodvisnosti žensk ter določajo, da je treba v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju po možnosti do leta 2005 ukiniti neenakost spolov ter na vseh ravneh izobraževanja do konca leta 2015;

| E. | ker člen 10 Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) določa, da morajo države podpisnice sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo diskriminacije žensk, da bi imele na področju izobraževanja zagotovljene enake pravice kot moški; |
| --- | --- |

E.

ker člen 10 Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) določa, da morajo države podpisnice sprejeti ustrezne ukrepe za odpravo diskriminacije žensk, da bi imele na področju izobraževanja zagotovljene enake pravice kot moški;

| F. | ker je Listina o pravicah in dobrobiti afriških otrok iz leta 1990 zavezala vse države k popolni uresničitvi pravice do izobraževanja s posebnim poudarkom na brezplačnem in obveznem osnovnošolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

F.

ker je Listina o pravicah in dobrobiti afriških otrok iz leta 1990 zavezala vse države k popolni uresničitvi pravice do izobraževanja s posebnim poudarkom na brezplačnem in obveznem osnovnošolskem izobraževanju;

| G. | ker Pekinška deklaracija in izhodišča za ukrepanje (1995) poudarjajo potrebo po spodbujanju trajnostnega razvoja, ki se osredotoča na ljudi, vključno s trajnostnim gospodarskim razvojem na podlagi osnovnošolskega izobraževanja, izobraževanja za življenje, pismenosti in usposabljanja ter družinske zdravstvene nege za deklice in ženske; |
| --- | --- |

G.

ker Pekinška deklaracija in izhodišča za ukrepanje (1995) poudarjajo potrebo po spodbujanju trajnostnega razvoja, ki se osredotoča na ljudi, vključno s trajnostnim gospodarskim razvojem na podlagi osnovnošolskega izobraževanja, izobraževanja za življenje, pismenosti in usposabljanja ter družinske zdravstvene nege za deklice in ženske;

| H. | ker sta Evropski parlament in Svet v svoji Uredbi 806/2004 (21. april 2004), prosila za financiranje posebnih ukrepov, povezanih z dostopnostjo virov in storitev za ženske, zlasti na področjih izobraževanja in usposabljanja, zdravstva, gospodarskih in socialnih dejavnosti, zaposlovanja in infrastrukture ter udeležbe v vseh postopkih političnega odločanja; |
| --- | --- |

H.

ker sta Evropski parlament in Svet v svoji Uredbi 806/2004 (21. april 2004), prosila za financiranje posebnih ukrepov, povezanih z dostopnostjo virov in storitev za ženske, zlasti na področjih izobraževanja in usposabljanja, zdravstva, gospodarskih in socialnih dejavnosti, zaposlovanja in infrastrukture ter udeležbe v vseh postopkih političnega odločanja;

| I. | ker je Mednarodna konferenca ZN o prebivalstvu in razvoju (ICPD) v Kairu (od 5. do 13. septembra 1994) sprejela deklaracijo o tem, da je izobrazba eno od najpomembnejših sredstev za povečevanje moči žensk z znanjem, veščinami in samozavestjo, ki so nepogrešljivi pri sodelovanju v razvojnem procesu; |
| --- | --- |

I.

ker je Mednarodna konferenca ZN o prebivalstvu in razvoju (ICPD) v Kairu (od 5. do 13. septembra 1994) sprejela deklaracijo o tem, da je izobrazba eno od najpomembnejših sredstev za povečevanje moči žensk z znanjem, veščinami in samozavestjo, ki so nepogrešljivi pri sodelovanju v razvojnem procesu;

| J. | ker so vprašanja o dostopnosti izobraževanja, zdravstvenih storitev, hrane, pitne vode in zaposlitve tesno povezana in ker je treba delovati v smeri številnih vidikov človeškega razvoja, da bi dosegli cilje tisočletja na področju splošnega osnovnošolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

J.

ker so vprašanja o dostopnosti izobraževanja, zdravstvenih storitev, hrane, pitne vode in zaposlitve tesno povezana in ker je treba delovati v smeri številnih vidikov človeškega razvoja, da bi dosegli cilje tisočletja na področju splošnega osnovnošolskega izobraževanja;

| K. | ker konvencija Mednarodne organizacije dela (ILO) št. 138 (1973) o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja določa, da dovoljena starost za sklenitev delovnega razmerja „ne sme biti nižja od starosti ob končanju obveznega šolanja in vsekakor ne sme biti nižja od 15 let“; |
| --- | --- |

K.

ker konvencija Mednarodne organizacije dela (ILO) št. 138 (1973) o minimalni starosti za sklenitev delovnega razmerja določa, da dovoljena starost za sklenitev delovnega razmerja „ne sme biti nižja od starosti ob končanju obveznega šolanja in vsekakor ne sme biti nižja od 15 let“;

| L. | ker je razvoj svetovnega izobraževanja ena od najučinkovitejših strategij za rešitev iz objema revščine, ki so na voljo; ker je ključni element trajnostnega človekovega razvoja in prizadevanj, da bi do leta 2015 dosegli na mednarodni ravni zastavljene cilje v zvezi s človekovim razvojem; |
| --- | --- |

L.

ker je razvoj svetovnega izobraževanja ena od najučinkovitejših strategij za rešitev iz objema revščine, ki so na voljo; ker je ključni element trajnostnega človekovega razvoja in prizadevanj, da bi do leta 2015 dosegli na mednarodni ravni zastavljene cilje v zvezi s človekovim razvojem;

| M. | ker skupna deklaracija Komisije in Sveta iz novembra 2000 potrjuje potrebo po svetovni zavezanosti splošnemu osnovnošolskemu izobraževanju in opredeljuje izobrazbo kot prednostno razvojno nalogo; |
| --- | --- |

M.

ker skupna deklaracija Komisije in Sveta iz novembra 2000 potrjuje potrebo po svetovni zavezanosti splošnemu osnovnošolskemu izobraževanju in opredeljuje izobrazbo kot prednostno razvojno nalogo;

| N. | ker se 121 milijonov otrok ni nikoli izobraževalo, 65 milijonov od njih so deklice in pri deklicah je stopnja osipa večja; |
| --- | --- |

N.

ker se 121 milijonov otrok ni nikoli izobraževalo, 65 milijonov od njih so deklice in pri deklicah je stopnja osipa večja;

| O. | ker veliko prizadetosti ni očitnih, kakor so govorne in učne težave ter fizične, genetske (prirojene), zaznavne in čustvene motnje; ker so otroci tudi žrtve okužbe z virusom HIV ali aidsom in drugih izčrpavajočih bolezni; |
| --- | --- |

O.

ker veliko prizadetosti ni očitnih, kakor so govorne in učne težave ter fizične, genetske (prirojene), zaznavne in čustvene motnje; ker so otroci tudi žrtve okužbe z virusom HIV ali aidsom in drugih izčrpavajočih bolezni;

| P. | ker večini najbolj zadolženih držav v razvoju, ki so v programih strukturnega prilagajanja, primanjkuje nujnega prostora za proračunsko manevriranje, potrebno za povečanje socialnih izdatkov; |
| --- | --- |

P.

ker večini najbolj zadolženih držav v razvoju, ki so v programih strukturnega prilagajanja, primanjkuje nujnega prostora za proračunsko manevriranje, potrebno za povečanje socialnih izdatkov;

| Q. | ker sta izobraževanje in usposabljanje bistvenega pomena za deklice in ženske v boju proti revščini in boleznim in tako dopolnjujeta politično zavezanost mednarodne skupnosti, da bo povečala sredstva za izobraževanje in usposabljanje na podlagi ukrepov razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

Q.

ker sta izobraževanje in usposabljanje bistvenega pomena za deklice in ženske v boju proti revščini in boleznim in tako dopolnjujeta politično zavezanost mednarodne skupnosti, da bo povečala sredstva za izobraževanje in usposabljanje na podlagi ukrepov razvojnega sodelovanja;

| R. | ker so prizadevanja na področju izobraževanja močno onemogočena zaradi epidemije virusa HIV in aidsa, zaradi katere naj bi v naslednjih petih letih v najbolj prizadetih državah umrlo predvidoma 10 % osnovnošolskih učiteljic in učiteljev; ker naj bi po predvidevanjih več kot 20 % otrok, ki so primerne starosti za šolo, zaradi aidsa izgubilo starše; |
| --- | --- |

R.

ker so prizadevanja na področju izobraževanja močno onemogočena zaradi epidemije virusa HIV in aidsa, zaradi katere naj bi v naslednjih petih letih v najbolj prizadetih državah umrlo predvidoma 10 % osnovnošolskih učiteljic in učiteljev; ker naj bi po predvidevanjih več kot 20 % otrok, ki so primerne starosti za šolo, zaradi aidsa izgubilo starše;

| S. | ker ima 40 milijonov otrok na svetu, ki ne obiskujejo šole, kakšno obliko invalidnosti, ker v državah v razvoju obiskuje šolo manj kot 5 odstotkov invalidnih otrok in samo 5 odstotkov teh otrok zaključi osnovnošolsko izobraževanje; ker so invalidne deklice in ženske celo bolj diskriminirane kot dečki in moški v šoli, ko poizkušajo najti službo; |
| --- | --- |

S.

ker ima 40 milijonov otrok na svetu, ki ne obiskujejo šole, kakšno obliko invalidnosti, ker v državah v razvoju obiskuje šolo manj kot 5 odstotkov invalidnih otrok in samo 5 odstotkov teh otrok zaključi osnovnošolsko izobraževanje; ker so invalidne deklice in ženske celo bolj diskriminirane kot dečki in moški v šoli, ko poizkušajo najti službo;

| T. | ker so izobraževanje o spolnem in reproduktivnem zdravju, dostopnost zdravstvenih storitev na področju reproduktivnega zdravja in podatki o tem najboljše jamstvo za preprečevanje širjenja virusa HIV in aidsa ter drugih spolno prenosljivih bolezni; |
| --- | --- |

T.

ker so izobraževanje o spolnem in reproduktivnem zdravju, dostopnost zdravstvenih storitev na področju reproduktivnega zdravja in podatki o tem najboljše jamstvo za preprečevanje širjenja virusa HIV in aidsa ter drugih spolno prenosljivih bolezni;

| U. | ker je v kulturni tradiciji mnogih držav v razvoju globoko ukoreninjen patriarhat, zaradi česar so ženske v družbenem redu v podrejenem položaju; |
| --- | --- |

U.

ker je v kulturni tradiciji mnogih držav v razvoju globoko ukoreninjen patriarhat, zaradi česar so ženske v družbenem redu v podrejenem položaju;

| V. | ker igrajo ženske ključno vlogo pri gospodarskem in družbenem razvoju; ker mora biti vlaganje v izobraževanje deklic in žensk sestavni del razvojnih načrtov in strategije za boj proti revščini v državah v razvoju; |
| --- | --- |

V.

ker igrajo ženske ključno vlogo pri gospodarskem in družbenem razvoju; ker mora biti vlaganje v izobraževanje deklic in žensk sestavni del razvojnih načrtov in strategije za boj proti revščini v državah v razvoju;

| W. | ker je veliko vlad zaradi svetovne ekonomske neenakosti in bremena zadolženosti brez potrebnih sredstev za zagotavljanje izobraževanja vsem otrokom in ker so programi strukturnega prilagajanja prisilili vlade k zmanjševanju sredstev za javni sektor, kar ima zlasti negativne posledice za deklice; |
| --- | --- |

W.

ker je veliko vlad zaradi svetovne ekonomske neenakosti in bremena zadolženosti brez potrebnih sredstev za zagotavljanje izobraževanja vsem otrokom in ker so programi strukturnega prilagajanja prisilili vlade k zmanjševanju sredstev za javni sektor, kar ima zlasti negativne posledice za deklice;

| X. | ker je zaradi omejenih zmožnosti držav v razvoju pomembno, da se zastavijo realni časovni razporedi za oblikovanje nacionalnih načrtov za udeležbo pri izobraževanju; |
| --- | --- |

X.

ker je zaradi omejenih zmožnosti držav v razvoju pomembno, da se zastavijo realni časovni razporedi za oblikovanje nacionalnih načrtov za udeležbo pri izobraževanju;

| Y. | ker otroško delo mnogim otrokom onemogoča šolanje; |
| --- | --- |

Y.

ker otroško delo mnogim otrokom onemogoča šolanje;

| Z. | ker mora biti osnovnošolsko izobraževanje kot temeljna pravica posameznika brezplačno in obvezno, posledično pa mora stroške izobraževanja kriti država; |
| --- | --- |

Z.

ker mora biti osnovnošolsko izobraževanje kot temeljna pravica posameznika brezplačno in obvezno, posledično pa mora stroške izobraževanja kriti država;

| AA. | ker nasilje proti deklicam v šoli ali na poti v šolo ali iz nje pomembno prispeva k nižji stopnji vpisa deklic v šolo in zaključka šolanja; |
| --- | --- |

AA.

ker nasilje proti deklicam v šoli ali na poti v šolo ali iz nje pomembno prispeva k nižji stopnji vpisa deklic v šolo in zaključka šolanja;

| AB. | ker pozdravlja pospešeno pobudo Izobrazba za vse in izjave Komisije o podpori tej pobudi; |
| --- | --- |

AB.

ker pozdravlja pospešeno pobudo Izobrazba za vse in izjave Komisije o podpori tej pobudi;

| AC. | ker so dosežki majhnih otoških držav v razvoju v AKP pri splošnem osnovnošolskem izobraževanju in enakosti spolov kljub njihovi ranljivosti, posebnosti in specifičnosti precejšnji; |
| --- | --- |

AC.

ker so dosežki majhnih otoških držav v razvoju v AKP pri splošnem osnovnošolskem izobraževanju in enakosti spolov kljub njihovi ranljivosti, posebnosti in specifičnosti precejšnji;

| AD. | ob obžalovanju neuspeha, ko po konferenci v Dakarju ni bil dosežen niti najmanjši napredek, in obžalovanju pomanjkanja zanimanja za usklajevanje mednarodnih prizadevanj za reševanje krize v izobraževanju; |
| --- | --- |

AD.

ob obžalovanju neuspeha, ko po konferenci v Dakarju ni bil dosežen niti najmanjši napredek, in obžalovanju pomanjkanja zanimanja za usklajevanje mednarodnih prizadevanj za reševanje krize v izobraževanju;

| AE: | ker so v letu 2003 sredstva Komisije za izobraževanje na splošno v državah, ki jih pokriva DAC, znašala do 6,24 % celotnega proračuna za sredstva, namenjena za razvojno pomoč (splošni proračun ES in Evropski razvojni sklad), sredstva za osnovnošolsko izobraževanje pa so znašala samo 2,4 %; |
| --- | --- |

AE:

ker so v letu 2003 sredstva Komisije za izobraževanje na splošno v državah, ki jih pokriva DAC, znašala do 6,24 % celotnega proračuna za sredstva, namenjena za razvojno pomoč (splošni proračun ES in Evropski razvojni sklad), sredstva za osnovnošolsko izobraževanje pa so znašala samo 2,4 %;

| AF. | ker proračun Komisije za osnovnošolsko izobraževanje ni usklajen z nacionalnimi ukrepi za sodelovanje z državami AKP: stanje, ki ga je treba ponovno oceniti; |
| --- | --- |

AF.

ker proračun Komisije za osnovnošolsko izobraževanje ni usklajen z nacionalnimi ukrepi za sodelovanje z državami AKP: stanje, ki ga je treba ponovno oceniti;

| AG. | ker izobraževanje za deklice še do danes ni bilo opredeljeno kot osrednje vprašanje v povezavi s financiranjem ustreznih predlogov v skladu z uredbo o spodbujanju enakosti spolov v razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

AG.

ker izobraževanje za deklice še do danes ni bilo opredeljeno kot osrednje vprašanje v povezavi s financiranjem ustreznih predlogov v skladu z uredbo o spodbujanju enakosti spolov v razvojnem sodelovanju;

| AH. | ker politične obveze mednarodne skupnosti, da bo pri ukrepih za razvojno sodelovanje povečala sredstva za izobraževanje in usposabljanje, vendarle niso pripomogle k občutnemu povečanju sredstev za izobraževalne programe; |
| --- | --- |

AH.

ker politične obveze mednarodne skupnosti, da bo pri ukrepih za razvojno sodelovanje povečala sredstva za izobraževanje in usposabljanje, vendarle niso pripomogle k občutnemu povečanju sredstev za izobraževalne programe;

| AI. | ker so voditelji najbolj razvitih držav, ki so se sestali v Davosu, in voditelji držav v razvoju, ki so se sestali v Porto Alegru, ponovno pozvali k delnemu ali popolnemu odpisu zunanjega dolga, zlasti najmanj razvitim državam; |
| --- | --- |

AI.

ker so voditelji najbolj razvitih držav, ki so se sestali v Davosu, in voditelji držav v razvoju, ki so se sestali v Porto Alegru, ponovno pozvali k delnemu ali popolnemu odpisu zunanjega dolga, zlasti najmanj razvitim državam;

| 1. | opozarja, da postavljajo cilji tisočletja, kot jih je sprejela mednarodna skupnost, za splošne cilje za leto 2015 splošno osnovnošolsko izobraževanje in spodbujanje enakosti spolov ter neodvisnosti žensk; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da postavljajo cilji tisočletja, kot jih je sprejela mednarodna skupnost, za splošne cilje za leto 2015 splošno osnovnošolsko izobraževanje in spodbujanje enakosti spolov ter neodvisnosti žensk;

| 2. | močno obžaluje, da velika večina držav v razvoju do leta 2005 ne bo dosegla cilja vzpostavitve enakosti med spoloma v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju; |
| --- | --- |

2.

močno obžaluje, da velika večina držav v razvoju do leta 2005 ne bo dosegla cilja vzpostavitve enakosti med spoloma v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju;

| 3. | verjame, da je za doseganje ciljev tisočletja sposobnost organov v državah v razvoju za financiranje osnovnih socialnih storitev odvisna delno od odprave dolgov ter od zmanjševanja proračuna, namenjenega za vojaške zadeve; |
| --- | --- |

3.

verjame, da je za doseganje ciljev tisočletja sposobnost organov v državah v razvoju za financiranje osnovnih socialnih storitev odvisna delno od odprave dolgov ter od zmanjševanja proračuna, namenjenega za vojaške zadeve;

| 4. | zaskrbljeno ugotavlja, da bo izjemno težko doseči cilj splošne osnovnošolske izobrazbe do leta 2015 glede na to, da 121 milijonov deklic in dečkov nima dostopa do nikakršnega izobraževanja; |
| --- | --- |

4.

zaskrbljeno ugotavlja, da bo izjemno težko doseči cilj splošne osnovnošolske izobrazbe do leta 2015 glede na to, da 121 milijonov deklic in dečkov nima dostopa do nikakršnega izobraževanja;

| 5. | izraža trdno prepričanje, da je izpolnitev ciljev tisočletja, zlasti ciljev št. 2 in 3, odvisna od nacionalnih vlad in mednarodnih darovalcev, ter jih odločno poziva, naj v ta namen združijo moči; |
| --- | --- |

5.

izraža trdno prepričanje, da je izpolnitev ciljev tisočletja, zlasti ciljev št. 2 in 3, odvisna od nacionalnih vlad in mednarodnih darovalcev, ter jih odločno poziva, naj v ta namen združijo moči;

| 6. | opozarja, da 65 milijonov deklic še vedno ne obiskuje šole, in poudarja nujnost, da začnejo vlade, humanitarne organizacije in mednarodne ustanove tudi dejansko ukrepati, da bodo spremenile njihov položaj; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da 65 milijonov deklic še vedno ne obiskuje šole, in poudarja nujnost, da začnejo vlade, humanitarne organizacije in mednarodne ustanove tudi dejansko ukrepati, da bodo spremenile njihov položaj;

| 7. | poziva k vsesplošnemu ocenjevanju vpliva trenutnih politik liberalizacije trgovine na revščino na splošno v državah AKP in zlasti na izobraževanje ter prosi, da se rezultati tega ocenjevanja uporabijo za izoblikovanje jasnih smernic razvojnega sodelovanja, še posebej pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

7.

poziva k vsesplošnemu ocenjevanju vpliva trenutnih politik liberalizacije trgovine na revščino na splošno v državah AKP in zlasti na izobraževanje ter prosi, da se rezultati tega ocenjevanja uporabijo za izoblikovanje jasnih smernic razvojnega sodelovanja, še posebej pri pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu;

| 8. | prosi, da se posveti posebna pozornost osnovnošolskemu izobraževanju deklic, in sicer z oblikovanjem večsektorske politike za izobraževanje deklic, saj deklice naletijo na več ovir in preprek kot dečki (zaradi kulturnih dejavnikov, kot so zgodnja poroka, diskriminacija, vloga v družbi in družini itd.) pri vpisu, obiskovanju in zaključevanju šole; |
| --- | --- |

8.

prosi, da se posveti posebna pozornost osnovnošolskemu izobraževanju deklic, in sicer z oblikovanjem večsektorske politike za izobraževanje deklic, saj deklice naletijo na več ovir in preprek kot dečki (zaradi kulturnih dejavnikov, kot so zgodnja poroka, diskriminacija, vloga v družbi in družini itd.) pri vpisu, obiskovanju in zaključevanju šole;

| 9. | meni, da je vlaganje v izobraževanje deklic najučinkovitejša razvojna strategija saj si izobražena dekleta ustvarijo manjše in bolj zdrave družine, kar vodi k večji donosnosti in zmanjševanju revščine; |
| --- | --- |

9.

meni, da je vlaganje v izobraževanje deklic najučinkovitejša razvojna strategija saj si izobražena dekleta ustvarijo manjše in bolj zdrave družine, kar vodi k večji donosnosti in zmanjševanju revščine;

| 10. | poudarja pomen izobraževanja deklic in žensk za izboljšanje zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter z zaščito pred spolno prenosljivimi boleznimi, kot je HIV/aids, ter boleznimi, povezanimi z oskrbo z vodo in higienskimi pogoji, kot so tuberkuloza, malarija, kolera in driska; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen izobraževanja deklic in žensk za izboljšanje zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter z zaščito pred spolno prenosljivimi boleznimi, kot je HIV/aids, ter boleznimi, povezanimi z oskrbo z vodo in higienskimi pogoji, kot so tuberkuloza, malarija, kolera in driska;

| 11. | meni, da so informacije o sedanjih programih izobraževanja in usposabljanja ključni dejavnik za njihovo uspešno izvajanje, in poziva Komisijo, naj si resnično prizadeva zagotoviti, da bodo ženske in deklice primerno obveščene, ker jim izobrazba lahko pomaga zavarovati se pred kakršnim koli izkoriščanjem; |
| --- | --- |

11.

meni, da so informacije o sedanjih programih izobraževanja in usposabljanja ključni dejavnik za njihovo uspešno izvajanje, in poziva Komisijo, naj si resnično prizadeva zagotoviti, da bodo ženske in deklice primerno obveščene, ker jim izobrazba lahko pomaga zavarovati se pred kakršnim koli izkoriščanjem;

| 12. | zahteva nacionalno izobraževalno politiko, ki bo ustrezno financirana in bo tako omogočila vsem otrokom, posebno deklicam, da ostanejo v šoli in končajo obvezno šolanje in pri tem zagotovila, da ostanejo v šoli vse do dopolnitve minimalne starosti za vstop na trg dela, kot je zapisano v konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 138, ter ponudila rešitve za otroke, ki so prekinili šolanje; |
| --- | --- |

12.

zahteva nacionalno izobraževalno politiko, ki bo ustrezno financirana in bo tako omogočila vsem otrokom, posebno deklicam, da ostanejo v šoli in končajo obvezno šolanje in pri tem zagotovila, da ostanejo v šoli vse do dopolnitve minimalne starosti za vstop na trg dela, kot je zapisano v konvenciji Mednarodne organizacije dela št. 138, ter ponudila rešitve za otroke, ki so prekinili šolanje;

| 13. | poziva Komisijo, da vključi v strateške dokumente za države AKP posebne reference razvojnih ciljev tisočletja 2 in 3 ter potrebo po vključevanju deklic v osnovnošolsko izobraževanje; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, da vključi v strateške dokumente za države AKP posebne reference razvojnih ciljev tisočletja 2 in 3 ter potrebo po vključevanju deklic v osnovnošolsko izobraževanje;

| 14. | poziva države AKP, ki še ne uživajo ugodnosti pospešene pobude, da začnejo izvajati načrte Izobrazba za vse; |
| --- | --- |

14.

poziva države AKP, ki še ne uživajo ugodnosti pospešene pobude, da začnejo izvajati načrte Izobrazba za vse;

| 15. | poziva, naj bodo šole „deklicam prijazne“, bližje njihovim bivališčem in s primernim proračunom, da bi s tem rešili praktične težave, ki lahko posebej deklicam preprečijo obiskovanje šole, kot so slabe ceste, pomanjkanje prevoznih sredstev in sanitarij v šolskih prostorih, ob pomoči in udeležbi skupnosti, z gibljivim urnikom in po možnosti z učiteljicami in učnimi načrti, prilagojenimi življenju in okolju deklic; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj bodo šole „deklicam prijazne“, bližje njihovim bivališčem in s primernim proračunom, da bi s tem rešili praktične težave, ki lahko posebej deklicam preprečijo obiskovanje šole, kot so slabe ceste, pomanjkanje prevoznih sredstev in sanitarij v šolskih prostorih, ob pomoči in udeležbi skupnosti, z gibljivim urnikom in po možnosti z učiteljicami in učnimi načrti, prilagojenimi življenju in okolju deklic;

| 16. | poudarja potrebo po tem, da vse izobraževalne ustanove posredujejo demokratične vrednote za spodbujanje strpnosti, dejavnega državljanstva, družbene odgovornosti ter spoštovanja razlik med spoloma, etničnimi skupinami in verami in da spodbujajo sodelovanje učencev pri načrtovanju izobraževanja in načina dela v šolah; |
| --- | --- |

16.

poudarja potrebo po tem, da vse izobraževalne ustanove posredujejo demokratične vrednote za spodbujanje strpnosti, dejavnega državljanstva, družbene odgovornosti ter spoštovanja razlik med spoloma, etničnimi skupinami in verami in da spodbujajo sodelovanje učencev pri načrtovanju izobraževanja in načina dela v šolah;

| 17. | poudarja potrebo po zagotovitvi ustreznega usposabljanja za učitelje in učiteljice, da se bodo dejavno borili proti kakršni koli diskriminaciji na podlagi spola, etnične pripadnosti ali vere; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po zagotovitvi ustreznega usposabljanja za učitelje in učiteljice, da se bodo dejavno borili proti kakršni koli diskriminaciji na podlagi spola, etnične pripadnosti ali vere;

| 18. | poziva države AKP, da vključijo v svoje nacionalne izobraževalne strategije pobude za aktivno in številčnejše zaposlovanje učiteljic; opozarja na pozitiven vpliv učiteljic in ženskega osebja na preprečevanje nasilja nad učenkami v šolah; |
| --- | --- |

18.

poziva države AKP, da vključijo v svoje nacionalne izobraževalne strategije pobude za aktivno in številčnejše zaposlovanje učiteljic; opozarja na pozitiven vpliv učiteljic in ženskega osebja na preprečevanje nasilja nad učenkami v šolah;

| 19. | poziva vse vlade sveta, da brez zadržkov ratificirajo in uveljavljajo Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) ter njen neobvezni protokol; |
| --- | --- |

19.

poziva vse vlade sveta, da brez zadržkov ratificirajo in uveljavljajo Konvencijo o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) ter njen neobvezni protokol;

| 20. | poziva vlade AKP, naj javno priznajo, da je nasilje nad deklicami v šolah resna ovira za to, da bi deklice v večjem številu obiskovale šolo in za njihove učne dosežke; |
| --- | --- |

20.

poziva vlade AKP, naj javno priznajo, da je nasilje nad deklicami v šolah resna ovira za to, da bi deklice v večjem številu obiskovale šolo in za njihove učne dosežke;

| 21. | opozarja na potrebo po uvedbi sistemov pritožb v šolah in po zaposlovanju žensk za obravnavanje teh pritožb; |
| --- | --- |

21.

opozarja na potrebo po uvedbi sistemov pritožb v šolah in po zaposlovanju žensk za obravnavanje teh pritožb;

| 22. | ugotavlja, da zelo številčni razredi in grob način poučevanja odvračata deklice od obiskovanja šole; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da zelo številčni razredi in grob način poučevanja odvračata deklice od obiskovanja šole;

| 23. | poziva vlade AKP, naj sprejmejo in/ali izvajajo domačo zakonodajo za preprečevanje nasilja in diskriminacije proti deklicam v šolah in izven njih ter sistematično nadzorujejo pravilno izvajanje ob ustrezni mednarodni pomoči, kjer je potrebno; |
| --- | --- |

23.

poziva vlade AKP, naj sprejmejo in/ali izvajajo domačo zakonodajo za preprečevanje nasilja in diskriminacije proti deklicam v šolah in izven njih ter sistematično nadzorujejo pravilno izvajanje ob ustrezni mednarodni pomoči, kjer je potrebno;

| 24. | ponovno poudarja potrebo, da daje Evropska unija prednostno podporo državam, ki izvajajo izobraževalne strategije, ki vključujejo prosto in splošno osnovnošolsko izobraževanje, enakost spolov, široko dostopnost, visoko kakovost, decentralizacijo reform ter posebno pomoč najbolj ranljivim, vključno z najrevnejšimi, invalidnimi in sirotami; |
| --- | --- |

24.

ponovno poudarja potrebo, da daje Evropska unija prednostno podporo državam, ki izvajajo izobraževalne strategije, ki vključujejo prosto in splošno osnovnošolsko izobraževanje, enakost spolov, široko dostopnost, visoko kakovost, decentralizacijo reform ter posebno pomoč najbolj ranljivim, vključno z najrevnejšimi, invalidnimi in sirotami;

| 25. | močno poudarja, da mora biti osnovnošolsko izobraževanje kot temeljna pravica posameznika brezplačno, obvezno in zagotovljeno od države ter da mora zato vse vrste stroškov izobraževanja (vpis, menze, prevoz, uniforme in gradiva) kriti država; |
| --- | --- |

25.

močno poudarja, da mora biti osnovnošolsko izobraževanje kot temeljna pravica posameznika brezplačno, obvezno in zagotovljeno od države ter da mora zato vse vrste stroškov izobraževanja (vpis, menze, prevoz, uniforme in gradiva) kriti država;

| 26. | poziva mednarodno skupnost, posebej ustanove Bretton Woods in Evropsko unijo, naj priznajo, da je potrebno ponovno preučiti klasično metodo ocenjevanja malih otoških držav v razvoju, ki temelji samo na BDP na prebivalca, da bi upoštevali njihovo veliko ranljivost pri zagotavljanju razvojne pomoči, odpisu dolgov in trgovinskih olajšavah, še posebej potrebo po posebni in diferencirani obravnavi v Svetovni trgovinski organizaciji; |
| --- | --- |

26.

poziva mednarodno skupnost, posebej ustanove Bretton Woods in Evropsko unijo, naj priznajo, da je potrebno ponovno preučiti klasično metodo ocenjevanja malih otoških držav v razvoju, ki temelji samo na BDP na prebivalca, da bi upoštevali njihovo veliko ranljivost pri zagotavljanju razvojne pomoči, odpisu dolgov in trgovinskih olajšavah, še posebej potrebo po posebni in diferencirani obravnavi v Svetovni trgovinski organizaciji;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj dajo prednost finančni podpori za brezplačno splošno osnovnošolsko izobraževanje v državah, ki same trenutno ne zmorejo kriti stroškov izobraževanja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj dajo prednost finančni podpori za brezplačno splošno osnovnošolsko izobraževanje v državah, ki same trenutno ne zmorejo kriti stroškov izobraževanja;

| 28. | opozarja na vlogo, ki jo lahko imajo šolski obroki pri izboljševanju zdravja otrok in njihovih učnih sposobnosti; poziva vlade AKP, naj podprejo temu namenjene programe; |
| --- | --- |

28.

opozarja na vlogo, ki jo lahko imajo šolski obroki pri izboljševanju zdravja otrok in njihovih učnih sposobnosti; poziva vlade AKP, naj podprejo temu namenjene programe;

| 29. | poziva vlade AKP, naj razdelijo sredstva, namenjena za izobraževanje, pravično in pregledno, da bi zagotovile ravnotežje med podeželskimi in mestnimi šolami, zasebnimi in javnimi, konfesionalnimi in laičnimi ter da se pripravijo posebni programi za izobraževanje sirot zaradi aidsa in tistih, ki so osiroteli v nasilnih spopadih; ti programi naj združujejo osnovnošolsko izobraževanje in usposabljanje, prilagojeno njihovim posebnim potrebam; |
| --- | --- |

29.

poziva vlade AKP, naj razdelijo sredstva, namenjena za izobraževanje, pravično in pregledno, da bi zagotovile ravnotežje med podeželskimi in mestnimi šolami, zasebnimi in javnimi, konfesionalnimi in laičnimi ter da se pripravijo posebni programi za izobraževanje sirot zaradi aidsa in tistih, ki so osiroteli v nasilnih spopadih; ti programi naj združujejo osnovnošolsko izobraževanje in usposabljanje, prilagojeno njihovim posebnim potrebam;

| 30. | poziva vlade držav AKP, naj izpolnjujejo svoje obveznosti glede „Izobrazbe za vse“ v okviru Dakarskega akcijskega okvira, ki zagotavlja invalidnim osebam in njihovim družinam enak dostop do izobrazbe; |
| --- | --- |

30.

poziva vlade držav AKP, naj izpolnjujejo svoje obveznosti glede „Izobrazbe za vse“ v okviru Dakarskega akcijskega okvira, ki zagotavlja invalidnim osebam in njihovim družinam enak dostop do izobrazbe;

| 31. | poziva vlade držav članic EU in institucije EU, naj podprejo države AKP pri spodbujanju vključevanja invalidnih oseb v izobraževanje; |
| --- | --- |

31.

poziva vlade držav članic EU in institucije EU, naj podprejo države AKP pri spodbujanju vključevanja invalidnih oseb v izobraževanje;

| 32. | poziva institucije EU ter vlade držav AKP, naj izvajajo priporočila Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v njeni resoluciji o pravicah invalidnih in starejših oseb v državah AKP (AKP-EU 3313/01/končno); |
| --- | --- |

32.

poziva institucije EU ter vlade držav AKP, naj izvajajo priporočila Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU v njeni resoluciji o pravicah invalidnih in starejših oseb v državah AKP (AKP-EU 3313/01/končno);

| 33. | poziva nacionalne oblasti v državah AKP, naj v svoje vladne programe vključijo ukrepe osveščanja in tako omogočijo staršem in družbi na splošno, da bodo razumeli, kako pomembno je izobraževanje za deklice in dečke; |
| --- | --- |

33.

poziva nacionalne oblasti v državah AKP, naj v svoje vladne programe vključijo ukrepe osveščanja in tako omogočijo staršem in družbi na splošno, da bodo razumeli, kako pomembno je izobraževanje za deklice in dečke;

| 34. | v tem smislu poudarja pomen kakovostne izobrazbe s kakovostnim poučevanjem in učnimi gradivi, varnim in zdravim okoljem z osnovnimi zdravstvenimi storitvami in sanitarijami, brez telesnega kaznovanja, nadlegovanja in diskriminacije ter s tem povezanih pozitivnih izkušenj, ki lahko pritegnejo otroke in njihove starše; |
| --- | --- |

34.

v tem smislu poudarja pomen kakovostne izobrazbe s kakovostnim poučevanjem in učnimi gradivi, varnim in zdravim okoljem z osnovnimi zdravstvenimi storitvami in sanitarijami, brez telesnega kaznovanja, nadlegovanja in diskriminacije ter s tem povezanih pozitivnih izkušenj, ki lahko pritegnejo otroke in njihove starše;

| 35. | poudarja, da zahteva splošno redno izobraževanje učinkovito zakonsko prepoved otroškega dela in izobraževalni sistem, ki vključuje strategije, kako v redno izobraževanje vključiti otroke, ki delajo ali iz drugih vzrokov ne obiskujejo šole; poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da bodo vsi izobraževalni programi, ki jih financira, vsebovali široko zastavljene strategije, ki bodo vključevale socialno motivacijo ter tečaje, s katerimi bodo starejši otroci nadoknadili zamujeno; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da zahteva splošno redno izobraževanje učinkovito zakonsko prepoved otroškega dela in izobraževalni sistem, ki vključuje strategije, kako v redno izobraževanje vključiti otroke, ki delajo ali iz drugih vzrokov ne obiskujejo šole; poziva Evropsko unijo, naj zagotovi, da bodo vsi izobraževalni programi, ki jih financira, vsebovali široko zastavljene strategije, ki bodo vključevale socialno motivacijo ter tečaje, s katerimi bodo starejši otroci nadoknadili zamujeno;

| 36. | poziva Komisijo, države članice AKP in druge države v razvoju ter zasebni sektor, naj razvijejo sistem za zmanjševanje in ukinitev otroškega dela, ki bi lahko v posebnih okoliščinah vključeval skrajšano izobraževanje; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, države članice AKP in druge države v razvoju ter zasebni sektor, naj razvijejo sistem za zmanjševanje in ukinitev otroškega dela, ki bi lahko v posebnih okoliščinah vključeval skrajšano izobraževanje;

| 37. | poudarja pomen „premostitvenih“ tečajev za starejše otroke, po možnosti znotraj splošnega sistema izobraževanja, v katere bi se lahko vključili otroci, ki trenutno ne obiskujejo šole; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomen „premostitvenih“ tečajev za starejše otroke, po možnosti znotraj splošnega sistema izobraževanja, v katere bi se lahko vključili otroci, ki trenutno ne obiskujejo šole;

| 38. | poziva države članice EU, naj uporabijo svoje glasove v upravnem odboru MDS in zagotovijo, da pogoji, ki jih določa MDS za odobritev svojih posojil, ne odvrnejo držav AKP od vlaganja v socialno skrbstvo in v izobraževalni sektor; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice EU, naj uporabijo svoje glasove v upravnem odboru MDS in zagotovijo, da pogoji, ki jih določa MDS za odobritev svojih posojil, ne odvrnejo držav AKP od vlaganja v socialno skrbstvo in v izobraževalni sektor;

| 39. | poudarja, da je treba mnoge deklice in dečke, ki so jih prizadeli vojne, oboroženi spopadi, razselitev, suša, lakota, naravne nesreče, aids ali so bili zlorabljeni v trgovini z ljudmi, posebej psihološko obravnavati, po možnosti znotraj izobraževalnega sistema, ter pozdravlja pritožbe v zvezi s tem, ki so jih izrazile mednarodne organizacije, kot je UNICEF; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba mnoge deklice in dečke, ki so jih prizadeli vojne, oboroženi spopadi, razselitev, suša, lakota, naravne nesreče, aids ali so bili zlorabljeni v trgovini z ljudmi, posebej psihološko obravnavati, po možnosti znotraj izobraževalnega sistema, ter pozdravlja pritožbe v zvezi s tem, ki so jih izrazile mednarodne organizacije, kot je UNICEF;

| 40. | poudarja ključno vlogo, ki jo lahko ima šola v razmerah po konfliktih, in je v veliki meri odvisna od zmožnosti šole, da zagotovi otrokom ne samo kakovostno izobrazbo, ampak tudi fizično zaščito, psihološko podporo in osnovne storitve, kot so zdravstveno varstvo, voda in sanitarije; |
| --- | --- |

40.

poudarja ključno vlogo, ki jo lahko ima šola v razmerah po konfliktih, in je v veliki meri odvisna od zmožnosti šole, da zagotovi otrokom ne samo kakovostno izobrazbo, ampak tudi fizično zaščito, psihološko podporo in osnovne storitve, kot so zdravstveno varstvo, voda in sanitarije;

| 41. | opozarja, da je Evropski parlament skupaj z Evropskim svetom leta 2001 in 2002 pri proračunskih pogajanjih poudaril potrebo po povečanju pomoči Evropske unije za izobraževanje in opozoril na dejstvo, da so proračunske postavke na regionalnem področju vključevale konkretne cilje za izdatke na področju izobraževanja, katerih izvajanje je bistvenega pomena za države AKP; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je Evropski parlament skupaj z Evropskim svetom leta 2001 in 2002 pri proračunskih pogajanjih poudaril potrebo po povečanju pomoči Evropske unije za izobraževanje in opozoril na dejstvo, da so proračunske postavke na regionalnem področju vključevale konkretne cilje za izdatke na področju izobraževanja, katerih izvajanje je bistvenega pomena za države AKP;

| 42. | obžaluje, da je Evropska komisija leta 2003 namenila samo 2,4 % celotnega proračuna za sredstva, namenjena za razvojno pomoč, osnovnošolskemu izobraževanju v državah, ki jih pokriva DAC, kar je veliko manj, kot je zahteval Evropski parlament, in ne ustreza prednostnim nalogam, ki jih je izrazila Evropska unija na področju človekovega razvoja; |
| --- | --- |

42.

obžaluje, da je Evropska komisija leta 2003 namenila samo 2,4 % celotnega proračuna za sredstva, namenjena za razvojno pomoč, osnovnošolskemu izobraževanju v državah, ki jih pokriva DAC, kar je veliko manj, kot je zahteval Evropski parlament, in ne ustreza prednostnim nalogam, ki jih je izrazila Evropska unija na področju človekovega razvoja;

| 43. | poziva države članice, Svet in Komisijo, naj uskladijo različne ukrepe glede izobraževalne politike, ter prosi, da se določijo in v proračun Evropskega razvojnega sklada vključijo primerna sredstva, ki bodo zagotovila doseganje ciljev na področju razvoja; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, Svet in Komisijo, naj uskladijo različne ukrepe glede izobraževalne politike, ter prosi, da se določijo in v proračun Evropskega razvojnega sklada vključijo primerna sredstva, ki bodo zagotovila doseganje ciljev na področju razvoja;

| 44. | poziva države članice, Svet in Komisijo, naj uskladijo različne ukrepe za sodelovanje, ter prosi, naj se v naslednjem finančnem okviru državam AKP na predvidljivi osnovi zagotovijo ustrezna sredstva, ki bodo zagotovila doseganje ciljev na področju razvoja in še posebej razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

44.

poziva države članice, Svet in Komisijo, naj uskladijo različne ukrepe za sodelovanje, ter prosi, naj se v naslednjem finančnem okviru državam AKP na predvidljivi osnovi zagotovijo ustrezna sredstva, ki bodo zagotovila doseganje ciljev na področju razvoja in še posebej razvojnih ciljev tisočletja;

| 45. | opozarja, da je Evropski parlament v proračun za leto 2005 uvedel normo v višini 20 % celotnih letnih obveznosti za zunanjo pomoč, namenjeno dejavnostim v sektorju za osnovno zdravje in osnovno izobraževanje, vključno s področno proračunsko podporo zdravstvenim in šolskim ministrstvom za podporo osnovnega zdravstva in osnovnega izobraževanja; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da je Evropski parlament v proračun za leto 2005 uvedel normo v višini 20 % celotnih letnih obveznosti za zunanjo pomoč, namenjeno dejavnostim v sektorju za osnovno zdravje in osnovno izobraževanje, vključno s področno proračunsko podporo zdravstvenim in šolskim ministrstvom za podporo osnovnega zdravstva in osnovnega izobraževanja;

| 46. | poziva Komisijo, naj vključi izobraževanje za deklice in osveščenost javnosti o njegovi pomembnosti kot osrednjo temo v naslednjem krogu predlogov financiranja v skladu z uredbo o spodbujanju enakosti spolov pri razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj vključi izobraževanje za deklice in osveščenost javnosti o njegovi pomembnosti kot osrednjo temo v naslednjem krogu predlogov financiranja v skladu z uredbo o spodbujanju enakosti spolov pri razvojnem sodelovanju;

| 47. | poziva vse industrijske države, zlasti tiste v Evropski uniji, da namenijo vsaj 10 % uradne razvojne pomoči za osnovnošolsko izobraževanje in da izpolnijo svoje obljube, da bodo vsaj 0,7 % svojega BDP namenile razvojni pomoči in 0,15 % najmanj razvitim državam; poudarja potrebo po razširitvi pospešene pobude na več držav in po zagotovitvi hitrega financiranja za potrebe te pobude; |
| --- | --- |

47.

poziva vse industrijske države, zlasti tiste v Evropski uniji, da namenijo vsaj 10 % uradne razvojne pomoči za osnovnošolsko izobraževanje in da izpolnijo svoje obljube, da bodo vsaj 0,7 % svojega BDP namenile razvojni pomoči in 0,15 % najmanj razvitim državam; poudarja potrebo po razširitvi pospešene pobude na več držav in po zagotovitvi hitrega financiranja za potrebe te pobude;

| 48. | poziva EU, naj sprejme trdne ukrepe za boj proti revščini in si prizadeva zagotoviti doslednost politik na področju trgovine, razvojnega sodelovanja, kmetijstva in ribištva, da ne bodo imele neposrednih ali posrednih škodljivih učinkov na gospodarstvo držav v razvoju, in na ta način zagotavlja ustrezen dohodek prebivalstvu AKP; |
| --- | --- |

48.

poziva EU, naj sprejme trdne ukrepe za boj proti revščini in si prizadeva zagotoviti doslednost politik na področju trgovine, razvojnega sodelovanja, kmetijstva in ribištva, da ne bodo imele neposrednih ali posrednih škodljivih učinkov na gospodarstvo držav v razvoju, in na ta način zagotavlja ustrezen dohodek prebivalstvu AKP;

| 49. | poziva Komisijo, naj vzpostavi merila za spremljanje pomoči Evropske unije in dvostranske pomoči za izobraževanje na podlagi dakarskih obveznosti in zavezanosti držav članic, da bodo namenile več pomoči za izobraževanje; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj vzpostavi merila za spremljanje pomoči Evropske unije in dvostranske pomoči za izobraževanje na podlagi dakarskih obveznosti in zavezanosti držav članic, da bodo namenile več pomoči za izobraževanje;

| 50. | poziva Komisijo, naj pri svoji trenutni reviziji prednostnih nalog razvojne politike zagotovi, da se bodo pravice otrok obravnavale neposredno, da se bo osnovnošolskemu izobraževanju namenilo pomembno mesto in da bo enakost med spoloma zagotovo vzpostavljena kot horizontalna prednostna naloga v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj pri svoji trenutni reviziji prednostnih nalog razvojne politike zagotovi, da se bodo pravice otrok obravnavale neposredno, da se bo osnovnošolskemu izobraževanju namenilo pomembno mesto in da bo enakost med spoloma zagotovo vzpostavljena kot horizontalna prednostna naloga v vseh sektorjih;

| 51. | verjame, da je doseganje razvojnih ciljev tisočletja za zagotavljanje enakosti med moškimi in ženskami ter izobrazbe za vse do leta 2015 resno ogroženo zaradi pomanjkanja resnične želje svetovnih voditeljev, da bi se spoprijeli s strukturnimi vzroki revščine; |
| --- | --- |

51.

verjame, da je doseganje razvojnih ciljev tisočletja za zagotavljanje enakosti med moškimi in ženskami ter izobrazbe za vse do leta 2015 resno ogroženo zaradi pomanjkanja resnične želje svetovnih voditeljev, da bi se spoprijeli s strukturnimi vzroki revščine;

| 52. | zahteva od vlad najbolj razvitih držav, da skrbno preučijo predloge za delni ali popolni odpis dolgov, posebno najmanj razvitim državam, ter zlasti, kjer se to stori v zameno za izboljšave v nacionalnih izobraževalnih sistemih; |
| --- | --- |

52.

zahteva od vlad najbolj razvitih držav, da skrbno preučijo predloge za delni ali popolni odpis dolgov, posebno najmanj razvitim državam, ter zlasti, kjer se to stori v zameno za izboljšave v nacionalnih izobraževalnih sistemih;

| 53. | pozdravlja predlog Komisije, da je za prejemanje pomoči iz proračuna strog pogoj, da ima država prejemnica splošen načrt izobrazbe za vse; poziva Komisijo, naj zagotovi pravna jamstva, ki bodo podprla proračunsko pomoč, temelječo na revizijah javne porabe, in vedno v spoštovanju načela lastnine in načela iskrenega sodelovanja; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja predlog Komisije, da je za prejemanje pomoči iz proračuna strog pogoj, da ima država prejemnica splošen načrt izobrazbe za vse; poziva Komisijo, naj zagotovi pravna jamstva, ki bodo podprla proračunsko pomoč, temelječo na revizijah javne porabe, in vedno v spoštovanju načela lastnine in načela iskrenega sodelovanja;

| 54. | zavzema pozitivno stališče do vloge civilne družbe in nevladnih organizacij, ki se posvečajo spodbujanju izobraževanja in boju proti diskriminaciji deklic, ter poziva Komisijo, države članice in države AKP, naj jih podprejo pri njihovem delu; |
| --- | --- |

54.

zavzema pozitivno stališče do vloge civilne družbe in nevladnih organizacij, ki se posvečajo spodbujanju izobraževanja in boju proti diskriminaciji deklic, ter poziva Komisijo, države članice in države AKP, naj jih podprejo pri njihovem delu;

| 55. | pozdravlja povezave, ki so se razvile med lokalnimi oblastmi v EU in državami AKP, ter poziva lokalne oblasti AKP, naj podprejo izobraževanje deklic kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja povezave, ki so se razvile med lokalnimi oblastmi v EU in državami AKP, ter poziva lokalne oblasti AKP, naj podprejo izobraževanje deklic kot prednostno nalogo;

| 56. | poudarja, glede na potrebo, da se oceni napredek v zvezi s cilji tisočletja, pomen zanesljivih statistik in podatkov o izobraževanju na splošno ter zlasti o izobraževanju deklic in žensk, in podpira prizadevanja ZN, Svetovne banke in nekaterih nevladnih organizacij na tem področju; |
| --- | --- |

56.

poudarja, glede na potrebo, da se oceni napredek v zvezi s cilji tisočletja, pomen zanesljivih statistik in podatkov o izobraževanju na splošno ter zlasti o izobraževanju deklic in žensk, in podpira prizadevanja ZN, Svetovne banke in nekaterih nevladnih organizacij na tem področju;

| 57. | poziva Komisijo, naj Skupni parlamentarni skupščini predloži poročilo o napredku eno leto po sprejetju te resolucije; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj Skupni parlamentarni skupščini predloži poročilo o napredku eno leto po sprejetju te resolucije;

| 58. | naroči svojima sopredsednicama, naj posredujeta resolucijo Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Afriški uniji. |
| --- | --- |

58.

naroči svojima sopredsednicama, naj posredujeta resolucijo Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Afriški uniji.

---

(1)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 21. aprila 2005 v Bamaku (Mali).

(2)  Resolucija Generalne skupščine 55/2.

(3)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 244.

(4)  Še neobjavljeno v UL.

(5)  UL L 143, 30.4.2004.

RESOLUCIJA (1)

o obnovi po spopadih v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU

| — | na zasedanju v Bamaku od 18. do 21. aprila 2005, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bamaku od 18. do 21. aprila 2005,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, ki je bil podpisan 23. junija 2000 (2) v Cotonouju (Benin) in je začel veljati 1. aprila 2003, ter zlasti člena 11 iz naslova II, o politikah vzpostavitve miru ter preprečevanja in reševanja sporov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, ki je bil podpisan 23. junija 2000 (2) v Cotonouju (Benin) in je začel veljati 1. aprila 2003, ter zlasti člena 11 iz naslova II, o politikah vzpostavitve miru ter preprečevanja in reševanja sporov,

| — | ob upoštevanju revizije Cotonoujskega sporazuma in obojestranskih prizadevanj, da bi izboljšali in natančneje pojasnili načine in mehanizme za obnovo po konfliktih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizije Cotonoujskega sporazuma in obojestranskih prizadevanj, da bi izboljšali in natančneje pojasnili načine in mehanizme za obnovo po konfliktih,

| — | ob upoštevanju resolucije o preprečevanju in poravnavi sporov in resolucije vzpostavitvi trajnega miru, ki sta bili sprejeti 19. februarja 2004 v Adis Abebi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o preprečevanju in poravnavi sporov in resolucije vzpostavitvi trajnega miru, ki sta bili sprejeti 19. februarja 2004 v Adis Abebi,

| — | ob upoštevanju resolucije o pravicah otrok in zlasti otrok vojakov, sprejete 15. oktobra 2003 v Rimu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o pravicah otrok in zlasti otrok vojakov, sprejete 15. oktobra 2003 v Rimu,

| — | ob upoštevanju resolucije o pravicah invalidnih in starejših oseb v državah AKP, sprejete 1. novembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o pravicah invalidnih in starejših oseb v državah AKP, sprejete 1. novembra 2001,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2000 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o sodelovanju z državami AKP, vpletenimi v oborožene spore, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2000 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o sodelovanju z državami AKP, vpletenimi v oborožene spore,

| — | ob upoštevanju resolucij, ki jih je sprejel Evropski parlament 11. aprila 2002, 4. julija 2003 (Angola) in 15. januarja 2004 (Burundi), še posebej glede ustreznih donatorskih konferenc, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij, ki jih je sprejel Evropski parlament 11. aprila 2002, 4. julija 2003 (Angola) in 15. januarja 2004 (Burundi), še posebej glede ustreznih donatorskih konferenc,

| — | ob upoštevanju poročila EP o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o pomoči v nujnih primerih, rehabilitaciji in razvoju — ocena iz decembra 2001 (A5-0464/2001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila EP o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o pomoči v nujnih primerih, rehabilitaciji in razvoju — ocena iz decembra 2001 (A5-0464/2001),

| — | ob upoštevanju Novega partnerstva za afriški razvoj (NEPAD), katerega okvirni dokument je bil podpisan oktobra 2001 v Abudži v Nigeriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Novega partnerstva za afriški razvoj (NEPAD), katerega okvirni dokument je bil podpisan oktobra 2001 v Abudži v Nigeriji,

| — | ob upoštevanju pionirske vloge, ki jo je igrala EU pri vzpostavljanju in izvajanju procesa Kimberly o krvavih diamantih in Konvencije iz Ottawe o protipehotnih minah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pionirske vloge, ki jo je igrala EU pri vzpostavljanju in izvajanju procesa Kimberly o krvavih diamantih in Konvencije iz Ottawe o protipehotnih minah,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/3754/A/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/3754/A/fin.),

| A. | ker je vsaj 26 od 79 držav AKP v povojnih razmerah ali še vedno čutijo posledice nedavnih oboroženih konfliktov ter predstavljajo večino prebivalstva teh držav in je zato treba upoštevati pomen tega vprašanja za skupino AKP, |
| --- | --- |

A.

ker je vsaj 26 od 79 držav AKP v povojnih razmerah ali še vedno čutijo posledice nedavnih oboroženih konfliktov ter predstavljajo večino prebivalstva teh držav in je zato treba upoštevati pomen tega vprašanja za skupino AKP,

| B. | ker sta nujna pomoč in obnova pomembni temi na političnem dnevnem redu držav in s tem tudi za sodelovanju AKP-EU, |
| --- | --- |

B.

ker sta nujna pomoč in obnova pomembni temi na političnem dnevnem redu držav in s tem tudi za sodelovanju AKP-EU,

| C. | ob priznavanju pomembne vloge skupne parlamentarne skupščine AKP-EU na tem področju, saj je forum in politično okolje, kjer lahko države članice vodijo diplomatska pogajanja, kar prispeva h krepitvi zaupanja med njimi ter iskanju mirnih rešitev za medsebojne spore, ali pa izmenjujejo izkušnje o mednarodnih sporih, |
| --- | --- |

C.

ob priznavanju pomembne vloge skupne parlamentarne skupščine AKP-EU na tem področju, saj je forum in politično okolje, kjer lahko države članice vodijo diplomatska pogajanja, kar prispeva h krepitvi zaupanja med njimi ter iskanju mirnih rešitev za medsebojne spore, ali pa izmenjujejo izkušnje o mednarodnih sporih,

| D. | ob opredelitvi države v povojnih razmerah kot tiste, kjer so strani že podpisale mirovni sporazum in začele proces, ki vodi od demilitarizacije in vzpostavitve miru h gradnji miru, od prekinitve ognja k popolni spravi, demokratizaciji in uresničevanju vladavine prava, od nujne pomoči in pomoči za ublažitev k usposobitvi, obnovi in dolgoročnemu razvoju, |
| --- | --- |

D.

ob opredelitvi države v povojnih razmerah kot tiste, kjer so strani že podpisale mirovni sporazum in začele proces, ki vodi od demilitarizacije in vzpostavitve miru h gradnji miru, od prekinitve ognja k popolni spravi, demokratizaciji in uresničevanju vladavine prava, od nujne pomoči in pomoči za ublažitev k usposobitvi, obnovi in dolgoročnemu razvoju,

| E. | ob poudarjanju, da je vsak prehod od nasilja k miru edinstven in odvisen od dejavnikov, kot so narava, obseg in stopnja nasilja, intenzivnost razdeljenosti družbe ter razmerje moči pred konfliktom in po njem, |
| --- | --- |

E.

ob poudarjanju, da je vsak prehod od nasilja k miru edinstven in odvisen od dejavnikov, kot so narava, obseg in stopnja nasilja, intenzivnost razdeljenosti družbe ter razmerje moči pred konfliktom in po njem,

| F. | ker je nujno treba uveljaviti perspektivo spola v preprečevanje in reševanje konfliktov, vzpostavitev miru, mirovne operacije, usposobitev in obnovo ter zagotoviti, kjer je mogoče, da delo na terenu upošteva probleme, značilne za moške in ženske, |
| --- | --- |

F.

ker je nujno treba uveljaviti perspektivo spola v preprečevanje in reševanje konfliktov, vzpostavitev miru, mirovne operacije, usposobitev in obnovo ter zagotoviti, kjer je mogoče, da delo na terenu upošteva probleme, značilne za moške in ženske,

| G. | ker konflikti v državah AKP, še posebej v Afriki, čedalje bolj dobivajo regionalne in mednarodne razsežnosti, saj so vpletene sosednje in tretje države in ker jih pogosto podžigajo nadnacionalni ekonomski in politični interesi; |
| --- | --- |

G.

ker konflikti v državah AKP, še posebej v Afriki, čedalje bolj dobivajo regionalne in mednarodne razsežnosti, saj so vpletene sosednje in tretje države in ker jih pogosto podžigajo nadnacionalni ekonomski in politični interesi;

| H. | ker je nezakonito in prepovedano izkoriščanje naravnih virov in drugih sredstev nekaterih držav AKP v čedalje večji meri eden temeljnih razlogov za izbruh in podaljševanje konfliktov v teh državah na splošno in še posebej v Afriki; ker je treba končati tovrstno početje, kakor hitro bo mogoče in z vsemi sredstvi, ki so na voljo, da bi utrdili mir in zagotovili dobro upravljanje; |
| --- | --- |

H.

ker je nezakonito in prepovedano izkoriščanje naravnih virov in drugih sredstev nekaterih držav AKP v čedalje večji meri eden temeljnih razlogov za izbruh in podaljševanje konfliktov v teh državah na splošno in še posebej v Afriki; ker je treba končati tovrstno početje, kakor hitro bo mogoče in z vsemi sredstvi, ki so na voljo, da bi utrdili mir in zagotovili dobro upravljanje;

| I. | ob poudarjanju, da uspešna obnova po konfliktih, vključno z učinkovitimi strategijami za zmanjševanje revščine in ukrepi v okviru svetovnega boja proti revščini, prispeva k svetovnemu boju proti terorizmu; tako ukrepi hkrati zagotavljajo učinkovit nadzor države in zmanjšujejo možnosti za teroristično načrtovanje in dejavnosti na ozemlju te države, |
| --- | --- |

I.

ob poudarjanju, da uspešna obnova po konfliktih, vključno z učinkovitimi strategijami za zmanjševanje revščine in ukrepi v okviru svetovnega boja proti revščini, prispeva k svetovnemu boju proti terorizmu; tako ukrepi hkrati zagotavljajo učinkovit nadzor države in zmanjšujejo možnosti za teroristično načrtovanje in dejavnosti na ozemlju te države,

| J. | glede na trenutno pozornost svetovnega javnega mnenja, ko svetovna javnost posveča veliko pozornost in pomembnost problemom držav v razvoju, kar je posledica katastrofe, ki sta jo v Indijskem oceanu povzročila potres in cunami; obžaluje dejstvo, da neprestani konflikti in razmere po njih na nekaterih območjih še bolj otežujejo pomoč prizadetemu prebivalstvu, |
| --- | --- |

J.

glede na trenutno pozornost svetovnega javnega mnenja, ko svetovna javnost posveča veliko pozornost in pomembnost problemom držav v razvoju, kar je posledica katastrofe, ki sta jo v Indijskem oceanu povzročila potres in cunami; obžaluje dejstvo, da neprestani konflikti in razmere po njih na nekaterih območjih še bolj otežujejo pomoč prizadetemu prebivalstvu,

| K. | ob poudarjanju, da imajo države podobne probleme in rešitve, čeprav je za vsake razmere po konfliktu potreben poseben individualen pristop, zato so lahko izkušnje in najboljše prakse članic AKP zgled za druge prizadete države članice, |
| --- | --- |

K.

ob poudarjanju, da imajo države podobne probleme in rešitve, čeprav je za vsake razmere po konfliktu potreben poseben individualen pristop, zato so lahko izkušnje in najboljše prakse članic AKP zgled za druge prizadete države članice,

| L. | ob priznavanju, da je uspešna obnova po konfliktih v prizadetih državah pogoj za doseganje učinkovitih rezultatov v razvoju; ni namreč razvoja brez miru, miru brez sprave, sprave brez demokracije in ni demokracije brez pravice, |
| --- | --- |

L.

ob priznavanju, da je uspešna obnova po konfliktih v prizadetih državah pogoj za doseganje učinkovitih rezultatov v razvoju; ni namreč razvoja brez miru, miru brez sprave, sprave brez demokracije in ni demokracije brez pravice,

| M. | ker so izkušnje pokazale, da mirovni sporazumi pogosto propadejo, kadar niso povezani z vzpostavljanjem učinkovitih mehanizmov za nadzor in izvajanje programov za mir in demokratizacijo ter instanc za redni, odprt in resen politični dialog, ki zagotavlja resnično učinkovitost napisanih besedil, poleg tega pa pomaga graditi medsebojno zaupanje, utrjuje medsebojno spoštovanje in spodbuja spravo, |
| --- | --- |

M.

ker so izkušnje pokazale, da mirovni sporazumi pogosto propadejo, kadar niso povezani z vzpostavljanjem učinkovitih mehanizmov za nadzor in izvajanje programov za mir in demokratizacijo ter instanc za redni, odprt in resen politični dialog, ki zagotavlja resnično učinkovitost napisanih besedil, poleg tega pa pomaga graditi medsebojno zaupanje, utrjuje medsebojno spoštovanje in spodbuja spravo,

Nujna pomoč ter povezovanje pomoči, obnove in razvoja

| N. | ob poudarjanju, da je v razmerah po konfliktu nujno treba hkrati vključiti zagotavljanje kratkoročne pomoči in dolgoročno obnovo, da bi s tem preprečili nepredvidene stranske učinke nujne pomoči, kot so propadanje lokalne proizvodnje in prevelika odvisnost od uvoza, |
| --- | --- |

N.

ob poudarjanju, da je v razmerah po konfliktu nujno treba hkrati vključiti zagotavljanje kratkoročne pomoči in dolgoročno obnovo, da bi s tem preprečili nepredvidene stranske učinke nujne pomoči, kot so propadanje lokalne proizvodnje in prevelika odvisnost od uvoza,

| O. | ker je vse bolj očitno, da je treba premostiti razkorak med različnimi fazami mednarodne pomoči v državah AKP, saj so razmere po konfliktih čedalje bolj zapletene glede na vpletene skupine in ozemeljske razsežnosti ter z večjo spremenljivostjo, saj intenzivnost nasilja niha časovno in krajevno in je le tanka črta med stabilnostjo in ponovnim izbruhom, |
| --- | --- |

O.

ker je vse bolj očitno, da je treba premostiti razkorak med različnimi fazami mednarodne pomoči v državah AKP, saj so razmere po konfliktih čedalje bolj zapletene glede na vpletene skupine in ozemeljske razsežnosti ter z večjo spremenljivostjo, saj intenzivnost nasilja niha časovno in krajevno in je le tanka črta med stabilnostjo in ponovnim izbruhom,

| P. | ker mednarodna skupnost ne sme porušiti pričakovanj, ki jih zbudi javno sklicevanje donatorskih konferenc za financiranje projektov za obnovo, sanacijo in razvoj po koncu dolgotrajnih in uničevalnih oboroženih konfliktov, |
| --- | --- |

P.

ker mednarodna skupnost ne sme porušiti pričakovanj, ki jih zbudi javno sklicevanje donatorskih konferenc za financiranje projektov za obnovo, sanacijo in razvoj po koncu dolgotrajnih in uničevalnih oboroženih konfliktov,

| Q. | ker se morajo donatorji, prejemniki in izvajalski partnerji še temeljiteje ukvarjati s povezovanjem obnove, sanacije in razvoja, |
| --- | --- |

Q.

ker se morajo donatorji, prejemniki in izvajalski partnerji še temeljiteje ukvarjati s povezovanjem obnove, sanacije in razvoja,

| R. | ker izvajanje učinkovite obnove po krizi prinaša velika politična in tehnična tveganja za donatorje, ker so partnerji prejemniki pogosto nezanesljivi ali odsotni, |
| --- | --- |

R.

ker izvajanje učinkovite obnove po krizi prinaša velika politična in tehnična tveganja za donatorje, ker so partnerji prejemniki pogosto nezanesljivi ali odsotni,

| S. | ker sanacija vzajemno deluje s spravo in obnovo, je ključnega pomena pri vzpostavljanju legitimnosti vlade in ni le preprosto vzpostavljanje predvojnih razmer, |
| --- | --- |

S.

ker sanacija vzajemno deluje s spravo in obnovo, je ključnega pomena pri vzpostavljanju legitimnosti vlade in ni le preprosto vzpostavljanje predvojnih razmer,

| T. | ker si je treba pri obnovi države po konfliktu prizadevati, da bi hkrati preprečili prihodnje konflikte |
| --- | --- |

T.

ker si je treba pri obnovi države po konfliktu prizadevati, da bi hkrati preprečili prihodnje konflikte

| U. | ob poudarjanju, da morajo biti oblikovalci politike v prizadetih državah ustrezno strokovno obveščeni o izkušnjah in najboljših praksah mednarodne skupnosti, organizacij civilne družbe in Evropske unije, |
| --- | --- |

U.

ob poudarjanju, da morajo biti oblikovalci politike v prizadetih državah ustrezno strokovno obveščeni o izkušnjah in najboljših praksah mednarodne skupnosti, organizacij civilne družbe in Evropske unije,

| V. | ob poudarjanju, da kadar razmere po naravni katastrofi velikih razsežnosti (potres, poplave, cunami, hurikan, neurje) pospešijo sklepanje mirovnih sporazumov med stranmi v konfliktu, je treba take mirovne sporazume, sklenjene pod pritiskom skupne tragedije in humanitarne stiske, zasidrati in še bolj utrditi, da bi preprečili njihov razdor, kakor hitro se kriza umiri, |
| --- | --- |

V.

ob poudarjanju, da kadar razmere po naravni katastrofi velikih razsežnosti (potres, poplave, cunami, hurikan, neurje) pospešijo sklepanje mirovnih sporazumov med stranmi v konfliktu, je treba take mirovne sporazume, sklenjene pod pritiskom skupne tragedije in humanitarne stiske, zasidrati in še bolj utrditi, da bi preprečili njihov razdor, kakor hitro se kriza umiri,

| W. | ob poudarjanju pomena humanitarne pomoči in dejstva, naj se jo po možnosti zagotavlja samo po civilnih in diplomatskih kanalih; ob poudarjanju, da vojaško osebje lahko sodeluje pri humanitarnih operacijah, da pospeši delo civilnih humanitarnih delavcev, na primer z varovanjem letališč in cest, popravilom mostov, razminiranjem in evakuacijo žrtev, |
| --- | --- |

W.

ob poudarjanju pomena humanitarne pomoči in dejstva, naj se jo po možnosti zagotavlja samo po civilnih in diplomatskih kanalih; ob poudarjanju, da vojaško osebje lahko sodeluje pri humanitarnih operacijah, da pospeši delo civilnih humanitarnih delavcev, na primer z varovanjem letališč in cest, popravilom mostov, razminiranjem in evakuacijo žrtev,

Socialna in poklicna reintegracija

| X. | glede na to, da je vzpostavljanje zdrave družbe eden glavnih izzivov po oboroženem konfliktu, saj je uničena večina družbenih struktur, kot so družine, krajevne in verske skupnosti, veliko ljudi je razglašenih za pogrešane in pogosto imamo veliko število notranje razseljenih oseb za krajši in daljši čas in beguncev, |
| --- | --- |

X.

glede na to, da je vzpostavljanje zdrave družbe eden glavnih izzivov po oboroženem konfliktu, saj je uničena večina družbenih struktur, kot so družine, krajevne in verske skupnosti, veliko ljudi je razglašenih za pogrešane in pogosto imamo veliko število notranje razseljenih oseb za krajši in daljši čas in beguncev,

| Y. | ker pomanjkanje obravnave duševnega zdravja in psiholoških motenj pri prebivalstvu, ki je doživelo množično nasilje in travme zaradi konfliktov, ovira napore, da bi povečali družbeni kapital, spodbudili človeški razvoj in omilili revščino, |
| --- | --- |

Y.

ker pomanjkanje obravnave duševnega zdravja in psiholoških motenj pri prebivalstvu, ki je doživelo množično nasilje in travme zaradi konfliktov, ovira napore, da bi povečali družbeni kapital, spodbudili človeški razvoj in omilili revščino,

| Z. | ker ponovno vključevanje nekdanjih bojevnikov vseh oboroženih sil, moških ali žensk, predstavlja ključni družbeni problem in je odločilni dejavnik pri stabilizaciji, preprečevanju ponovnega izbruha konfliktov in pojava razbojništva, nasilja in brezvladja, |
| --- | --- |

Z.

ker ponovno vključevanje nekdanjih bojevnikov vseh oboroženih sil, moških ali žensk, predstavlja ključni družbeni problem in je odločilni dejavnik pri stabilizaciji, preprečevanju ponovnega izbruha konfliktov in pojava razbojništva, nasilja in brezvladja,

| AA. | ker je hitro razoroževanje civilistov in kakršnih koli uradnih ali neuradnih milic najpomembnejše za red, varnost, svobodo in stabilnost, |
| --- | --- |

AA.

ker je hitro razoroževanje civilistov in kakršnih koli uradnih ali neuradnih milic najpomembnejše za red, varnost, svobodo in stabilnost,

| AB. | ob poudarjanju, da je treba v času oboroženega konflikta in po njem nameniti posebno skrb in pozornost otrokom in skupinam mladostnikom, saj so mnogi postali otroci vojaki ali pa so bili žrtve nasilja ali spolne zlorabe, |
| --- | --- |

AB.

ob poudarjanju, da je treba v času oboroženega konflikta in po njem nameniti posebno skrb in pozornost otrokom in skupinam mladostnikom, saj so mnogi postali otroci vojaki ali pa so bili žrtve nasilja ali spolne zlorabe,

| AC. | ker so mnogi civilisti postali invalidi ali žrtve, mnogi drugi pa so v nevarnosti, da jih ranijo ali ubijejo protipehotne mine in neeksplodirana eksplozivna telesa, ki so posledica oboroženih konfliktov, |
| --- | --- |

AC.

ker so mnogi civilisti postali invalidi ali žrtve, mnogi drugi pa so v nevarnosti, da jih ranijo ali ubijejo protipehotne mine in neeksplodirana eksplozivna telesa, ki so posledica oboroženih konfliktov,

| AD. | ker konfliktne razmere povečajo ranljivost invalidnih oseb in njihovih družin ter se je treba izogniti diskriminacijskemu odzivu vojnih invalidov in invalidov pred vojno, in sicer s celostnim pristopom, ki bi temeljil na pravicah, |
| --- | --- |

AD.

ker konfliktne razmere povečajo ranljivost invalidnih oseb in njihovih družin ter se je treba izogniti diskriminacijskemu odzivu vojnih invalidov in invalidov pred vojno, in sicer s celostnim pristopom, ki bi temeljil na pravicah,

Sprava

| AE. | ob poudarjanju, da oboroženi konflikti povzročijo civilnemu prebivalstvu in nekdanjim bojevnikom globoke osebne travme, kar je treba upoštevati pri načrtovanju spravnega procesa, |
| --- | --- |

AE.

ob poudarjanju, da oboroženi konflikti povzročijo civilnemu prebivalstvu in nekdanjim bojevnikom globoke osebne travme, kar je treba upoštevati pri načrtovanju spravnega procesa,

| AF. | ker bi lahko ustanovitev posebnega odbora ali neodvisnega telesa v procesu po konfliktu igrala pomembno vlogo pri preiskovanju kršitev, ki so se zgodile med konfliktom, in pri zagotavljanju podpore in nadomestila žrtvam in njihovim družinam, |
| --- | --- |

AF.

ker bi lahko ustanovitev posebnega odbora ali neodvisnega telesa v procesu po konfliktu igrala pomembno vlogo pri preiskovanju kršitev, ki so se zgodile med konfliktom, in pri zagotavljanju podpore in nadomestila žrtvam in njihovim družinam,

| AG. | ker bi bilo popolno in objektivno evidentiranje posledic konflikta na civiliste in vojaško osebje v neodvisnih komisijah za resnico in spravo eden najpomembnejših korakov v spravnem procesu, |
| --- | --- |

AG.

ker bi bilo popolno in objektivno evidentiranje posledic konflikta na civiliste in vojaško osebje v neodvisnih komisijah za resnico in spravo eden najpomembnejših korakov v spravnem procesu,

| AH. | ob poudarjanju vloge, ki bi jo lahko prek nacionalnih nevladnih organizacij in forumov imele cerkve in verske skupnosti ali organizacije, tradicionalni vodje skupnosti in civilna družba pri spodbujanju miru ali s posredovanjem, in sicer z ustvarjanjem priložnosti za razpravo in odpravo razlik, |
| --- | --- |

AH.

ob poudarjanju vloge, ki bi jo lahko prek nacionalnih nevladnih organizacij in forumov imele cerkve in verske skupnosti ali organizacije, tradicionalni vodje skupnosti in civilna družba pri spodbujanju miru ali s posredovanjem, in sicer z ustvarjanjem priložnosti za razpravo in odpravo razlik,

| II. | ob poudarjanju pomembne vloge, ki jo ima Mednarodno kazensko sodišče v boju proti nekaznovanosti, |
| --- | --- |

II.

ob poudarjanju pomembne vloge, ki jo ima Mednarodno kazensko sodišče v boju proti nekaznovanosti,

Prehod v demokratično družbo, vključno s pripravami na volitve

| AJ. | ker obžalovanja vredno stanje političnih in administrativnih sistemov v številnih državah AKP predstavlja glavno oviro trajnostnemu razvoju, |
| --- | --- |

AJ.

ker obžalovanja vredno stanje političnih in administrativnih sistemov v številnih državah AKP predstavlja glavno oviro trajnostnemu razvoju,

| AK. | ker so demokratične in pregledne institucije ključni element pri krepitvi učinkovitih razvojnih strategij, |
| --- | --- |

AK.

ker so demokratične in pregledne institucije ključni element pri krepitvi učinkovitih razvojnih strategij,

| AL. | glede na to, da je bistveno uvesti načelo participativnega lastništva, kot je poudarjeno v Novem partnerstvu za afriški razvoj (NEPAD), tako da so države prejemnice same odgovorne za upravljanje razvojnega procesa in pri njem dejavno sodelujejo, |
| --- | --- |

AL.

glede na to, da je bistveno uvesti načelo participativnega lastništva, kot je poudarjeno v Novem partnerstvu za afriški razvoj (NEPAD), tako da so države prejemnice same odgovorne za upravljanje razvojnega procesa in pri njem dejavno sodelujejo,

| AM. | ker mora EU upoštevati Afriško unijo kot partnerico, |
| --- | --- |

AM.

ker mora EU upoštevati Afriško unijo kot partnerico,

| AN. | ob poudarjanju, da je stabilni in trajni mir po konfliktih možen le z narodno spravo, učinkovito pravico, svobodo, pluralnostjo in demokracijo ter za aktivno udeležbo civilne družbe v celotnem mirovnem procesu, |
| --- | --- |

AN.

ob poudarjanju, da je stabilni in trajni mir po konfliktih možen le z narodno spravo, učinkovito pravico, svobodo, pluralnostjo in demokracijo ter za aktivno udeležbo civilne družbe v celotnem mirovnem procesu,

| AO. | ker predstavljajo demokratične volitve kot izhodišče za izražanje različnega osebnega političnega prepričanja volivcev zelo pomemben korak za države med obnovo, ki želijo postati demokratične družbe, |
| --- | --- |

AO.

ker predstavljajo demokratične volitve kot izhodišče za izražanje različnega osebnega političnega prepričanja volivcev zelo pomemben korak za države med obnovo, ki želijo postati demokratične družbe,

| AP. | ob priznavanju odgovornosti države pri ponovnem vzpostavljanju varnosti s procesom prehoda k demokraciji; ob poudarjanju, da je treba zagotoviti nujne varnostne pogoje za izvedbo volitev v državi po konfliktu, in sicer svobodo združevanja in svobodno izražanje mnenja za konkurenčne stranke, skupaj z osebno varnostjo volivcev, |
| --- | --- |

AP.

ob priznavanju odgovornosti države pri ponovnem vzpostavljanju varnosti s procesom prehoda k demokraciji; ob poudarjanju, da je treba zagotoviti nujne varnostne pogoje za izvedbo volitev v državi po konfliktu, in sicer svobodo združevanja in svobodno izražanje mnenja za konkurenčne stranke, skupaj z osebno varnostjo volivcev,

| AQ. | glede na to, da sta enakost med moškim in žensko ter sodelovanje žensk v procesu odločanja na zakonodajni ali izvršilni ravni bistvena elementa dobrega upravljanja, |
| --- | --- |

AQ.

glede na to, da sta enakost med moškim in žensko ter sodelovanje žensk v procesu odločanja na zakonodajni ali izvršilni ravni bistvena elementa dobrega upravljanja,

| AR. | ob priznavanju, da je sodelovanje nevladnih organizacij in civilne družbe bistveno pri prehodu k demokraciji, |
| --- | --- |

AR.

ob priznavanju, da je sodelovanje nevladnih organizacij in civilne družbe bistveno pri prehodu k demokraciji,

| AS. | glede na to, da je svoboda medijev eden bistvenih elementov demokratičnih volitev, saj imajo državljani pravico, da so obveščeni o različnih političnih pogledih in ker ne sme biti nobenih omejitev za dostopnost medijev, |
| --- | --- |

AS.

glede na to, da je svoboda medijev eden bistvenih elementov demokratičnih volitev, saj imajo državljani pravico, da so obveščeni o različnih političnih pogledih in ker ne sme biti nobenih omejitev za dostopnost medijev,

| AT. | ob priznavanju napredka pri izvajanju ustreznih določb Cotonoujskega sporazuma, še posebej pri političnem dialogu in politikah vzpostavljanje miru (naslov II, člena 8 in 11); |
| --- | --- |

AT.

ob priznavanju napredka pri izvajanju ustreznih določb Cotonoujskega sporazuma, še posebej pri političnem dialogu in politikah vzpostavljanje miru (naslov II, člena 8 in 11);

| 1. | ponovno poudarja udeležbo in sodelovanje Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU kot akterja, ki prispeva k preprečevanju konfliktov in obnovi po konfliktih v regijah Afrike, Karibov in Pacifika; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja udeležbo in sodelovanje Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU kot akterja, ki prispeva k preprečevanju konfliktov in obnovi po konfliktih v regijah Afrike, Karibov in Pacifika;

| 2. | poziva članice skupine AKP, naj izkoristijo sodelovanje AKP in EU za krepitev zaupanja in za sodelovanje z državami članicami v konfliktu, da bi dosegli mirno rešitev, in za sodelovanje pri spodbujanju sprave in demokratizacije, pa tudi sanacije in razvoja; |
| --- | --- |

2.

poziva članice skupine AKP, naj izkoristijo sodelovanje AKP in EU za krepitev zaupanja in za sodelovanje z državami članicami v konfliktu, da bi dosegli mirno rešitev, in za sodelovanje pri spodbujanju sprave in demokratizacije, pa tudi sanacije in razvoja;

| 3. | poziva institucije in oblikovalce politik EU in AKP, naj si prizadevajo za tesno sodelovanje z regionalnimi organizacijami, kot sta Afriška unija (AU) ali Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), ter zagotovijo tem organizacijam ustrezna materialna in nematerialna sredstva in jim omogočijo, da pripomorejo k reševanju konfliktov; |
| --- | --- |

3.

poziva institucije in oblikovalce politik EU in AKP, naj si prizadevajo za tesno sodelovanje z regionalnimi organizacijami, kot sta Afriška unija (AU) ali Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS), ter zagotovijo tem organizacijam ustrezna materialna in nematerialna sredstva in jim omogočijo, da pripomorejo k reševanju konfliktov;

| 4. | prosi tiste države AKP, ki so uspešno izvedle proces sanacije, naj delijo najboljše prakse z ostalimi članicami; |
| --- | --- |

4.

prosi tiste države AKP, ki so uspešno izvedle proces sanacije, naj delijo najboljše prakse z ostalimi članicami;

| 5. | poudarja, da je treba pripraviti varnostne strategije, ki ustrezajo položaju in lahko uspešno preprečijo ponovne izbruhe nasilja ter zaščitijo civilno prebivalstvo pred zlorabami; v tem kontekstu ugotavlja, da lahko varnostne kontrole, ki jih skupaj izvajajo nekdaj sprte strani, spodbudijo zaupanje med prebivalstvom, če so udeleženci ustrezno usposobljeni, za kar je treba zagotoviti dovolj sredstev; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba pripraviti varnostne strategije, ki ustrezajo položaju in lahko uspešno preprečijo ponovne izbruhe nasilja ter zaščitijo civilno prebivalstvo pred zlorabami; v tem kontekstu ugotavlja, da lahko varnostne kontrole, ki jih skupaj izvajajo nekdaj sprte strani, spodbudijo zaupanje med prebivalstvom, če so udeleženci ustrezno usposobljeni, za kar je treba zagotoviti dovolj sredstev;

| 6. | ugotavlja, kako pomembno je skrbno določiti vzroke konflikta in izsledke vključiti v varnostne strategije, na primer tako, da je zapostavljenim skupinam lažje dostopna politična odgovornost, ali z vzpostavljanjem boljšega ravnovesja med nasprotujočimi si interesi pri virih, kot sta zemlja in voda; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, kako pomembno je skrbno določiti vzroke konflikta in izsledke vključiti v varnostne strategije, na primer tako, da je zapostavljenim skupinam lažje dostopna politična odgovornost, ali z vzpostavljanjem boljšega ravnovesja med nasprotujočimi si interesi pri virih, kot sta zemlja in voda;

| 7. | podpira obravnave napredka pri reševanju konfliktov in dejavnosti pri sanaciji po konfliktih, ki bi jih v nacionalnih parlamentih in v Evropskem parlamentu pripravila nacionalni odredbodajalec in zadevna delegacija ES; |
| --- | --- |

7.

podpira obravnave napredka pri reševanju konfliktov in dejavnosti pri sanaciji po konfliktih, ki bi jih v nacionalnih parlamentih in v Evropskem parlamentu pripravila nacionalni odredbodajalec in zadevna delegacija ES;

| 8. | poziva Evropsko komisijo, države članice EU in odbor Evropskega razvojnega sklada, naj pri načrtovanju sanacije tesno sodelujejo s predstavniki držav AKP, da bi pri sprejemanju odločitev lahko sodelovali tudi voditelji prizadetih področij, in naj poskusijo na evropski ravni zagotoviti jasen odgovor na razmere po konfliktu v državah AKP; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko komisijo, države članice EU in odbor Evropskega razvojnega sklada, naj pri načrtovanju sanacije tesno sodelujejo s predstavniki držav AKP, da bi pri sprejemanju odločitev lahko sodelovali tudi voditelji prizadetih področij, in naj poskusijo na evropski ravni zagotoviti jasen odgovor na razmere po konfliktu v državah AKP;

| 9. | prosi Evropsko komisijo, naj izboljša usklajevanje med svojimi službami, med seboj in državami članicami ter med donatorji in naj pripravi strateške dokumente, ki bi olajšali analize in skladnost med različnimi politikami EU, pa tudi usklajevanje in medsebojno dopolnjevanje med različnimi donatorji; |
| --- | --- |

9.

prosi Evropsko komisijo, naj izboljša usklajevanje med svojimi službami, med seboj in državami članicami ter med donatorji in naj pripravi strateške dokumente, ki bi olajšali analize in skladnost med različnimi politikami EU, pa tudi usklajevanje in medsebojno dopolnjevanje med različnimi donatorji;

| 10. | poziva donatorje, naj ustrezno analizirajo strukturne vzroke konfliktov in naj vzpostavijo svetovne okvire, določijo prednostna področja in ukrepe, naj se zavzemajo za ravnovesje med ukrepi za politično, gospodarsko, pravno, socialno, okoljsko in vojaško stabilizacijo in naj dosežejo zbliževanje ciljev mirovnih in razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

10.

poziva donatorje, naj ustrezno analizirajo strukturne vzroke konfliktov in naj vzpostavijo svetovne okvire, določijo prednostna področja in ukrepe, naj se zavzemajo za ravnovesje med ukrepi za politično, gospodarsko, pravno, socialno, okoljsko in vojaško stabilizacijo in naj dosežejo zbliževanje ciljev mirovnih in razvojnih ciljev;

| 11. | verjame, da morajo obnovitvena dela upoštevati lokalno okolje, mestno ali podeželsko, in da posledice obnove ne smejo uničevati okolja; |
| --- | --- |

11.

verjame, da morajo obnovitvena dela upoštevati lokalno okolje, mestno ali podeželsko, in da posledice obnove ne smejo uničevati okolja;

| 12. | podpira napore regionalnih teles za krepitev mirovnih procesov in obnove po konfliktih; |
| --- | --- |

12.

podpira napore regionalnih teles za krepitev mirovnih procesov in obnove po konfliktih;

| 13. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj ukrepajo navznoter in v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami AKP, da bi ustavili nezakonito in prepovedano izkoriščanje naravnih virov in drugih sredstev; |
| --- | --- |

13.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj ukrepajo navznoter in v tesnem sodelovanju z zadevnimi državami AKP, da bi ustavili nezakonito in prepovedano izkoriščanje naravnih virov in drugih sredstev;

Nujna pomoč in povezovanje pomoči, sanacije in razvoja

| 14. | poziva Evropsko komisijo in druge donatorje, naj takoj vključijo koncept sanacije in razvoja pri razmerah po konfliktu, saj se različne faze procesa sanacije prekrivajo; poudarja, da je pogosto mogoče že med oboroženim konfliktom narediti prve korake k pomoči in sanaciji in je zato treba čim prej začeti s temi programi; močno priporoča, da so cerkve in verske skupnosti ali organizacije, tradicionalni voditelji skupnosti, politično neodvisne nevladne organizacije in civilna družba na splošno kar najbolj zgodaj povezane s temi programi in so vanje vključene ter da ženske v njih enakopravno sodelujejo; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropsko komisijo in druge donatorje, naj takoj vključijo koncept sanacije in razvoja pri razmerah po konfliktu, saj se različne faze procesa sanacije prekrivajo; poudarja, da je pogosto mogoče že med oboroženim konfliktom narediti prve korake k pomoči in sanaciji in je zato treba čim prej začeti s temi programi; močno priporoča, da so cerkve in verske skupnosti ali organizacije, tradicionalni voditelji skupnosti, politično neodvisne nevladne organizacije in civilna družba na splošno kar najbolj zgodaj povezane s temi programi in so vanje vključene ter da ženske v njih enakopravno sodelujejo;

| 15. | poziva EU in druge donatorje, naj v tesnem usklajevanju z lokalnimi oblastmi financirajo programe fizične, politične, družbene in gospodarske obnove, ki s celostnim pristopom združujejo sanacijo, vzpostavitev miru, podporo človekovim pravicam in osebnim svoboščinam, spodbujanje zasebne pobude, ekonomsko rast in dolgoročni razvoj; |
| --- | --- |

15.

poziva EU in druge donatorje, naj v tesnem usklajevanju z lokalnimi oblastmi financirajo programe fizične, politične, družbene in gospodarske obnove, ki s celostnim pristopom združujejo sanacijo, vzpostavitev miru, podporo človekovim pravicam in osebnim svoboščinam, spodbujanje zasebne pobude, ekonomsko rast in dolgoročni razvoj;

| 16. | poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj čim močneje podprejo učinkovito in uspešno spodbujanje donatorskih konferenc za Angolo, Burundi in Demokratično republiko Kongo, kakor hitro bo jasno, da so se razmere po konfliktu stabilizirale, ter s tem opogumijo in podprejo temeljne korake k utrjevanju demokracije v teh državah; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko komisijo in države članice EU, naj čim močneje podprejo učinkovito in uspešno spodbujanje donatorskih konferenc za Angolo, Burundi in Demokratično republiko Kongo, kakor hitro bo jasno, da so se razmere po konfliktu stabilizirale, ter s tem opogumijo in podprejo temeljne korake k utrjevanju demokracije v teh državah;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj prilagodi finančne instrumente in postopke, da bodo prilagodljivejši in učinkovitejši, kot to poudarja Sporazum iz Cotonouja; tako bodo finančni in človeški viri v razmerah po konfliktu hitro na voljo; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, naj prilagodi finančne instrumente in postopke, da bodo prilagodljivejši in učinkovitejši, kot to poudarja Sporazum iz Cotonouja; tako bodo finančni in človeški viri v razmerah po konfliktu hitro na voljo;

| 18. | zahteva, da zadevne države AKP po konfliktu med humanitarnimi operacijami zagotovijo vsa sredstva in si prizadevajo zagotoviti prost dostop do humanitarne pomoči, olajšati delo humanitarnim delavcem in jim zagotoviti osebno varnost in delovne razmere, če je potrebno s policijo ali vojaškimi silami na prošnjo nevladnih organizacij na območju; |
| --- | --- |

18.

zahteva, da zadevne države AKP po konfliktu med humanitarnimi operacijami zagotovijo vsa sredstva in si prizadevajo zagotoviti prost dostop do humanitarne pomoči, olajšati delo humanitarnim delavcem in jim zagotoviti osebno varnost in delovne razmere, če je potrebno s policijo ali vojaškimi silami na prošnjo nevladnih organizacij na območju;

| 19. | zahteva, da se v večdimenzionalni strateški okvir sanacije vključi sodelovanje, da bodo humanitarno pomoč usmerjali lokalni akterji prek vseobsežnega partnerstva, kar bi lahko enakovredno zbližalo različne lokalne akterje; |
| --- | --- |

19.

zahteva, da se v večdimenzionalni strateški okvir sanacije vključi sodelovanje, da bodo humanitarno pomoč usmerjali lokalni akterji prek vseobsežnega partnerstva, kar bi lahko enakovredno zbližalo različne lokalne akterje;

| 20. | pričakuje, da bodo ženske vključene v vse procese načrtovanja in odločanja pri strategijah reševanja konfliktov in da jim bodo zaupane resnične odgovornosti; |
| --- | --- |

20.

pričakuje, da bodo ženske vključene v vse procese načrtovanja in odločanja pri strategijah reševanja konfliktov in da jim bodo zaupane resnične odgovornosti;

| 21. | poudarja potrebo, da je na strani donatorjev in nevladnih organizacij prisotna tudi lokalna raven; zato pozdravlja nedavno zunanjo reformo Evropske komisije za decentralizacijo procesov odločanja, ki daje več samostojnosti in povečuje zmožnosti delegacij v državah AKP; |
| --- | --- |

21.

poudarja potrebo, da je na strani donatorjev in nevladnih organizacij prisotna tudi lokalna raven; zato pozdravlja nedavno zunanjo reformo Evropske komisije za decentralizacijo procesov odločanja, ki daje več samostojnosti in povečuje zmožnosti delegacij v državah AKP;

| 22. | poudarja, da ne sme biti le enega modela za pomoč, sanacijo in razvoj in da je treba na osnovi predhodne ocene okoliščin prilagoditi temeljne smernice posebnim potrebam posameznega konflikta; vendar pa je treba pri načrtovanju programov vedno upoštevati enakost, da bodo imele korist vse skupine prebivalstva; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da ne sme biti le enega modela za pomoč, sanacijo in razvoj in da je treba na osnovi predhodne ocene okoliščin prilagoditi temeljne smernice posebnim potrebam posameznega konflikta; vendar pa je treba pri načrtovanju programov vedno upoštevati enakost, da bodo imele korist vse skupine prebivalstva;

| 23. | poudarja potrebo po trajnem dialogu in sodelovanju med osebjem, ki ustvarja, in osebjem, ki ohranja mir v državah AKP, še posebej pri civilno-vojaškem usklajevanju, glede na to, da je treba odpraviti zmedo, jasno določiti razdelitev nalog in se izogniti podvojevanju — vloge in pooblastila osebja se namreč pogosto prekrivajo, običajne mirovne operacije pa so se razširile na področja obnove in sanacije; |
| --- | --- |

23.

poudarja potrebo po trajnem dialogu in sodelovanju med osebjem, ki ustvarja, in osebjem, ki ohranja mir v državah AKP, še posebej pri civilno-vojaškem usklajevanju, glede na to, da je treba odpraviti zmedo, jasno določiti razdelitev nalog in se izogniti podvojevanju — vloge in pooblastila osebja se namreč pogosto prekrivajo, običajne mirovne operacije pa so se razširile na področja obnove in sanacije;

| 24. | poziva Evropsko komisijo, druge donatorje in prejemnike, naj procesa po konfliktu ne razumejo kot linearnega, ki se začne z nujno pomočjo, nadaljuje s pomočjo in sanacijo ter konča z razvojem, ampak naj upoštevajo, da se faze prekrivajo, in naj v proces sanacije vključijo prvine pomoči in razvoja, kar bo zmanjšalo motnje pri načrtovanju in financiranju med krizami; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko komisijo, druge donatorje in prejemnike, naj procesa po konfliktu ne razumejo kot linearnega, ki se začne z nujno pomočjo, nadaljuje s pomočjo in sanacijo ter konča z razvojem, ampak naj upoštevajo, da se faze prekrivajo, in naj v proces sanacije vključijo prvine pomoči in razvoja, kar bo zmanjšalo motnje pri načrtovanju in financiranju med krizami;

| 25. | poudarja, kako pomembno je v strategije za sanacijo po konfliktih vključiti cilje preprečevanja prihodnjih konfliktov v vseh fazah sanacije; |
| --- | --- |

25.

poudarja, kako pomembno je v strategije za sanacijo po konfliktih vključiti cilje preprečevanja prihodnjih konfliktov v vseh fazah sanacije;

| 26. | poudarja, kako pomembno je, da se v upravljanje po konfliktih vključijo nacionalni in morebitni regionalni parlamenti in da izvoljeni poslanci neposredno sodelujejo pri teh nalogah; |
| --- | --- |

26.

poudarja, kako pomembno je, da se v upravljanje po konfliktih vključijo nacionalni in morebitni regionalni parlamenti in da izvoljeni poslanci neposredno sodelujejo pri teh nalogah;

| 27. | poziva k združevanju podnacionalnih (lokalnih) sanacijskih načrtov pri posameznem konfliktu, saj je država pogosto razdeljena na področja, kjer se nivoji potrebne pomoči razlikujejo, poleg tega lahko območja z nasilnimi konflikti mejijo na regije, kjer je že potrebna sanacija; meni, da je treba vsaj v omejenem obsegu neposredno sodelovati z državo, regionalnimi in lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

27.

poziva k združevanju podnacionalnih (lokalnih) sanacijskih načrtov pri posameznem konfliktu, saj je država pogosto razdeljena na področja, kjer se nivoji potrebne pomoči razlikujejo, poleg tega lahko območja z nasilnimi konflikti mejijo na regije, kjer je že potrebna sanacija; meni, da je treba vsaj v omejenem obsegu neposredno sodelovati z državo, regionalnimi in lokalnimi oblastmi;

| 28. | poziva, da se v sanacijske strategije vključi regionalno in multilateralno razsežnost, saj se konflikti pogosto razširijo čez meje, enako pa imajo tudi vzroki konfliktov pogosto večdržavne regionalne vidike; ugotavlja, da lahko sosedje v regiji veliko prispevajo k reševanju konfliktov, vendar v konfliktih ne smejo posredovati neprimerno in morajo spoštovati ozemeljsko suverenost sosednjih držav; |
| --- | --- |

28.

poziva, da se v sanacijske strategije vključi regionalno in multilateralno razsežnost, saj se konflikti pogosto razširijo čez meje, enako pa imajo tudi vzroki konfliktov pogosto večdržavne regionalne vidike; ugotavlja, da lahko sosedje v regiji veliko prispevajo k reševanju konfliktov, vendar v konfliktih ne smejo posredovati neprimerno in morajo spoštovati ozemeljsko suverenost sosednjih držav;

| 29. | poudarja pomen sprejetja celostnega pristopa k sanacijskim strategijam, ki temelji na pravicah in vključuje invalide; |
| --- | --- |

29.

poudarja pomen sprejetja celostnega pristopa k sanacijskim strategijam, ki temelji na pravicah in vključuje invalide;

| 30. | spodbuja udeležbo in zavzetost donatorjev kot pomembno znamenje državi po konfliktu, pa tudi dviganje ozaveščenosti drugih morebitnih donatorjev in podporo njihovemu sodelovanju v procesu posredovanja za doseganje mirne rešitve; vendar pa je hkrati treba v celotnem procesu pristopiti nepristransko, saj je politično okolje krhko; |
| --- | --- |

30.

spodbuja udeležbo in zavzetost donatorjev kot pomembno znamenje državi po konfliktu, pa tudi dviganje ozaveščenosti drugih morebitnih donatorjev in podporo njihovemu sodelovanju v procesu posredovanja za doseganje mirne rešitve; vendar pa je hkrati treba v celotnem procesu pristopiti nepristransko, saj je politično okolje krhko;

| 31. | poziva donatorje in oblikovalce politike na različnih ravneh, naj sodelujejo pri strategijah, načrtovanju in dejavnostih na terenu, naj sami vzpostavijo vodilno agencijo za sanacijo, posebej v sodelovanju z Združenimi narodi in drugimi mednarodnimi organizacijami, ter naj fleksibilno in odzivno izmenjujejo informacije in izkušnje; poziva prejemnike, naj sodelujejo z donatorji na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

31.

poziva donatorje in oblikovalce politike na različnih ravneh, naj sodelujejo pri strategijah, načrtovanju in dejavnostih na terenu, naj sami vzpostavijo vodilno agencijo za sanacijo, posebej v sodelovanju z Združenimi narodi in drugimi mednarodnimi organizacijami, ter naj fleksibilno in odzivno izmenjujejo informacije in izkušnje; poziva prejemnike, naj sodelujejo z donatorji na nacionalni in lokalni ravni;

Socialna in poklicna reintegracija

| 32. | poziva, naj se tako žrtve kot bojevniki v nasilnih konfliktih ponovno v vseh pogledih vključijo v civilno družbo še posebej v ekonomskem, socialnem, izobraževalnem, kulturnem in političnem pogledu; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj se tako žrtve kot bojevniki v nasilnih konfliktih ponovno v vseh pogledih vključijo v civilno družbo še posebej v ekonomskem, socialnem, izobraževalnem, kulturnem in političnem pogledu;

| 33. | verjame, da mora biti povrnitev dobrega fizičnega in psihičnega zdravja prebivalstva prednostna naloga v razmerah po konfliktu, vendar pa bo imelo veliko ljudi trajne ali dolgotrajne fizične ali duševne posledice, zato je treba posebej poskrbeti, da je njihovo stanje obravnavano in ustrezno oskrbljeno, da bodo lahko igrali v družbi tako dejavno vlogo, kot jim jo bo omogočalo njihovo stanje; |
| --- | --- |

33.

verjame, da mora biti povrnitev dobrega fizičnega in psihičnega zdravja prebivalstva prednostna naloga v razmerah po konfliktu, vendar pa bo imelo veliko ljudi trajne ali dolgotrajne fizične ali duševne posledice, zato je treba posebej poskrbeti, da je njihovo stanje obravnavano in ustrezno oskrbljeno, da bodo lahko igrali v družbi tako dejavno vlogo, kot jim jo bo omogočalo njihovo stanje;

| 34. | poziva EU, druge donatorje in države AKP, naj obravnavajo motnje duševnega zdravja in psihološke probleme zaradi konfliktov v okviru prizadevanj za obnovo in spravo po konfliktu; |
| --- | --- |

34.

poziva EU, druge donatorje in države AKP, naj obravnavajo motnje duševnega zdravja in psihološke probleme zaradi konfliktov v okviru prizadevanj za obnovo in spravo po konfliktu;

| 35. | poziva države po konfliktu, naj na vladni in lokalni ravni vzpostavijo programe razorožitve, demobilizacije in ponovne vključitve (DDR) za ponovno socialno in gospodarsko vključitev nekdanjih bojevnikov; |
| --- | --- |

35.

poziva države po konfliktu, naj na vladni in lokalni ravni vzpostavijo programe razorožitve, demobilizacije in ponovne vključitve (DDR) za ponovno socialno in gospodarsko vključitev nekdanjih bojevnikov;

| 36. | priporoča, da se ponovno obravnavajo strategije razorožitve, demobilizacije in ponovne vključitve, da bi po možnosti pred demobilizacijo vključili in neposredno zaposlili nekdanje bojevnike pri sanacijskih delih na osnovni infrastrukturi v okviru programov, ki lahko kot celota služijo kot močno orodje sprave, učinkovit mehanizem strokovnega usposabljanja in vključevanja v družbo, kot sredstvo za preprečevanje množične brezposelnosti, revščine in socialnih nemirov, kot praktično sredstvo, da se v kratkem času in z nižjimi stroški zagotovijo minimalni pogoji za ponovno naselitev prebivalstva in da se obnovi normalno gospodarsko in družbeno življenje; |
| --- | --- |

36.

priporoča, da se ponovno obravnavajo strategije razorožitve, demobilizacije in ponovne vključitve, da bi po možnosti pred demobilizacijo vključili in neposredno zaposlili nekdanje bojevnike pri sanacijskih delih na osnovni infrastrukturi v okviru programov, ki lahko kot celota služijo kot močno orodje sprave, učinkovit mehanizem strokovnega usposabljanja in vključevanja v družbo, kot sredstvo za preprečevanje množične brezposelnosti, revščine in socialnih nemirov, kot praktično sredstvo, da se v kratkem času in z nižjimi stroški zagotovijo minimalni pogoji za ponovno naselitev prebivalstva in da se obnovi normalno gospodarsko in družbeno življenje;

| 37. | poudarja, da je neposredno sodelovanje v programih obnove javne infrastrukture koristno v procesu razorožitve in rehabilitacije nekdanjih vojakov, hkrati pa bo udeležba na tečajih strokovnega usposabljanja povečala njihove možnosti za koristno vlogo v družbi |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je neposredno sodelovanje v programih obnove javne infrastrukture koristno v procesu razorožitve in rehabilitacije nekdanjih vojakov, hkrati pa bo udeležba na tečajih strokovnega usposabljanja povečala njihove možnosti za koristno vlogo v družbi

| 38. | priporoča, da vsi mednarodno financirani programi razorožitve, demobilizacije in ponovne vključitve v svoje upravljanje vključijo ne le vladajočo oblast, ampak vse nekdanje vojskujoče se strani ali frakcije, da bi tako zagotovili pravičnost, gradili medsebojno zaupanje in zagotovili učinkovitost na najširši ravni; |
| --- | --- |

38.

priporoča, da vsi mednarodno financirani programi razorožitve, demobilizacije in ponovne vključitve v svoje upravljanje vključijo ne le vladajočo oblast, ampak vse nekdanje vojskujoče se strani ali frakcije, da bi tako zagotovili pravičnost, gradili medsebojno zaupanje in zagotovili učinkovitost na najširši ravni;

| 39. | poziva Evropsko komisijo in mednarodno skupnost donatorjev, naj vlagajo v gospodarsko oživitev držav AKP po konfliktih, na primer s podporo finančni obnovi majhnih in srednje velikih podjetij in družinskih kmetij, da bi tako pospešili ustvarjanje delovnih mest, in z ustanavljanjem centrov poklicnega usposabljanja, s čimer bi zagotovili sredstva, potrebna za ponovni razvoj socialnih storitev; priporoča, da se na tem področju pozornost posebej osredotoči na možnost razvijanja in podpiranja programov za majhna podjetja in mikrokredite; |
| --- | --- |

39.

poziva Evropsko komisijo in mednarodno skupnost donatorjev, naj vlagajo v gospodarsko oživitev držav AKP po konfliktih, na primer s podporo finančni obnovi majhnih in srednje velikih podjetij in družinskih kmetij, da bi tako pospešili ustvarjanje delovnih mest, in z ustanavljanjem centrov poklicnega usposabljanja, s čimer bi zagotovili sredstva, potrebna za ponovni razvoj socialnih storitev; priporoča, da se na tem področju pozornost posebej osredotoči na možnost razvijanja in podpiranja programov za majhna podjetja in mikrokredite;

| 40. | ugotavlja, da vsepovsod po konfliktu invalidi verjetno močneje občutijo negativne učinke krize kot pa drugi državljani; njihova sposobnost spoprijemanja in preživetja je lahko popolnoma odvisna od drugih, sposobnost družin, da podpirajo invalidne člane, pa je na veliki preizkušnji; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da vsepovsod po konfliktu invalidi verjetno močneje občutijo negativne učinke krize kot pa drugi državljani; njihova sposobnost spoprijemanja in preživetja je lahko popolnoma odvisna od drugih, sposobnost družin, da podpirajo invalidne člane, pa je na veliki preizkušnji;

| 41. | poziva mednarodno skupnost in vlade, naj izkoristijo priložnost in pri prizadevanjih za obnovo ponovno zgradijo infrastrukturo po univerzalnih načrtih in standardih dostopnosti; |
| --- | --- |

41.

poziva mednarodno skupnost in vlade, naj izkoristijo priložnost in pri prizadevanjih za obnovo ponovno zgradijo infrastrukturo po univerzalnih načrtih in standardih dostopnosti;

| 42. | poudarja, da se je treba posebej posvetiti problemom nekdanjih vojakinj in ženskam, ki so bile žrtve fizičnega nasilja, posilstva ali spolne zlorabe; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da se je treba posebej posvetiti problemom nekdanjih vojakinj in ženskam, ki so bile žrtve fizičnega nasilja, posilstva ali spolne zlorabe;

| 43. | glede otrok, prizadetih v oboroženih konfliktih, poziva, da je treba posvetiti posebno pozornost in skrb izobraževanju otrok vojakov in njihovemu vključevanju v družbo ter posebej dramatičnemu položaju in nujnim potrebam sirot, fizično, spolno ali psihološko zlorabljenih, otrok beguncev in notranje razseljenih oseb, ki so jih nenadoma iztrgali iz šol, od prijateljev in iz naravnega okolja; |
| --- | --- |

43.

glede otrok, prizadetih v oboroženih konfliktih, poziva, da je treba posvetiti posebno pozornost in skrb izobraževanju otrok vojakov in njihovemu vključevanju v družbo ter posebej dramatičnemu položaju in nujnim potrebam sirot, fizično, spolno ali psihološko zlorabljenih, otrok beguncev in notranje razseljenih oseb, ki so jih nenadoma iztrgali iz šol, od prijateljev in iz naravnega okolja;

| 44. | poudarja, da je rehabilitacija lahko uspešna le, če reševanje problema beguncev in notranje razseljenih oseb obsega pomoč. da se prostovoljno in varno vrnejo na svoje domove, da se jim zagotovi pomoč v sanacijskem procesu in, če je potrebno, z nastanitvijo mirovnih sil |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je rehabilitacija lahko uspešna le, če reševanje problema beguncev in notranje razseljenih oseb obsega pomoč. da se prostovoljno in varno vrnejo na svoje domove, da se jim zagotovi pomoč v sanacijskem procesu in, če je potrebno, z nastanitvijo mirovnih sil

| 45. | poziva donatorje in prejemnike, naj pripravijo posebne projekte za najranljivejše člane družbe, torej otroke in mladostnike, ki naj se osredotočijo na izobraževanje in poklicno usposabljanje, s čimer bi pospešili vključevanje v družbo nekdanjih otrok vojakov in tistih deklic in dečkov, ki so jih prizadele vojne, oboroženi konflikti, razseljevanje, suša, lakota, naravne nesreče, virus HIV/AIDS, ter tistih, ki so bili žrtve trgovine z ljudmi; torej vseh, ki so bili prikrajšani za izobraževanje; hkrati naj se osredotočijo na gradnjo športnih in rekreacijskih objektov zanje in naj zagotovijo posebno psihološko skrb, po možnosti v izobraževalnem sistemu, da bi jim pomagali premagati travme; pozdravlja pozive mednarodnih organizacij, npr. Unicefa v tem kontekstu; |
| --- | --- |

45.

poziva donatorje in prejemnike, naj pripravijo posebne projekte za najranljivejše člane družbe, torej otroke in mladostnike, ki naj se osredotočijo na izobraževanje in poklicno usposabljanje, s čimer bi pospešili vključevanje v družbo nekdanjih otrok vojakov in tistih deklic in dečkov, ki so jih prizadele vojne, oboroženi konflikti, razseljevanje, suša, lakota, naravne nesreče, virus HIV/AIDS, ter tistih, ki so bili žrtve trgovine z ljudmi; torej vseh, ki so bili prikrajšani za izobraževanje; hkrati naj se osredotočijo na gradnjo športnih in rekreacijskih objektov zanje in naj zagotovijo posebno psihološko skrb, po možnosti v izobraževalnem sistemu, da bi jim pomagali premagati travme; pozdravlja pozive mednarodnih organizacij, npr. Unicefa v tem kontekstu;

| 46. | poudarja ključno vlogo, ki jo lahko ima šola v razmerah po konfliktih, saj so otroci močno odvisni od njene zmožnosti, da jim zagotovi ne le kakovostno izobrazbo, ampak tudi fizično zaščito, psihološko podporo in osnovne storitve, kot so zdravstveno varstvo, voda in sanitarije; |
| --- | --- |

46.

poudarja ključno vlogo, ki jo lahko ima šola v razmerah po konfliktih, saj so otroci močno odvisni od njene zmožnosti, da jim zagotovi ne le kakovostno izobrazbo, ampak tudi fizično zaščito, psihološko podporo in osnovne storitve, kot so zdravstveno varstvo, voda in sanitarije;

| 47. | poziva države v razmerah po konfliktih, naj olajšajo delo donatorjev in nevladnih organizacij ter z njimi sodelujejo pri demobilizaciji otrok vojakov, jim svetujejo in zagotovijo odpust iz oboroženih sil in skupin, pospešijo razorožitev in ponovno vključevanje v družine, kjer je to primerno, in v družbo, ter jih zavarujejo pred nasiljem, zlorabami, izkoriščanjem in diskriminacijo; |
| --- | --- |

47.

poziva države v razmerah po konfliktih, naj olajšajo delo donatorjev in nevladnih organizacij ter z njimi sodelujejo pri demobilizaciji otrok vojakov, jim svetujejo in zagotovijo odpust iz oboroženih sil in skupin, pospešijo razorožitev in ponovno vključevanje v družine, kjer je to primerno, in v družbo, ter jih zavarujejo pred nasiljem, zlorabami, izkoriščanjem in diskriminacijo;

| 48. | poziva mednarodno skupnosti in prejemnike, naj pripravijo posebne projekte, ki bi namenili posebno skrb ženskam in deklicam, ki so žrtve oboroženih konfliktov, ter zagotovili spoštovanje njihovih človekovih pravic; veliko žensk civilistk trpi zaradi nezaželene nosečnosti in vojnih travm, saj je posilstvo pogosto uporabljeno kot orožje v vojni; treba je zaščititi otroke, rojene kot posledica posilstva, vsa ta vprašanja pa je treba obravnavati in rešiti v procesu uspešne družbene rehabilitacije; |
| --- | --- |

48.

poziva mednarodno skupnosti in prejemnike, naj pripravijo posebne projekte, ki bi namenili posebno skrb ženskam in deklicam, ki so žrtve oboroženih konfliktov, ter zagotovili spoštovanje njihovih človekovih pravic; veliko žensk civilistk trpi zaradi nezaželene nosečnosti in vojnih travm, saj je posilstvo pogosto uporabljeno kot orožje v vojni; treba je zaščititi otroke, rojene kot posledica posilstva, vsa ta vprašanja pa je treba obravnavati in rešiti v procesu uspešne družbene rehabilitacije;

| 49. | zahteva, da države, v katerih so področja s kopenskimi minami, vzpostavijo posebne programe z zdravstveno oskrbo in finančno podporo za invalidne žrtve kopenskih min in preživele ter njihovo vključevanje v družbo, ki morajo biti namenjeni celotnemu invalidnemu prebivalstvu, poleg tega pa naj organizirajo učinkovito izobraževanje o nevarnosti min za prebivalstvo, še posebej za otroke, izvajajo čiščenje minskih polj ter ne uporabljajo protipehotnih min, ne ustvarjajo zalog in ne trgujejo z njimi; |
| --- | --- |

49.

zahteva, da države, v katerih so področja s kopenskimi minami, vzpostavijo posebne programe z zdravstveno oskrbo in finančno podporo za invalidne žrtve kopenskih min in preživele ter njihovo vključevanje v družbo, ki morajo biti namenjeni celotnemu invalidnemu prebivalstvu, poleg tega pa naj organizirajo učinkovito izobraževanje o nevarnosti min za prebivalstvo, še posebej za otroke, izvajajo čiščenje minskih polj ter ne uporabljajo protipehotnih min, ne ustvarjajo zalog in ne trgujejo z njimi;

| 50. | se zaveda, da se je zaradi zdravja, varnosti in obnove okolja treba posebej posvetiti škodi, ki jo je naravnemu in morskemu okolju povzročilo uporabljeno in neuporabljeno strelivo; |
| --- | --- |

50.

se zaveda, da se je zaradi zdravja, varnosti in obnove okolja treba posebej posvetiti škodi, ki jo je naravnemu in morskemu okolju povzročilo uporabljeno in neuporabljeno strelivo;

| 51. | poziva države članice skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, ki še niso podpisale ali ratificirale Ottawske konvencije o prepovedi min ali Konvencije ZN o konvencionalnem orožju, naj to brez odlašanja storijo; |
| --- | --- |

51.

poziva države članice skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, ki še niso podpisale ali ratificirale Ottawske konvencije o prepovedi min ali Konvencije ZN o konvencionalnem orožju, naj to brez odlašanja storijo;

| 52. | poziva države AKP in EU, ki so se pridružile Ottawski konvenciji, da v skladu z akcijskim načrtom iz Nairobija 2005-2009 izvajajo njene določbe, še posebej obveznosti odstranjevanja protipehotnih min do datuma, ki ga določijo same; |
| --- | --- |

52.

poziva države AKP in EU, ki so se pridružile Ottawski konvenciji, da v skladu z akcijskim načrtom iz Nairobija 2005-2009 izvajajo njene določbe, še posebej obveznosti odstranjevanja protipehotnih min do datuma, ki ga določijo same;

Sprava

| 53. | poudarja pomembnost nepristranske in objektivne preiskave o kršitvah človekovih pravic, posilstvih, mučenju, aretacijah in ubojih; |
| --- | --- |

53.

poudarja pomembnost nepristranske in objektivne preiskave o kršitvah človekovih pravic, posilstvih, mučenju, aretacijah in ubojih;

| 54. | meni, da lahko komisije za resnico naredijo veliko dobrega za družbe na prehodu, čeprav morda niso vedno primerne; poudarja pomembnost aktivnega sodelovanja mnogih različnih družbenih skupin v teh komisijah; poudarja, da si morajo po končanem objektivnem končnem poročilu — vključno, z ozirom na njegov posebni pomen, z delom, posvečenim otrokom, pripravljenim s sodelovanjem otrok in mladine — vsi sodelujoči po svojih najboljših močeh prizadevati izvajati priporočila komisije; |
| --- | --- |

54.

meni, da lahko komisije za resnico naredijo veliko dobrega za družbe na prehodu, čeprav morda niso vedno primerne; poudarja pomembnost aktivnega sodelovanja mnogih različnih družbenih skupin v teh komisijah; poudarja, da si morajo po končanem objektivnem končnem poročilu — vključno, z ozirom na njegov posebni pomen, z delom, posvečenim otrokom, pripravljenim s sodelovanjem otrok in mladine — vsi sodelujoči po svojih najboljših močeh prizadevati izvajati priporočila komisije;

| 55. | priznava pomembnost izkušenj komisije za resnico in spravo v južni Afriki in poudarja pomembnost prilagoditve metodologije lokalnim razmeram; |
| --- | --- |

55.

priznava pomembnost izkušenj komisije za resnico in spravo v južni Afriki in poudarja pomembnost prilagoditve metodologije lokalnim razmeram;

| 56. | opozarja, da so pomilostitve, če so pripravljene in odločene na moder, pravičen in uravnotežen način ter se ne izkoriščajo za oviranje pravice, prikrivanje ostudnih zločinov in izogibanje velikim odgovornostim, lahko instrument sprave; |
| --- | --- |

56.

opozarja, da so pomilostitve, če so pripravljene in odločene na moder, pravičen in uravnotežen način ter se ne izkoriščajo za oviranje pravice, prikrivanje ostudnih zločinov in izogibanje velikim odgovornostim, lahko instrument sprave;

| 57. | meni, da je pravica glavno področje, na katerem lahko mednarodna skupnost neposredno sodeluje pri procesih, kjer je možna sprava, kot je bilo videti na ad hoc sodiščih v Haagu in Arushi, Mednarodnem kazenskem sodišču (MKS), sodiščih, za katere so pobudo dali ZN v Kambodži in Sierri Leoneju, in izvajanju načela univerzalne jurisdikcije; |
| --- | --- |

57.

meni, da je pravica glavno področje, na katerem lahko mednarodna skupnost neposredno sodeluje pri procesih, kjer je možna sprava, kot je bilo videti na ad hoc sodiščih v Haagu in Arushi, Mednarodnem kazenskem sodišču (MKS), sodiščih, za katere so pobudo dali ZN v Kambodži in Sierri Leoneju, in izvajanju načela univerzalne jurisdikcije;

| 58. | meni, da je s pomočjo mednarodnega kazenskega sodišča potrebno zagotoviti ad hoc sodišča ali neodvisna nacionalna sodišča, odvisno od razmer, da dejanja genocida in drugi ostudni zločini ne ostanejo nekaznovani, da se izvrši pravica, ugotovi resnica in da se žrtvam povrne škoda; |
| --- | --- |

58.

meni, da je s pomočjo mednarodnega kazenskega sodišča potrebno zagotoviti ad hoc sodišča ali neodvisna nacionalna sodišča, odvisno od razmer, da dejanja genocida in drugi ostudni zločini ne ostanejo nekaznovani, da se izvrši pravica, ugotovi resnica in da se žrtvam povrne škoda;

| 59. | poudarja, da ima Mednarodno kazensko sodišče lahko najvažnejšo vlogo pri prekinitvi začaranega kroga nekaznovanja, tako da kaznuje glavne pobudnike in storilce hudih kršitev človekovih pravic; prepričana je, da to lahko ustvari okolje, v katerem sta mogoča pomilostitev in ponovna vključitev nekdanjih vojakov; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da ima Mednarodno kazensko sodišče lahko najvažnejšo vlogo pri prekinitvi začaranega kroga nekaznovanja, tako da kaznuje glavne pobudnike in storilce hudih kršitev človekovih pravic; prepričana je, da to lahko ustvari okolje, v katerem sta mogoča pomilostitev in ponovna vključitev nekdanjih vojakov;

| 60. | meni, da bi mednarodna skupnost lahko pomagala pri preoblikovanju spravnih programov v mirovne sporazume, sestavljanju primerne domače zakonodaje in zaščiti oseb, ki bodo lokalno odgovorne za izvajanje takih programov in zakonodaje; poudarja, da imajo vladne agencije pomembno vlogo pri pripravi mednarodnih smernic, ki lahko okrepijo voditelje lokalne politike in civilne družbe, kot so smernice ZN o boju proti nekaznovanju; poudarja pomembnost mednarodnih mehanizmov poročanja in spremljanja; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi mednarodna skupnost lahko pomagala pri preoblikovanju spravnih programov v mirovne sporazume, sestavljanju primerne domače zakonodaje in zaščiti oseb, ki bodo lokalno odgovorne za izvajanje takih programov in zakonodaje; poudarja, da imajo vladne agencije pomembno vlogo pri pripravi mednarodnih smernic, ki lahko okrepijo voditelje lokalne politike in civilne družbe, kot so smernice ZN o boju proti nekaznovanju; poudarja pomembnost mednarodnih mehanizmov poročanja in spremljanja;

| 61. | obžaluje, da Združene države izvajajo pritisk na tretje države, da bi sklenili dvostranske sporazume za imuniteto, vsebinsko osnovane na členu 98 Rimskega statuta, ki bi njihove prebivalce in vojaško osebje izvzeli iz pristojnosti MKS in protiukrepov, kot je zmanjšanje pomoči, in proti državam, ki so podpisale Rimski statut; zato poziva države, ki podpirajo MKS in Evropsko komisijo, naj si še naprej prizadevajo prepričati Združene države k preklicu politike in naj, po zmanjšanju pomoči Združenih držav, začasno pomagajo tem državam; |
| --- | --- |

61.

obžaluje, da Združene države izvajajo pritisk na tretje države, da bi sklenili dvostranske sporazume za imuniteto, vsebinsko osnovane na členu 98 Rimskega statuta, ki bi njihove prebivalce in vojaško osebje izvzeli iz pristojnosti MKS in protiukrepov, kot je zmanjšanje pomoči, in proti državam, ki so podpisale Rimski statut; zato poziva države, ki podpirajo MKS in Evropsko komisijo, naj si še naprej prizadevajo prepričati Združene države k preklicu politike in naj, po zmanjšanju pomoči Združenih držav, začasno pomagajo tem državam;

| 62. | poziva k dejanjem, ki bodo zagotovila osebno varnost žrtev, ki bodo pričale pred komisijo za resnico in po potrebi nameni posebno pozornost ženskam, tako da, kot najbolj ranljivima družbenima skupinama, uredijo posebna zaslišanja za ženske in otroke; poudarja, da bi ženske morale biti aktivno vključene v proces sprave in ne samo pričati kot žrtve; |
| --- | --- |

62.

poziva k dejanjem, ki bodo zagotovila osebno varnost žrtev, ki bodo pričale pred komisijo za resnico in po potrebi nameni posebno pozornost ženskam, tako da, kot najbolj ranljivima družbenima skupinama, uredijo posebna zaslišanja za ženske in otroke; poudarja, da bi ženske morale biti aktivno vključene v proces sprave in ne samo pričati kot žrtve;

| 63. | priporoča, naj verski in tradicionalni voditelji kot pomembni akterji sodelujejo pri procesu sprave, in predlaga, da se pretehta, uporabi in spoštuje modrost starejših; |
| --- | --- |

63.

priporoča, naj verski in tradicionalni voditelji kot pomembni akterji sodelujejo pri procesu sprave, in predlaga, da se pretehta, uporabi in spoštuje modrost starejših;

| 64. | poudarja, da je obnova države in njene oblasti bistvena za zaščito volilnega procesa in za trajno stabilizacijo institucij v državah soočenih s pokonfliktnimi razmerami; poziva Evropsko unijo in države članice, naj temu posvetijo še posebno pozornost v skladu s partnerskim dogovorom AKP-EU; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je obnova države in njene oblasti bistvena za zaščito volilnega procesa in za trajno stabilizacijo institucij v državah soočenih s pokonfliktnimi razmerami; poziva Evropsko unijo in države članice, naj temu posvetijo še posebno pozornost v skladu s partnerskim dogovorom AKP-EU;

| 65. | meni, da je spodbujanje kulture miru in strpnosti skozi razvijanje solidarnosti med prebivalci bistvenega pomena, in poziva vse politike ter politične in družbene vodje, verske organizacije in civilno družbo, naj ljudem posredujejo znake in sporočila miru, sprave in nacionalne enotnosti; |
| --- | --- |

65.

meni, da je spodbujanje kulture miru in strpnosti skozi razvijanje solidarnosti med prebivalci bistvenega pomena, in poziva vse politike ter politične in družbene vodje, verske organizacije in civilno družbo, naj ljudem posredujejo znake in sporočila miru, sprave in nacionalne enotnosti;

| 66. | poziva pokonfliktne države, naj sledijo gospodarski in družbeni politiki, ki bo zagotavljala skladen in uravnovešen razvoj ljudi in naroda, pa tudi politiko mirnega reševanja družbenih težav in sprave; |
| --- | --- |

66.

poziva pokonfliktne države, naj sledijo gospodarski in družbeni politiki, ki bo zagotavljala skladen in uravnovešen razvoj ljudi in naroda, pa tudi politiko mirnega reševanja družbenih težav in sprave;

| 67. | poziva nekdanje strani v sporu, naj takoj po sklenitvi mirovnega sporazuma sodelujejo pri trajnem, odprtem, resnem, poglobljenem in obsežnem političnem dialogu; |
| --- | --- |

67.

poziva nekdanje strani v sporu, naj takoj po sklenitvi mirovnega sporazuma sodelujejo pri trajnem, odprtem, resnem, poglobljenem in obsežnem političnem dialogu;

Prehod na demokratično družbo, vključno s pripravami na volitve

| 68. | ponovno potrjuje, kot je navedeno v Cotonoujskem sporazumu, da so demokratična načela splošno priznana in krepijo organizacijo države, zagotavljajo legitimnost oblasti in zakonitost dejanj, ki se izražajo v njenem ustavnem, zakonodajnem in regulatornem sistemu; |
| --- | --- |

68.

ponovno potrjuje, kot je navedeno v Cotonoujskem sporazumu, da so demokratična načela splošno priznana in krepijo organizacijo države, zagotavljajo legitimnost oblasti in zakonitost dejanj, ki se izražajo v njenem ustavnem, zakonodajnem in regulatornem sistemu;

| 69. | ponovno potrjuje zavezanost demokratičnemu sistemu vlade, ki temelji na resničnosti zadevnih držav in zagotavlja varnost, svobodo in pravico za vsev pravni državi ter temelji na vrednotah enotnosti brez izključitve; |
| --- | --- |

69.

ponovno potrjuje zavezanost demokratičnemu sistemu vlade, ki temelji na resničnosti zadevnih držav in zagotavlja varnost, svobodo in pravico za vsev pravni državi ter temelji na vrednotah enotnosti brez izključitve;

| 70. | podpira upoštevanje načela o dobrem upravljanju — ključni dejavnik pri partnerstvu AKP-EU — vključno z razdelitvijo pooblastil, pravne države, preglednosti in odgovornosti pri upravljanju javnih zadev ter naravnih in finančnih virov za pravičen in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

70.

podpira upoštevanje načela o dobrem upravljanju — ključni dejavnik pri partnerstvu AKP-EU — vključno z razdelitvijo pooblastil, pravne države, preglednosti in odgovornosti pri upravljanju javnih zadev ter naravnih in finančnih virov za pravičen in trajnostni razvoj;

| 71. | poudarja, da je pomembno povečati institucionalne zmogljivosti centralnih in lokalnih institucij, da bi se lahko borile proti korupciji; poudarja tudi pomembnost prestrukturiranja javne uprave in pooblastitve uradnikov, da bodo lahko opravljali svoje dolžnosti in tako vsem uporabnikom javnih storitev služili učinkovito, vljudno, pošteno, nepristransko in pravično; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je pomembno povečati institucionalne zmogljivosti centralnih in lokalnih institucij, da bi se lahko borile proti korupciji; poudarja tudi pomembnost prestrukturiranja javne uprave in pooblastitve uradnikov, da bodo lahko opravljali svoje dolžnosti in tako vsem uporabnikom javnih storitev služili učinkovito, vljudno, pošteno, nepristransko in pravično;

| 72. | poudarja pomembnost spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; spodbuja, da se za določanje državne strukture in pristojnosti raznih oblasti sklicuje na pravno državo; |
| --- | --- |

72.

poudarja pomembnost spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; spodbuja, da se za določanje državne strukture in pristojnosti raznih oblasti sklicuje na pravno državo;

| 73. | meni, da je zagotavljanje okolja, v katerem vlada spoštovanje temeljnih človekovih pravic, bistvenega pomena, in priporoča, da začnejo programe izobraževanja o človekovih pravicah kmalu po končanju oboroženih konfliktov; |
| --- | --- |

73.

meni, da je zagotavljanje okolja, v katerem vlada spoštovanje temeljnih človekovih pravic, bistvenega pomena, in priporoča, da začnejo programe izobraževanja o človekovih pravicah kmalu po končanju oboroženih konfliktov;

| 74. | priznava pomembnost ponovne vzpostavitve državne oblasti po končanju oboroženih konfliktov, obnove javne uprave na celotnem območju posamezne države ter reorganizacije nacionalne vojske in policije v skladu z demokratičnimi načeli in modelom pluralnih in svobodnih družb; opozarja, da se je v nekaterih razmerah vključevanje nekdanjih borcev z različnih strani v novo skupno nacionalno vojsko ali policijo z mednarodno specializirano pomočjo, kjer je potrebna in so zanjo zaprosili, izkazalo kot dobra in koristna rešitev; |
| --- | --- |

74.

priznava pomembnost ponovne vzpostavitve državne oblasti po končanju oboroženih konfliktov, obnove javne uprave na celotnem območju posamezne države ter reorganizacije nacionalne vojske in policije v skladu z demokratičnimi načeli in modelom pluralnih in svobodnih družb; opozarja, da se je v nekaterih razmerah vključevanje nekdanjih borcev z različnih strani v novo skupno nacionalno vojsko ali policijo z mednarodno specializirano pomočjo, kjer je potrebna in so zanjo zaprosili, izkazalo kot dobra in koristna rešitev;

| 75. | opozarja, da so prehodne večstrankarske vlade, ki služijo kot vlade nacionalne enotnosti, zadostno zagotovilo za stabilnost, mir in deljeno odgovornost od trenutka sklenitve mirovnih sporazumov in pred volitvami; opozarja tudi, da so se dolgoročne stabilne osnove te sheme delitve pooblastil tudi po volitvah po dosedanjih izkušnjah izkazale za modre, dokler se demokracija popolnoma ne ukorenini in je zamenjava oblasti možna brez večjih tveganj; |
| --- | --- |

75.

opozarja, da so prehodne večstrankarske vlade, ki služijo kot vlade nacionalne enotnosti, zadostno zagotovilo za stabilnost, mir in deljeno odgovornost od trenutka sklenitve mirovnih sporazumov in pred volitvami; opozarja tudi, da so se dolgoročne stabilne osnove te sheme delitve pooblastil tudi po volitvah po dosedanjih izkušnjah izkazale za modre, dokler se demokracija popolnoma ne ukorenini in je zamenjava oblasti možna brez večjih tveganj;

| 76. | pozdravlja dejstvo, da imata EU in mednarodna skupnost pogosto pomembno vlogo pri prepričevanju sprtih strani, naj dosežejo mirovni sporazum in izvedejo demokratične volitve; obžaluje pa, da jim je več kot enkrat spodletelo pri nudenju potrebne pomoči pokonfliktnim stranem, da bi v celoti izvedle mirovne sporazume; poziva, da povišajo finančno, upravno in logistično pomoč pokonfliktnim državam, da bi zagotovile pravilno izvajanje mirovnih sporazumov; |
| --- | --- |

76.

pozdravlja dejstvo, da imata EU in mednarodna skupnost pogosto pomembno vlogo pri prepričevanju sprtih strani, naj dosežejo mirovni sporazum in izvedejo demokratične volitve; obžaluje pa, da jim je več kot enkrat spodletelo pri nudenju potrebne pomoči pokonfliktnim stranem, da bi v celoti izvedle mirovne sporazume; poziva, da povišajo finančno, upravno in logistično pomoč pokonfliktnim državam, da bi zagotovile pravilno izvajanje mirovnih sporazumov;

| 77. | priporoča, naj bodo po končni prekinitvi ognja ali vzpostavitvi minimalnih varnostnih razmer demokratične volitve pripravljene in izvedene v realnem časovnem razporedu, ki naj med drugim vključuje lokalne zmogljivosti in zunanje vire ljudi, materiala in financ; priporoča, da se, razen v izjemnih okoliščinah, prve volitve izvedejo dve ali največ tri leta po končanju oboroženih sporov; opozarja na nujnost ne samo splošnih predsedniških in parlamentarnih, pač pa tudi regionalnih in lokalnih volitev; poudarja, da končni cilj demokratičnega procesa niso volitve, pač pa nenehno prizadevanje; |
| --- | --- |

77.

priporoča, naj bodo po končni prekinitvi ognja ali vzpostavitvi minimalnih varnostnih razmer demokratične volitve pripravljene in izvedene v realnem časovnem razporedu, ki naj med drugim vključuje lokalne zmogljivosti in zunanje vire ljudi, materiala in financ; priporoča, da se, razen v izjemnih okoliščinah, prve volitve izvedejo dve ali največ tri leta po končanju oboroženih sporov; opozarja na nujnost ne samo splošnih predsedniških in parlamentarnih, pač pa tudi regionalnih in lokalnih volitev; poudarja, da končni cilj demokratičnega procesa niso volitve, pač pa nenehno prizadevanje;

| 78. | poziva odgovorne za pripravo volitev, da imenujejo ad hoc neodvisni volilni odbor, katerega naloga naj bo sestavljanje volilnih seznamov, določanje števila in kraja volilnih okrožij ter druge potrebne infrastrukture, zaposlitve in usposabljanja osebja, preverjanje preglednosti kandidatovih izdatkov, razlaganje pravil glasovanja in obveščanje prebivalstva; |
| --- | --- |

78.

poziva odgovorne za pripravo volitev, da imenujejo ad hoc neodvisni volilni odbor, katerega naloga naj bo sestavljanje volilnih seznamov, določanje števila in kraja volilnih okrožij ter druge potrebne infrastrukture, zaposlitve in usposabljanja osebja, preverjanje preglednosti kandidatovih izdatkov, razlaganje pravil glasovanja in obveščanje prebivalstva;

| 79. | spodbuja sodelovanje žensk med volilnim procesom in v vladi, v povezavi s katero je Izhodišče za ukrepanje za leto 1995 svetovne konference o ženskah v Pekingu navedlo, da na poti za doseganje popolnoma enakih pravic minimalno sodelovanje 30 % predstavlja „kritično maso“; |
| --- | --- |

79.

spodbuja sodelovanje žensk med volilnim procesom in v vladi, v povezavi s katero je Izhodišče za ukrepanje za leto 1995 svetovne konference o ženskah v Pekingu navedlo, da na poti za doseganje popolnoma enakih pravic minimalno sodelovanje 30 % predstavlja „kritično maso“;

| 80. | meni, da bi pomembne, ustrezne in neodvisne nevladne organizacije lahko imele pomembno vlogo pri volilnem procesu, tako da bi spodbujale odprto in splošno razpravo in zagotavljale, da kandidati prevzamejo svoje odgovornosti; |
| --- | --- |

80.

meni, da bi pomembne, ustrezne in neodvisne nevladne organizacije lahko imele pomembno vlogo pri volilnem procesu, tako da bi spodbujale odprto in splošno razpravo in zagotavljale, da kandidati prevzamejo svoje odgovornosti;

| 81. | poziva Združene narode in druga ustrezna mednarodna telesa, naj se zberejo kot opazovalci in pomagajo vzpostaviti neodvisno volilno komisijo; Evropska unija, Evropski parlament, Združeni narodi in druge mednarodne organizacije morajo imeti bistveno vlogo pri pomoči in spremljanju volilnega procesa, da bi prispevale k demokratizaciji držav AKP; spodbuja opazovalce, ki bodo ostali dolgo časa, naj pridejo v državo veliko pred volilnim dnevom in spremljajo volilni proces od začetka; pričakuje, da bodo opazovalci volitev, ki bodo ostali kratek čas, kot na primer opazovalci Evropskega parlamenta, prispeli v državo nekaj dni pred volitvami in ostali najmanj do takrat, ko bo zaključeno prvo štetje glasov; |
| --- | --- |

81.

poziva Združene narode in druga ustrezna mednarodna telesa, naj se zberejo kot opazovalci in pomagajo vzpostaviti neodvisno volilno komisijo; Evropska unija, Evropski parlament, Združeni narodi in druge mednarodne organizacije morajo imeti bistveno vlogo pri pomoči in spremljanju volilnega procesa, da bi prispevale k demokratizaciji držav AKP; spodbuja opazovalce, ki bodo ostali dolgo časa, naj pridejo v državo veliko pred volilnim dnevom in spremljajo volilni proces od začetka; pričakuje, da bodo opazovalci volitev, ki bodo ostali kratek čas, kot na primer opazovalci Evropskega parlamenta, prispeli v državo nekaj dni pred volitvami in ostali najmanj do takrat, ko bo zaključeno prvo štetje glasov;

| 82. | da bi zagotovili varnost, poziva k postavitvi mednarodne večstranske sile, če je potrebna in na prošnjo države gostiteljice, po možnosti s podporo lokalnih čet; tudi visoko število volilnih mest bi zagotovilo povečanje občutka varnosti; |
| --- | --- |

82.

da bi zagotovili varnost, poziva k postavitvi mednarodne večstranske sile, če je potrebna in na prošnjo države gostiteljice, po možnosti s podporo lokalnih čet; tudi visoko število volilnih mest bi zagotovilo povečanje občutka varnosti;

| 83. | zahteva, da se še posebno posvetijo svobodi izražanja in skupščini, kjer bi sodelujoče politične stranke lahko svobodno izrazile svoje mnenje s spoštovanjem do nasprotnikov in skupnih demokratičnih pravil in kjer bi dovolili prisotnost neodvisnih medijev; zahteva, da se novinarjem za opravljanje njihovega dela zagotovi prosto gibanje in da se spoštuje pluralnost informacij; poziva k jasnim in učinkovitim pravilom, ki bodo zagotovila svobodo vzpostavitve zasebnih medijev in enak dostop do medijev za vse stranke, še posebej do tistih, ki jih upravlja država; poudarja posebno pomembnost teh vidikov za radijske postaje v državah AKP; |
| --- | --- |

83.

zahteva, da se še posebno posvetijo svobodi izražanja in skupščini, kjer bi sodelujoče politične stranke lahko svobodno izrazile svoje mnenje s spoštovanjem do nasprotnikov in skupnih demokratičnih pravil in kjer bi dovolili prisotnost neodvisnih medijev; zahteva, da se novinarjem za opravljanje njihovega dela zagotovi prosto gibanje in da se spoštuje pluralnost informacij; poziva k jasnim in učinkovitim pravilom, ki bodo zagotovila svobodo vzpostavitve zasebnih medijev in enak dostop do medijev za vse stranke, še posebej do tistih, ki jih upravlja država; poudarja posebno pomembnost teh vidikov za radijske postaje v državah AKP;

| 84. | poziva Evropsko komisijo, razne donatorje in primerne nevladne organizacije, da izvedejo programe za usposabljanje medijskih delavcev, da pospešijo neodvisno, visokokakovostno poročanje in da zagotovijo preskrbo z zadostnimi tehničnimi in materialnimi viri, kot na primer s kasetami, filmskim materialom in papirjem; |
| --- | --- |

84.

poziva Evropsko komisijo, razne donatorje in primerne nevladne organizacije, da izvedejo programe za usposabljanje medijskih delavcev, da pospešijo neodvisno, visokokakovostno poročanje in da zagotovijo preskrbo z zadostnimi tehničnimi in materialnimi viri, kot na primer s kasetami, filmskim materialom in papirjem;

| 85. | poziva izvoljene člane nacionalne skupščine, da sprejmejo demokratično ustavo ali da jo, kakor hitro je to mogoče, pregledajo, pred prvimi pokonfliktnimi splošnimi volitvami ali takoj po njih, in naj bo po možnosti predmet referenduma, razen če se nekdanjim sprtim stranem in družbi na splošno to ne zdi potrebno; enako velja za večino pomembnih političnih, sistemskih in strukturnih zakonov, ki upravljajo bistvena področja demokratične države; |
| --- | --- |

85.

poziva izvoljene člane nacionalne skupščine, da sprejmejo demokratično ustavo ali da jo, kakor hitro je to mogoče, pregledajo, pred prvimi pokonfliktnimi splošnimi volitvami ali takoj po njih, in naj bo po možnosti predmet referenduma, razen če se nekdanjim sprtim stranem in družbi na splošno to ne zdi potrebno; enako velja za večino pomembnih političnih, sistemskih in strukturnih zakonov, ki upravljajo bistvena področja demokratične države;

| 86. | poudarja pomembnost izvajanja stalnega političnega dialoga o političnem stanju z državami upravičenkami, kot je to predvideno v členu 8 Cotonoujskega sporazuma, še posebej na področjih trgovanja z orožjem, prekomernih vojaških izdatkov, drog in organiziranega kriminala ali etničnega, verskega ali rasnega razlikovanja; ta dialog mora vključevati tudi redno oceno na razvoja človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države ter dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

86.

poudarja pomembnost izvajanja stalnega političnega dialoga o političnem stanju z državami upravičenkami, kot je to predvideno v členu 8 Cotonoujskega sporazuma, še posebej na področjih trgovanja z orožjem, prekomernih vojaških izdatkov, drog in organiziranega kriminala ali etničnega, verskega ali rasnega razlikovanja; ta dialog mora vključevati tudi redno oceno na razvoja človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države ter dobrega upravljanja;

| 87. | meni, da je medsebojna enakovredna izmenjava izkušenj med predstavniki držav donatoric ter držav upravičenk eden od načinov za povečanje zmožnosti za dialog; |
| --- | --- |

87.

meni, da je medsebojna enakovredna izmenjava izkušenj med predstavniki držav donatoric ter držav upravičenk eden od načinov za povečanje zmožnosti za dialog;

| 88. | naroča svojima sopredsednicama, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-ES, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije in organizacijam AKP za regionalno integracijo ter vsem sprtim stranem v državah AKP in EU. |
| --- | --- |

88.

naroča svojima sopredsednicama, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-ES, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije in organizacijam AKP za regionalno integracijo ter vsem sprtim stranem v državah AKP in EU.

---

(1)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 21. aprila 2005 v Bamaku (Mali).

(2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

RESOLUCIJA (1)

o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun (ERS)

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU

| — | na zasedanju v Bamaku (Mali) od 18. do 21. aprila 2005, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bamaku (Mali) od 18. do 21. aprila 2005,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP-ES, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (2) ki je začel veljati 1. aprila 2003, in zlasti finančnega protokola iz Priloge I ter izvedbenih in upravljavskih postopkov iz Priloge IV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med AKP-ES, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (2) ki je začel veljati 1. aprila 2003, in zlasti finančnega protokola iz Priloge I ter izvedbenih in upravljavskih postopkov iz Priloge IV,

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Za popolno vključitev sodelovanja z državami AKP v proračun EU“ (KOM(2003)590), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom „Za popolno vključitev sodelovanja z državami AKP v proračun EU“ (KOM(2003)590),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in sodelovanje Evropskega parlamenta (A5-0143/2004) (3) o vključitvi Evropskega sklada za razvoj v proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in sodelovanje Evropskega parlamenta (A5-0143/2004) (3) o vključitvi Evropskega sklada za razvoj v proračun,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino o uporabi sredstev Evropskega razvojnega sklada (AKP-EU/3602/03/končno) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino o uporabi sredstev Evropskega razvojnega sklada (AKP-EU/3602/03/končno) (4),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun (AKP-EU/3686/05/končno), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino o vključitvi Evropskega razvojnega sklada v proračun (AKP-EU/3686/05/končno),

| A. | ker je Evropski razvojni sklad (ERS) od svoje ustanovitve leta 1957 še vedno eden izmed glavnih finančnih instrumentov sodelovanja med Evropsko unijo ter afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) in deluje na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic EU, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski razvojni sklad (ERS) od svoje ustanovitve leta 1957 še vedno eden izmed glavnih finančnih instrumentov sodelovanja med Evropsko unijo ter afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP) in deluje na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic EU,

| B. | ker so se voditelji držav članic Evropske unije na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni in mednarodni konferenci Združenih narodov o financiranju razvoja v Monterreyju leta 2002 zavezali k finančnim ciljem pri prispevku ES uradni pomoči za razvoj (UPR), |
| --- | --- |

B.

ker so se voditelji držav članic Evropske unije na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni in mednarodni konferenci Združenih narodov o financiranju razvoja v Monterreyju leta 2002 zavezali k finančnim ciljem pri prispevku ES uradni pomoči za razvoj (UPR),

| C. | ponovno potrjuje pomen finančne pomoči, ki jo Evropska unija namenja za razvoj držav AKP, tako na nacionalni kot regionalni ravni in posledično potrebo po krepitvi sodelovanja pri financiranju razvoja v okviru ERS, |
| --- | --- |

C.

ponovno potrjuje pomen finančne pomoči, ki jo Evropska unija namenja za razvoj držav AKP, tako na nacionalni kot regionalni ravni in posledično potrebo po krepitvi sodelovanja pri financiranju razvoja v okviru ERS,

| D. | pozdravlja doseženi napredek brez primere na področju obveznosti in izdatkov pri izvajanju finančnega sodelovanja AKP-ES v letu 2003, |
| --- | --- |

D.

pozdravlja doseženi napredek brez primere na področju obveznosti in izdatkov pri izvajanju finančnega sodelovanja AKP-ES v letu 2003,

| E. | upošteva novo vlogo, ki jo imajo na podlagi Cotonoujskega sporazuma nacionalni in regionalni odredbodajalci ter zmogljivosti, potrebne za zagotovitev izvajanja ugotovljenih nalog in odgovornosti, zlasti boljšega upravljanja pomoči, ki jo financira ERS, |
| --- | --- |

E.

upošteva novo vlogo, ki jo imajo na podlagi Cotonoujskega sporazuma nacionalni in regionalni odredbodajalci ter zmogljivosti, potrebne za zagotovitev izvajanja ugotovljenih nalog in odgovornosti, zlasti boljšega upravljanja pomoči, ki jo financira ERS,

| F. | ugotavlja, da se vprašanje vključitve ERS v proračun zastavlja v času temeljnih sprememb v partnerstvu AKP-EU, kot to kažejo sporazumi o gospodarskem partnerstvu, kar je tudi priložnost za nadaljnje izboljšanje doseganja ciljev in načel financiranja razvojnega sodelovanja, |
| --- | --- |

F.

ugotavlja, da se vprašanje vključitve ERS v proračun zastavlja v času temeljnih sprememb v partnerstvu AKP-EU, kot to kažejo sporazumi o gospodarskem partnerstvu, kar je tudi priložnost za nadaljnje izboljšanje doseganja ciljev in načel financiranja razvojnega sodelovanja,

| G. | ponovno potrjuje pomen vloge in pristojnosti nacionalnih ter regionalnih odredbodajalcev pri upravljanju in izvajanju projektov ter programov, |
| --- | --- |

G.

ponovno potrjuje pomen vloge in pristojnosti nacionalnih ter regionalnih odredbodajalcev pri upravljanju in izvajanju projektov ter programov,

| H. | izraža zaskrbljenost o možnostih vključitve ERS v proračun in morebitnega učinka te vključitve na načela ter ključne elemente sodelovanja pri financiranju razvoja, zlasti soupravljanja, predvidljivosti sredstev in prilagodljivosti v zvezi z njihovo uporabo, |
| --- | --- |

H.

izraža zaskrbljenost o možnostih vključitve ERS v proračun in morebitnega učinka te vključitve na načela ter ključne elemente sodelovanja pri financiranju razvoja, zlasti soupravljanja, predvidljivosti sredstev in prilagodljivosti v zvezi z njihovo uporabo,

| I. | opozarja, da bo širitev Unije na 25 držav članic zahtevala nov ključ delitve finančne pomoči na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic, če se bo ohranil sedanji sistem petletnega finančnega protokola, |
| --- | --- |

I.

opozarja, da bo širitev Unije na 25 držav članic zahtevala nov ključ delitve finančne pomoči na podlagi prostovoljnih prispevkov držav članic, če se bo ohranil sedanji sistem petletnega finančnega protokola,

| J. | ker se 25 držav članic doslej še ni dogovorilo o novem ključu delitve in ker pri tem vsak odlog blokira vire financiranja, |
| --- | --- |

J.

ker se 25 držav članic doslej še ni dogovorilo o novem ključu delitve in ker pri tem vsak odlog blokira vire financiranja,

| K. | opozarja, da je glavni namen vključitve Evropskega razvojnega sklada (ERS) v proračun, tj. vključitve v splošni proračun, da zagotovi avtomatično uporabo ključa, ki ga 25 držav članic že pozna, brez nepotrebnih dolgih in neplodnih razprav o novem ad hoc ključu delitve za 10. ERS, |
| --- | --- |

K.

opozarja, da je glavni namen vključitve Evropskega razvojnega sklada (ERS) v proračun, tj. vključitve v splošni proračun, da zagotovi avtomatično uporabo ključa, ki ga 25 držav članic že pozna, brez nepotrebnih dolgih in neplodnih razprav o novem ad hoc ključu delitve za 10. ERS,

| L. | ker poudarja, da se, če ne bi bil dosežen dogovor o novem ad hoc ključu delitve, 10. ERS ne bi oblikoval ali bi se vzpostavil z veliko zamudo, kar bi ogrozilo doseganje ciljev Sporazuma o partnerstvu v času, ko bi bilo treba zagotavljati stalnost financiranja ERS, |
| --- | --- |

L.

ker poudarja, da se, če ne bi bil dosežen dogovor o novem ad hoc ključu delitve, 10. ERS ne bi oblikoval ali bi se vzpostavil z veliko zamudo, kar bi ogrozilo doseganje ciljev Sporazuma o partnerstvu v času, ko bi bilo treba zagotavljati stalnost financiranja ERS,

| M. | poudarja, da vključitev ERS v proračun ni zdravilo za vse težave niti ni ovira partnerstvu AKP-EU pri njegovem učinkovitem delovanju, |
| --- | --- |

M.

poudarja, da vključitev ERS v proračun ni zdravilo za vse težave niti ni ovira partnerstvu AKP-EU pri njegovem učinkovitem delovanju,

| N. | ker je Komisija v svojem sporočilu dne 8. oktobra 2003 (KOM(2003) 590) že dala delne odgovore, vendar mora še podrobneje odgovoriti na veliko vprašanj AKP, še posebej glede negativnih učinkov načela enoletnosti proračuna in zmožnosti za pripravo večletnega financiranja, poroštev, ki bodo pogojevala dogovor JPA, |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija v svojem sporočilu dne 8. oktobra 2003 (KOM(2003) 590) že dala delne odgovore, vendar mora še podrobneje odgovoriti na veliko vprašanj AKP, še posebej glede negativnih učinkov načela enoletnosti proračuna in zmožnosti za pripravo večletnega financiranja, poroštev, ki bodo pogojevala dogovor JPA,

| O. | ugotavlja, da v finančni uredbi Evropske unije obstajajo praktični načini organizacije in zagotavljanja delovanja namenskega sklada, |
| --- | --- |

O.

ugotavlja, da v finančni uredbi Evropske unije obstajajo praktični načini organizacije in zagotavljanja delovanja namenskega sklada,

| P. | ponavlja, da intenzivna raven sodelovanja AKP v procesu odločanja o načrtovanju in izvajanju ERS vodi k tesnejšemu partnerstvu med donatorji in prejemniki ter k večjemu lastništvu programov s strani držav AKP, |
| --- | --- |

P.

ponavlja, da intenzivna raven sodelovanja AKP v procesu odločanja o načrtovanju in izvajanju ERS vodi k tesnejšemu partnerstvu med donatorji in prejemniki ter k večjemu lastništvu programov s strani držav AKP,

| Q. | ponovno potrjuje tudi potrebo po ohranjanju in krepitvi pravnega reda partnerstva ter ponovno potrjuje, da so načela lastništva in udeležbe, zapisana v Cotonoujskem sporazumu, ključni elementi strategije za izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

Q.

ponovno potrjuje tudi potrebo po ohranjanju in krepitvi pravnega reda partnerstva ter ponovno potrjuje, da so načela lastništva in udeležbe, zapisana v Cotonoujskem sporazumu, ključni elementi strategije za izkoreninjenje revščine,

| R. | ponovno potrjuje, da so zagotavljanje sredstev, lastništvo razvojnih programov s strani držav AKP in kontinuiran duh partnerstva politična vprašanja, ki se z vključitvijo v proračun ne rešujejo niti ne postavljajo pod vprašaj; |
| --- | --- |

R.

ponovno potrjuje, da so zagotavljanje sredstev, lastništvo razvojnih programov s strani držav AKP in kontinuiran duh partnerstva politična vprašanja, ki se z vključitvijo v proračun ne rešujejo niti ne postavljajo pod vprašaj;

| S. | priznava, da mora politična oblast odgovoriti na upravičena vprašanja držav AKP, ki se nanašajo na soupravljanje pomoči, na učinke merjenja uspešnosti, ki so bila očitna že pri 9. ERS, ter na predvidljivost in trajnost virov; |
| --- | --- |

S.

priznava, da mora politična oblast odgovoriti na upravičena vprašanja držav AKP, ki se nanašajo na soupravljanje pomoči, na učinke merjenja uspešnosti, ki so bila očitna že pri 9. ERS, ter na predvidljivost in trajnost virov;

| T. | opozarja, da se je 40 let po nastanku ERS primerno vprašati o njegovi reformi, saj sedanji sistem še ni uspel rešiti težav pri hitrosti črpanja sredstev in kopičenja neporabljenih proračunskih sredstev (11 milijard evrov), |
| --- | --- |

T.

opozarja, da se je 40 let po nastanku ERS primerno vprašati o njegovi reformi, saj sedanji sistem še ni uspel rešiti težav pri hitrosti črpanja sredstev in kopičenja neporabljenih proračunskih sredstev (11 milijard evrov),

| 1. | pripisuje posebno pozornost nadaljevanju politike razvojne pomoči EU državam AKP, ki mora biti specifična, prepoznavna ter usmerjena k prejemniku in za katero mora biti na voljo stalno in zagotovljeno financiranje; |
| --- | --- |

1.

pripisuje posebno pozornost nadaljevanju politike razvojne pomoči EU državam AKP, ki mora biti specifična, prepoznavna ter usmerjena k prejemniku in za katero mora biti na voljo stalno in zagotovljeno financiranje;

| 2. | zahteva, da mora partnerstvo med AKP in EU ohraniti svojo specifičnost in duh partnerstva, ki prispeva k doseganju skupnih ciljev, izkoreninjenju revščine in k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

2.

zahteva, da mora partnerstvo med AKP in EU ohraniti svojo specifičnost in duh partnerstva, ki prispeva k doseganju skupnih ciljev, izkoreninjenju revščine in k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

| 3. | poziva Evropsko komisijo in odgovorne iz držav AKP k podvojitvi prizadevanj za dolgoročno vzdrževanje in izboljšanje rezultatov, doseženih leta 2003, v zvezi z izvajanjem finančnega sodelovanja med AKP in EU, pri čemer naj izkoristijo uporabo novega pristopa k načrtovanju in razporeditvi pristojnosti in odločanja; |
| --- | --- |

3.

poziva Evropsko komisijo in odgovorne iz držav AKP k podvojitvi prizadevanj za dolgoročno vzdrževanje in izboljšanje rezultatov, doseženih leta 2003, v zvezi z izvajanjem finančnega sodelovanja med AKP in EU, pri čemer naj izkoristijo uporabo novega pristopa k načrtovanju in razporeditvi pristojnosti in odločanja;

| 4. | ponovno izraža zaskrbljenost, da se mora ne glede na predlog vključitve v proračun rešiti težava zaostankov ter upravnih in postopkovnih ovir na obeh straneh, ki povzročajo počasen dotok sredstev ERS in zapleten dostop do njih, saj je Evropska unija najpomembnejši partner pri razvoju držav AKP; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža zaskrbljenost, da se mora ne glede na predlog vključitve v proračun rešiti težava zaostankov ter upravnih in postopkovnih ovir na obeh straneh, ki povzročajo počasen dotok sredstev ERS in zapleten dostop do njih, saj je Evropska unija najpomembnejši partner pri razvoju držav AKP;

| 5. | poudarja, da morajo biti skupini držav AKP, če se bo financirala iz 10. ERS ali iz proračuna Skupnosti, na voljo zadostna finančna sredstva, s katerimi bodo lahko dosegle cilje Cotonoujskega sporazuma; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da morajo biti skupini držav AKP, če se bo financirala iz 10. ERS ali iz proračuna Skupnosti, na voljo zadostna finančna sredstva, s katerimi bodo lahko dosegle cilje Cotonoujskega sporazuma;

| 6. | poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o uveljavitvi odstopanj od Finančne uredbe o proračunu Skupnosti, da bi upoštevala pomisleke skupine AKP in okrepila partnerstvo, lastništvo in predvidljivost razvojnega sklada; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet in Komisijo, naj razmislita o uveljavitvi odstopanj od Finančne uredbe o proračunu Skupnosti, da bi upoštevala pomisleke skupine AKP in okrepila partnerstvo, lastništvo in predvidljivost razvojnega sklada;

| 7. | prav tako priporoča, da se primeren delež odobrenih proračunskih sredstev ERS porabi za politično izobraževanje in usposabljanje poslancev ter političnih, gospodarskih in družbenih voditeljev, da bi lahko trajno okrepili dobro upravljanje, vladavino prava, demokratične strukture ter sodelovanje med vlado ter opozicijo v pluralni demokraciji, ki ima podlago v svobodnih volitvah; ugotavlja, da se morajo ta sredstva uporabiti za ustanavljanje visokih šol za javno upravo ter politično izobraževanje poslancev parlamenta, lokalnih uradnikov in ljudi na odgovornih položajih v političnih strankah in združenjih; |
| --- | --- |

7.

prav tako priporoča, da se primeren delež odobrenih proračunskih sredstev ERS porabi za politično izobraževanje in usposabljanje poslancev ter političnih, gospodarskih in družbenih voditeljev, da bi lahko trajno okrepili dobro upravljanje, vladavino prava, demokratične strukture ter sodelovanje med vlado ter opozicijo v pluralni demokraciji, ki ima podlago v svobodnih volitvah; ugotavlja, da se morajo ta sredstva uporabiti za ustanavljanje visokih šol za javno upravo ter politično izobraževanje poslancev parlamenta, lokalnih uradnikov in ljudi na odgovornih položajih v političnih strankah in združenjih;

| 8. | opozarja, da mora biti vsak sklep o vključitvi ERS v proračun v skladu z obveznostmi Evropske unije (povečanje uradne pomoči za razvoj (ODA) z 0,33 % v letu 2002 na povprečno 0,39 % v letu 2006), ki jih je prevzela na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni ter konferenci ZN o financiranju razvoja v Monterreyju leta 2002; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da mora biti vsak sklep o vključitvi ERS v proračun v skladu z obveznostmi Evropske unije (povečanje uradne pomoči za razvoj (ODA) z 0,33 % v letu 2002 na povprečno 0,39 % v letu 2006), ki jih je prevzela na zasedanju Evropskega sveta v Barceloni ter konferenci ZN o financiranju razvoja v Monterreyju leta 2002;

| 9. | poziva države članice EU in Evropsko komisijo, naj ne sprejemajo odločitev, ki bi imele za posledico učinke, nasprotne ciljem Cotonoujskega sporazuma; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice EU in Evropsko komisijo, naj ne sprejemajo odločitev, ki bi imele za posledico učinke, nasprotne ciljem Cotonoujskega sporazuma;

| 10. | poudarja, da se je potrebno soočiti z zaskrbljenostjo „manj uspešnih“ držav AKP, da bi vključitev ERS v proračun lahko privedla do zmanjšanja njim dodeljenih sredstev, ter poziva Komisijo k razlagi, kako namerava zagotoviti ohranjanje interesov teh držav; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da se je potrebno soočiti z zaskrbljenostjo „manj uspešnih“ držav AKP, da bi vključitev ERS v proračun lahko privedla do zmanjšanja njim dodeljenih sredstev, ter poziva Komisijo k razlagi, kako namerava zagotoviti ohranjanje interesov teh držav;

| 11. | priporoča ukrep, v skladu s katerim se nerazdeljena sredstva ERS (nepričakovana sredstva) uporabijo za velike infrastrukturne projekte ali druge projekte regionalnega ali nadnacionalnega pomena, ki so jih predložili institucionalni partnerji AKP (npr. Caricom, Afriška unija, Nepad, Zahodnoafriška ekonomska in monetarna unija itd.) ali večje število držav AKP, ki so se sporazumele o danem projektu. Komisar MICHEL je na seji Odbora za razvoj Evropskega parlamenta 15. marca 2005 predlog pozdravil; |
| --- | --- |

11.

priporoča ukrep, v skladu s katerim se nerazdeljena sredstva ERS (nepričakovana sredstva) uporabijo za velike infrastrukturne projekte ali druge projekte regionalnega ali nadnacionalnega pomena, ki so jih predložili institucionalni partnerji AKP (npr. Caricom, Afriška unija, Nepad, Zahodnoafriška ekonomska in monetarna unija itd.) ali večje število držav AKP, ki so se sporazumele o danem projektu. Komisar MICHEL je na seji Odbora za razvoj Evropskega parlamenta 15. marca 2005 predlog pozdravil;

| 12. | ugotavlja zaskrbljenost držav AKP glede učinkov, ki bi jih lahko imela uporaba načela enoletnosti za proračun Skupnosti, čeprav je Komisija jasno povedala, da to ne izključuje večletnega načrtovanja; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja zaskrbljenost držav AKP glede učinkov, ki bi jih lahko imela uporaba načela enoletnosti za proračun Skupnosti, čeprav je Komisija jasno povedala, da to ne izključuje večletnega načrtovanja;

| 13. | poziva sekretariat AKP-EU, da čimprej pripravi skupno mnenje Sveta AKP, Sveta ministrov EU in Evropske komisije z oceno posledic vključitve ERS v proračun in načela enoletnosti proračuna na osnovi vpliva na ključne elemente sodelovanja pri financiranju razvoja, še posebej na:






  — | soupravljanje pomoči, |
| --- | --- | --- |

13.

poziva sekretariat AKP-EU, da čimprej pripravi skupno mnenje Sveta AKP, Sveta ministrov EU in Evropske komisije z oceno posledic vključitve ERS v proračun in načela enoletnosti proračuna na osnovi vpliva na ključne elemente sodelovanja pri financiranju razvoja, še posebej na:

—

soupravljanje pomoči,

| — | predvidljivost in trajnost virov, |
| --- | --- |

—

predvidljivost in trajnost virov,

| — | obseg sredstev, ki bodo vključena v proračun, |
| --- | --- |

—

obseg sredstev, ki bodo vključena v proračun,

| — | prilagodljivost pri uporabi sredstev, |
| --- | --- |

—

prilagodljivost pri uporabi sredstev,

| — | dodelitev sredstev, |
| --- | --- |

—

dodelitev sredstev,

| — | vlogo in pristojnosti nacionalnih in regionalnih odredbodajalcev, |
| --- | --- |

—

vlogo in pristojnosti nacionalnih in regionalnih odredbodajalcev,

| — | vlogo in pristojnost Odbora AKP-ES za sodelovanje pri financiranju razvoja, |
| --- | --- |

—

vlogo in pristojnost Odbora AKP-ES za sodelovanje pri financiranju razvoja,

| — | hitro črpanje sredstev, |
| --- | --- |

—

hitro črpanje sredstev,

| — | učinke merjenja uspešnosti; |
| --- | --- |

—

učinke merjenja uspešnosti;

| 14. | poudarja potrebo po zagotovljenemu dolgoročnemu financiranju razvoja državam AKP, pri čemer po kakršnihkolih spremembah sistema financiranja nobena država ne sme biti v manj ugodnem položaju; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po zagotovljenemu dolgoročnemu financiranju razvoja državam AKP, pri čemer po kakršnihkolih spremembah sistema financiranja nobena država ne sme biti v manj ugodnem položaju;

| 15. | ponovno poudarja pomen predvidljivosti sredstev, ki jo omogoča sedanji ERS, saj poenostavlja dolgoročno načrtovanje v državah AKP in jo skupna parlamentarna skupščina močno podpira; |
| --- | --- |

15.

ponovno poudarja pomen predvidljivosti sredstev, ki jo omogoča sedanji ERS, saj poenostavlja dolgoročno načrtovanje v državah AKP in jo skupna parlamentarna skupščina močno podpira;

| 16. | poziva Evropsko komisijo, Svet ministrov EU, Evropski parlament in države AKP k vzpostavitvi primernega okvira za vodenje poglobljenih posvetovanj, na osnovi katerih bi ocenili prednosti in slabosti obeh sistemov (vključitve ali nevključitve ERS v proračun); |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko komisijo, Svet ministrov EU, Evropski parlament in države AKP k vzpostavitvi primernega okvira za vodenje poglobljenih posvetovanj, na osnovi katerih bi ocenili prednosti in slabosti obeh sistemov (vključitve ali nevključitve ERS v proračun);

| 17. | ponovno potrjuje potrebo, da se v postopku soodločanja o prihodnji ureditvi ERS obdržita načeli „partnerstva“ in „lastništva“ v razvojnih programih za države AKP ter njihovo sodelovanje pri vseh odločitvah o uporabi sredstev; |
| --- | --- |

17.

ponovno potrjuje potrebo, da se v postopku soodločanja o prihodnji ureditvi ERS obdržita načeli „partnerstva“ in „lastništva“ v razvojnih programih za države AKP ter njihovo sodelovanje pri vseh odločitvah o uporabi sredstev;

| 18. | meni, da je treba v luči tega sodelovanja skupno parlamentarno skupščino ob morebitni vključitvi ERS v proračun tesno povezati s proračunskim postopkom EU, da bi tako lahko organu, pristojnemu za izvajanje proračuna EU, nudila koristne informacije pri proračunskih vprašanjih, povezanih z državami AKP; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba v luči tega sodelovanja skupno parlamentarno skupščino ob morebitni vključitvi ERS v proračun tesno povezati s proračunskim postopkom EU, da bi tako lahko organu, pristojnemu za izvajanje proračuna EU, nudila koristne informacije pri proračunskih vprašanjih, povezanih z državami AKP;

| 19. | zagovarja stališče, da je treba poleg razprav o vključitvi ERS v proračun poskrbeti tudi za pripravo in razpoložljivost 10. ERS za države AKP in jim tako omogočiti dosego ciljev iz Sporazuma o partnerstvu, ki se financira na podlagi enakega ključa delitve, kot se uporablja pri splošnem proračunu; čestita za nadaljevanje razprav o financiranju, tako v okviru splošnega proračuna Evropske unije kot v okviru morebitnega 10. ERS, in je v tem kontekstu seznanjena z nedavnim predlogom Komisije, da bi skupini AKP posredovala večletni finančni načrt sodelovanja za obdobje 2008-2013; |
| --- | --- |

19.

zagovarja stališče, da je treba poleg razprav o vključitvi ERS v proračun poskrbeti tudi za pripravo in razpoložljivost 10. ERS za države AKP in jim tako omogočiti dosego ciljev iz Sporazuma o partnerstvu, ki se financira na podlagi enakega ključa delitve, kot se uporablja pri splošnem proračunu; čestita za nadaljevanje razprav o financiranju, tako v okviru splošnega proračuna Evropske unije kot v okviru morebitnega 10. ERS, in je v tem kontekstu seznanjena z nedavnim predlogom Komisije, da bi skupini AKP posredovala večletni finančni načrt sodelovanja za obdobje 2008-2013;

| 20. | vztraja pri ohranjanju posebnega regionalnega in nacionalnega dodeljevanja sredstev ter poudarja, da se sredstva ERS lahko prenesejo na druge skupne cilje le po posvetovanju s partnerji AKP; |
| --- | --- |

20.

vztraja pri ohranjanju posebnega regionalnega in nacionalnega dodeljevanja sredstev ter poudarja, da se sredstva ERS lahko prenesejo na druge skupne cilje le po posvetovanju s partnerji AKP;

| 21. | naroči svoji sopredsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu AKP-EU, Evropski komisiji in Svetu Evropske unije. |
| --- | --- |

21.

naroči svoji sopredsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu AKP-EU, Evropski komisiji in Svetu Evropske unije.

---

(1)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 21. aprila 2005 v Bamaku (Mali).

(2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(3)  Zapisnik z dne 1.4.2004

(4)  UL C 26, 29.1.2004, str. 7

RESOLUCIJA (1)

o razmerah v Sudanu

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU

| — | na zasedanju v Bamaku (Mali) od 18. do 21. aprila 2005, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bamaku (Mali) od 18. do 21. aprila 2005,

| — | ob upoštevanju vsestranskega mirovnega sporazuma (VMS), ki sta ga 9. januarja 2005 v Nairobiju (Kenija) podpisali sudanska vlada in sudansko osvobodilno gibanje/vojska (SOG/V), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vsestranskega mirovnega sporazuma (VMS), ki sta ga 9. januarja 2005 v Nairobiju (Kenija) podpisali sudanska vlada in sudansko osvobodilno gibanje/vojska (SOG/V),

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij Varnostnega sveta ZN in poročila mednarodne preiskovalne komisije o Darfurju resolucije Sveta generalnega sekretarja ZN 1564(2004), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij Varnostnega sveta ZN in poročila mednarodne preiskovalne komisije o Darfurju resolucije Sveta generalnega sekretarja ZN 1564(2004),

| — | ob upoštevanju sporazuma o prekinitvi ognja, ki so ga 8. aprila 2004 podpisali sudanska vlada, sudansko osvobodilno gibanje/vojska (SOG/V) ter Gibanje za enakopravnost in pravico (GEP) v N'djameni (Čad), in poročila komisije za prekinitev ognja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o prekinitvi ognja, ki so ga 8. aprila 2004 podpisali sudanska vlada, sudansko osvobodilno gibanje/vojska (SOG/V) ter Gibanje za enakopravnost in pravico (GEP) v N'djameni (Čad), in poročila komisije za prekinitev ognja,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij v zvezi s Sudanom in Mednarodnim kazenskim sodiščem (MKS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij v zvezi s Sudanom in Mednarodnim kazenskim sodiščem (MKS),

| — | ob upoštevanju člena 17(2) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je predsedstvo na podlagi člena 20 Poslovnika sklenilo, da „pošlje delegacijo v Sudan in, če je mogoče, v Darfur, na jug in vzhod, ki bi pripravila nujno razpravo in resolucijo za deveto zasedanje“, |
| --- | --- |

A.

ker je predsedstvo na podlagi člena 20 Poslovnika sklenilo, da „pošlje delegacijo v Sudan in, če je mogoče, v Darfur, na jug in vzhod, ki bi pripravila nujno razpravo in resolucijo za deveto zasedanje“,

| B. | ker je delegacija v Sudanu od 23. do 27. marca 2005 obiskala Kartum, severni in južni Darfur ter Jubo (državo Bahr El Gabel), |
| --- | --- |

B.

ker je delegacija v Sudanu od 23. do 27. marca 2005 obiskala Kartum, severni in južni Darfur ter Jubo (državo Bahr El Gabel),

| C. | ker VMS predvideva ločene oborožene sile, umik 91.000 vojakov vladnih čet z juga v dveh letih in pol, umik SOG s severa v osmih mesecih, pravično razdelitev naftnega bogastva in volitve po treh letih, |
| --- | --- |

C.

ker VMS predvideva ločene oborožene sile, umik 91.000 vojakov vladnih čet z juga v dveh letih in pol, umik SOG s severa v osmih mesecih, pravično razdelitev naftnega bogastva in volitve po treh letih,

| D. | ker se spor v Darfurju nadaljuje, posledice pa so na tisoče smrtnih žrtev, približno 1,65 milijonov notranje razseljenih oseb ter 200.000 beguncev v Čadu, število ljudi, ki jih je ta spor prizadel, pa se giblje okoli 2,5 milijona ljudi (2), |
| --- | --- |

D.

ker se spor v Darfurju nadaljuje, posledice pa so na tisoče smrtnih žrtev, približno 1,65 milijonov notranje razseljenih oseb ter 200.000 beguncev v Čadu, število ljudi, ki jih je ta spor prizadel, pa se giblje okoli 2,5 milijona ljudi (2),

| E. | ker je mednarodna preiskovalna komisija o Darfurju v svojem poročilu ugotovila, da so enote sudanske vlade in milice izvedle „napade brez razločevanja, pobijanje civilistov, mučenja, prisilna izginotja, uničevanje vasi, posilstva in druge oblike spolnega nasilja, plenjenja in prisilna premeščanja po vsem Darfurju“ ter da so bila ta dejanja izvedena v velikem obsegu in sistematično in se lahko opredelijo kot zločini proti človeštvu„, |
| --- | --- |

E.

ker je mednarodna preiskovalna komisija o Darfurju v svojem poročilu ugotovila, da so enote sudanske vlade in milice izvedle „napade brez razločevanja, pobijanje civilistov, mučenja, prisilna izginotja, uničevanje vasi, posilstva in druge oblike spolnega nasilja, plenjenja in prisilna premeščanja po vsem Darfurju“ ter da so bila ta dejanja izvedena v velikem obsegu in sistematično in se lahko opredelijo kot zločini proti človeštvu„,

| F. | ker je mednarodna preiskovalna komisija o Darfurju opredelila posameznike, ki so osumljeni“ hudih kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, vključno zločinov proti človeštvu ali vojnih zločinov v Darfurju „in prišla do zaključka, da“ so tisti, ki so morda odgovorni za [te] kršitve posamezniki, vključno z uradniki sudanske vlade, pripadniki milice, uporniških skupin in nekaterimi tujimi častniki, ki so delovali v osebnem svojstvu„, |
| --- | --- |

F.

ker je mednarodna preiskovalna komisija o Darfurju opredelila posameznike, ki so osumljeni“ hudih kršitev mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, vključno zločinov proti človeštvu ali vojnih zločinov v Darfurju „in prišla do zaključka, da“ so tisti, ki so morda odgovorni za [te] kršitve posamezniki, vključno z uradniki sudanske vlade, pripadniki milice, uporniških skupin in nekaterimi tujimi častniki, ki so delovali v osebnem svojstvu„,

| G. | ker se, po poročanju komisije Afriške unije za prekinitev ognja (AUCFC), od zadnje sprejete resolucije 25. novembra 2004 v Haagu, še vedno odvijajo napadi na civiliste, smrtne žrtve, posilstva in plenjenja po darfurskih vaseh, vse to pa še poslabša znano povečanje razbojništva, |
| --- | --- |

G.

ker se, po poročanju komisije Afriške unije za prekinitev ognja (AUCFC), od zadnje sprejete resolucije 25. novembra 2004 v Haagu, še vedno odvijajo napadi na civiliste, smrtne žrtve, posilstva in plenjenja po darfurskih vaseh, vse to pa še poslabša znano povečanje razbojništva,

| H. | ker je mednarodna preiskovalna komisija o Darfurju zaključila, da je“ sudanski pravosodni sistem nezmožen in nepripravljen obravnavati razmere v Darfurju„, Sistem je v zadnjem desetletju znatno oslabel. Omejujoči zakoni, ki dajejo veliko moč izvršilni oblasti, so spodkopali učinkovitost sodstva in mnogi danes veljavni zakoni v Sudanu so v nasprotju z osnovnimi standardi človekovih pravic“. |
| --- | --- |

H.

ker je mednarodna preiskovalna komisija o Darfurju zaključila, da je“ sudanski pravosodni sistem nezmožen in nepripravljen obravnavati razmere v Darfurju„, Sistem je v zadnjem desetletju znatno oslabel. Omejujoči zakoni, ki dajejo veliko moč izvršilni oblasti, so spodkopali učinkovitost sodstva in mnogi danes veljavni zakoni v Sudanu so v nasprotju z osnovnimi standardi človekovih pravic“.

| 1. | toplo pozdravlja podpis zgodovinskega VMS v Nairobiju 9. januarja 2005 med sudansko vlado in SOG, ki je zaznamoval konec 21-letne državljanske vojne, in predstavlja pomemben korak k vzpostavitvi miru v južnem Sudanu ter razvoj, ki lahko prispeva tudi k vzpostavitvi miru v Darfurju; |
| --- | --- |

1.

toplo pozdravlja podpis zgodovinskega VMS v Nairobiju 9. januarja 2005 med sudansko vlado in SOG, ki je zaznamoval konec 21-letne državljanske vojne, in predstavlja pomemben korak k vzpostavitvi miru v južnem Sudanu ter razvoj, ki lahko prispeva tudi k vzpostavitvi miru v Darfurju;

| 2. | poziva vse strani, da brez nadaljnjega odlašanja izvajajo VMS in njegove protokole, ki med drugim vključujejo sporazume o delitvi moči in bogastva; |
| --- | --- |

2.

poziva vse strani, da brez nadaljnjega odlašanja izvajajo VMS in njegove protokole, ki med drugim vključujejo sporazume o delitvi moči in bogastva;

| 3. | z zadovoljstvom opaža nov duh miru in navdušenja, ki ga je ustvaril VMS in se kaže v vrnitvi približno 100.000 ljudi in njihove živine na jug, ter poudarja, kako pomembno je, da prebivalstvo hitro dobi mirovne dividende; |
| --- | --- |

3.

z zadovoljstvom opaža nov duh miru in navdušenja, ki ga je ustvaril VMS in se kaže v vrnitvi približno 100.000 ljudi in njihove živine na jug, ter poudarja, kako pomembno je, da prebivalstvo hitro dobi mirovne dividende;

| 4. | pozdravlja sklep Varnostnega sveta ZN o ustanovitvi misije ZN v Sudanu (UNMIS), ki bi jo sestavljalo 10.000 oseb in bi bila pristojna za razoroževanje bojevnikov, spravo, spoštovanje pravne države in človekovih pravic, odstranjevanje min in nadzor volitev, poleg tega tudi za sodelovanje v obnovitvenem in razvojnem procesu v državi; izreka spoštovanje državam, ki sodelujejo v UNMIS; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sklep Varnostnega sveta ZN o ustanovitvi misije ZN v Sudanu (UNMIS), ki bi jo sestavljalo 10.000 oseb in bi bila pristojna za razoroževanje bojevnikov, spravo, spoštovanje pravne države in človekovih pravic, odstranjevanje min in nadzor volitev, poleg tega tudi za sodelovanje v obnovitvenem in razvojnem procesu v državi; izreka spoštovanje državam, ki sodelujejo v UNMIS;

| 5. | poudarja resnost problema kopenskih min v južnem Sudanu in poziva mednarodno skupnost, sudansko vlado, SOG, ZN ter druge sodelujoče, naj nemudoma pričnejo z odstranjevanjem min, da bi očistili ceste in omogočili notranje razseljenim osebam ter beguncem vrnitev na domove; |
| --- | --- |

5.

poudarja resnost problema kopenskih min v južnem Sudanu in poziva mednarodno skupnost, sudansko vlado, SOG, ZN ter druge sodelujoče, naj nemudoma pričnejo z odstranjevanjem min, da bi očistili ceste in omogočili notranje razseljenim osebam ter beguncem vrnitev na domove;

| 6. | meni, da bo konec vojne južnemu Sudanu prinesel gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

6.

meni, da bo konec vojne južnemu Sudanu prinesel gospodarski razvoj;

| 7. | priznava pomembno vlogo izobrazbe v razvojnem procesu in potrebo po obnovi izobraževalnih ustanov; |
| --- | --- |

7.

priznava pomembno vlogo izobrazbe v razvojnem procesu in potrebo po obnovi izobraževalnih ustanov;

| 8. | poziva sudansko vlado in SOG, naj uporabita naftne prihodke, ki jih bosta prejela v okviru delitve virov VMS, za razvojne namene, da bi lahko sudansko prebivalstvo spoznalo koristi, ki jih prinaša mir; poziva sudansko vlado in SOG, naj znižata vojaške stroške in namenita več denarja zdravstvu in izobraževanju; |
| --- | --- |

8.

poziva sudansko vlado in SOG, naj uporabita naftne prihodke, ki jih bosta prejela v okviru delitve virov VMS, za razvojne namene, da bi lahko sudansko prebivalstvo spoznalo koristi, ki jih prinaša mir; poziva sudansko vlado in SOG, naj znižata vojaške stroške in namenita več denarja zdravstvu in izobraževanju;

| 9. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi dejavnosti Gospodove odporniške vojske (LRA) v južnem Sudanu in Ugandi; |
| --- | --- |

9.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi dejavnosti Gospodove odporniške vojske (LRA) v južnem Sudanu in Ugandi;

| 10. | pozdravlja dobro sodelovanje med vladama Sudana in Ugande pri preganjanju Gospodove odporniške vojske in poziva k podaljšanju obstoječega čezmejnega sporazuma; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja dobro sodelovanje med vladama Sudana in Ugande pri preganjanju Gospodove odporniške vojske in poziva k podaljšanju obstoječega čezmejnega sporazuma;

| 11. | upošteva izjavo sudanske vojske, da ne bo preganjala otrok vojakov Gospodove odporniške vojske (LRA), in poudarja dejstvo, da so otroci vojaki v LRA žrtve prisilnega novačenja in jih je potrebno obravnavati v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami; |
| --- | --- |

11.

upošteva izjavo sudanske vojske, da ne bo preganjala otrok vojakov Gospodove odporniške vojske (LRA), in poudarja dejstvo, da so otroci vojaki v LRA žrtve prisilnega novačenja in jih je potrebno obravnavati v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami;

| 12. | poziva naftna podjetja, naj v celoti upoštevajo pobudo za preglednost v ekstraktivnih industrijah in mednarodna prostovoljna načela o varnosti poziva Komisijo, naj nadzoruje njihovo delovanje z vidika svojih politik o družbeni odgovornosti podjetij; |
| --- | --- |

12.

poziva naftna podjetja, naj v celoti upoštevajo pobudo za preglednost v ekstraktivnih industrijah in mednarodna prostovoljna načela o varnosti poziva Komisijo, naj nadzoruje njihovo delovanje z vidika svojih politik o družbeni odgovornosti podjetij;

| 13. | obžaluje, da je upravljanje Sudana desetletja vodilo do gospodarske in politične zapostavljenosti nekaterih skupnosti in območij in da so te razmere še poslabšale spor v Darfurju; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da je upravljanje Sudana desetletja vodilo do gospodarske in politične zapostavljenosti nekaterih skupnosti in območij in da so te razmere še poslabšale spor v Darfurju;

| 14. | ugotavlja večjo pripravljenost večine vpletenih, da za Darfur poiščejo politično in ne vojaško rešitev in zato poziva k povečanju pozitivnih ukrepov vpletenih na terenu, kar je edini način za končanje spora; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja večjo pripravljenost večine vpletenih, da za Darfur poiščejo politično in ne vojaško rešitev in zato poziva k povečanju pozitivnih ukrepov vpletenih na terenu, kar je edini način za končanje spora;

| 15. | poziva sudansko vlado, SOG/V ter GEP, naj aktivnejše sodelujejo v mirovnem procesu v Abudži (Nigerija) in poziva vse vpletene strani v Darfurju, naj dosledno spoštujejo VMS; |
| --- | --- |

15.

poziva sudansko vlado, SOG/V ter GEP, naj aktivnejše sodelujejo v mirovnem procesu v Abudži (Nigerija) in poziva vse vpletene strani v Darfurju, naj dosledno spoštujejo VMS;

| 16. | poziva vlado in uporniške sile, naj izpolnijo zahteve AU in se vrnejo na vojaške položaje z decembra 2004, razorožijo vladne milice, „ljudske obrambne sile“; obvestijo AUCFC o položajih upornikov in prenehajo napadati osebje humanitarnih organizacij ter jim namesto tega omogočijo prosto delovanje po vsem območju; |
| --- | --- |

16.

poziva vlado in uporniške sile, naj izpolnijo zahteve AU in se vrnejo na vojaške položaje z decembra 2004, razorožijo vladne milice, „ljudske obrambne sile“; obvestijo AUCFC o položajih upornikov in prenehajo napadati osebje humanitarnih organizacij ter jim namesto tega omogočijo prosto delovanje po vsem območju;

| 17. | podpira predlog za okrepitev navzočnosti AU v Darfurju na okrog 6.000 vojaškega osebja; |
| --- | --- |

17.

podpira predlog za okrepitev navzočnosti AU v Darfurju na okrog 6.000 vojaškega osebja;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da je sudanska vlada zadržala na tleh vojaška letala v Darfurju, in jo poziva, naj v skladu z VMS enako stori z bojnimi helikopterji; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da je sudanska vlada zadržala na tleh vojaška letala v Darfurju, in jo poziva, naj v skladu z VMS enako stori z bojnimi helikopterji;

| 19. | poziva sudansko vlado, naj zagotovi posiljenim ženskam oskrbo, preden prijavijo dogodek ali po tem, ter da si na vse načine prizadeva za nadaljnje usposabljanje policije o vprašanjih spolnega nasilja in nasilja zaradi spola; in s tem v zvezi pozdravlja spremembo v postopkih za prijavo posilstva (izpolnjevanje obrazca 8 in dodelitev enakovrednega statusa zdravstvenim NVO ter s tem njihovega priznanja kot centrov za oskrbo), kakor je delegaciji EP povedal minister za pravosodje; |
| --- | --- |

19.

poziva sudansko vlado, naj zagotovi posiljenim ženskam oskrbo, preden prijavijo dogodek ali po tem, ter da si na vse načine prizadeva za nadaljnje usposabljanje policije o vprašanjih spolnega nasilja in nasilja zaradi spola; in s tem v zvezi pozdravlja spremembo v postopkih za prijavo posilstva (izpolnjevanje obrazca 8 in dodelitev enakovrednega statusa zdravstvenim NVO ter s tem njihovega priznanja kot centrov za oskrbo), kakor je delegaciji EP povedal minister za pravosodje;

| 20. | pozdravlja sklep Varnostnega sveta ZN z 31. marca 2005, da razmere v Darfurju predloži Mednarodnemu kazenskemu sodišču v skladu s členom 13(b) Statuta MKS, in prosi sudansko vlado, naj popolnoma sodeluje s tožilstvom; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja sklep Varnostnega sveta ZN z 31. marca 2005, da razmere v Darfurju predloži Mednarodnemu kazenskemu sodišču v skladu s členom 13(b) Statuta MKS, in prosi sudansko vlado, naj popolnoma sodeluje s tožilstvom;

| 21. | poziva vse strani, vpletene v spor v Sudanu, naj ne novačijo in ne uporabljajo otrok vojakov, ki še niso dopolnili 18 let, ter poziva sudanske oblasti, naj zaščitijo razseljene otroke, še posebno tiste, ki niso v spremstvu odraslih, kakor to določajo ustrezne konvencije; |
| --- | --- |

21.

poziva vse strani, vpletene v spor v Sudanu, naj ne novačijo in ne uporabljajo otrok vojakov, ki še niso dopolnili 18 let, ter poziva sudanske oblasti, naj zaščitijo razseljene otroke, še posebno tiste, ki niso v spremstvu odraslih, kakor to določajo ustrezne konvencije;

| 22. | poziva sudansko vlado in vlade Čada, Libije in Centralnoafriške republike, naj na tem območju poostrijo nadzor nad trgovanjem z orožjem malega kalibra; |
| --- | --- |

22.

poziva sudansko vlado in vlade Čada, Libije in Centralnoafriške republike, naj na tem območju poostrijo nadzor nad trgovanjem z orožjem malega kalibra;

| 23. | izraža spoštovanje delu in predanosti humanitarnih delavcev, agencij ZN, Rdečega križa in Rdečega polmeseca, Evropskega urada za humanitarno pomoč (ECHO), mednarodnih in drugih nevladnih organizacij, ter poziva vse strani v Darfurju, naj jih ne nadlegujejo ali ovirajo njihovih dejavnosti; humanitarni delavci morajo biti prosti, da lahko pomagajo in izvajajo dejavnosti v skladu s svojimi pooblastili, vlogo in odgovornostmi; |
| --- | --- |

23.

izraža spoštovanje delu in predanosti humanitarnih delavcev, agencij ZN, Rdečega križa in Rdečega polmeseca, Evropskega urada za humanitarno pomoč (ECHO), mednarodnih in drugih nevladnih organizacij, ter poziva vse strani v Darfurju, naj jih ne nadlegujejo ali ovirajo njihovih dejavnosti; humanitarni delavci morajo biti prosti, da lahko pomagajo in izvajajo dejavnosti v skladu s svojimi pooblastili, vlogo in odgovornostmi;

| 24. | strogo obsoja zabeležene napade na mednarodne nevladne organizacije in humanitarne delavce 22. marca 2005 na cesti med Nyalo in Kassom, katerih končne žrtve so bili ljudje, ki so jim te organizacije pomagale; |
| --- | --- |

24.

strogo obsoja zabeležene napade na mednarodne nevladne organizacije in humanitarne delavce 22. marca 2005 na cesti med Nyalo in Kassom, katerih končne žrtve so bili ljudje, ki so jim te organizacije pomagale;

| 25. | pozdravlja načrte za množično cepljenje proti hepatitisu in meningitisu v Darfurju, predvideno v prihodnjih tednih; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja načrte za množično cepljenje proti hepatitisu in meningitisu v Darfurju, predvideno v prihodnjih tednih;

| 26. | prosi oblasti v državi Kartum, naj omejijo rušenje hiš notranje razseljenih oseb in bolje usklajujejo načrte za ponovno naselitev notranje razseljenih oseb iz Shikana v El Fateh ter zagotovijo podporo razvoju skupnosti, da bi tako zmanjšale škodljive učinke razselitve z zasedenih območij; |
| --- | --- |

26.

prosi oblasti v državi Kartum, naj omejijo rušenje hiš notranje razseljenih oseb in bolje usklajujejo načrte za ponovno naselitev notranje razseljenih oseb iz Shikana v El Fateh ter zagotovijo podporo razvoju skupnosti, da bi tako zmanjšale škodljive učinke razselitve z zasedenih območij;

| 27. | poziva mednarodno skupnost, naj nadaljuje humanitarno in razvojno pomoč sudanskim beguncem in njihovim gostiteljem v Čadu ter še bolj utrjuje civilno družbo v Sudanu in Čadu kot partnerje v miru; |
| --- | --- |

27.

poziva mednarodno skupnost, naj nadaljuje humanitarno in razvojno pomoč sudanskim beguncem in njihovim gostiteljem v Čadu ter še bolj utrjuje civilno družbo v Sudanu in Čadu kot partnerje v miru;

| 28. | naroča svojima sopredsednicama, naj posredujeta to resolucijo Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, sudanski vladi, Afriški uniji, Medvladnemu organu za razvoj (IGAD), vladam Združenih držav Amerike, Centralnoafriške republike, Čada, Egipta, Eritreje, Kitajske, Libije, Norveške, Rusije in Ugande ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

28.

naroča svojima sopredsednicama, naj posredujeta to resolucijo Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije, sudanski vladi, Afriški uniji, Medvladnemu organu za razvoj (IGAD), vladam Združenih držav Amerike, Centralnoafriške republike, Čada, Egipta, Eritreje, Kitajske, Libije, Norveške, Rusije in Ugande ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 21. aprila 2005 v Bamaku (Mali).

(2)  Vir: Poročilo mednarodne preiskovalne komisije o Darfurju

RESOLUCIJA (1)

o razmerah na območju Velikih jezer v Afriki

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU

| — | na zasedanju v Bamaku (Mali) od 18. do 21. aprila 2005, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bamaku (Mali) od 18. do 21. aprila 2005,

| — | ob upoštevanju člena 17(2) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(2) svojega poslovnika,

| A. | ker mir, stabilnost in razvoj na območju Velikih jezer še vedno ovirajo številni izzivi, |
| --- | --- |

A.

ker mir, stabilnost in razvoj na območju Velikih jezer še vedno ovirajo številni izzivi,

| B. | ker nepretrgano nezakonito izkoriščanje naravnih virov v Demokratični republiki Kongo (DRK) še vedno neti spore in je vir negotovosti na tem območju, |
| --- | --- |

B.

ker nepretrgano nezakonito izkoriščanje naravnih virov v Demokratični republiki Kongo (DRK) še vedno neti spore in je vir negotovosti na tem območju,

| C. | ker države na tem področju povezuje zgodovina medsebojnih konfliktov, se vse soočajo s pogostim navalom beguncev čez meje in imajo v obdobju po koncu sporov podobne potrebe po zagotavljanju pravičnosti in varovanju človekovih pravic, |
| --- | --- |

C.

ker države na tem področju povezuje zgodovina medsebojnih konfliktov, se vse soočajo s pogostim navalom beguncev čez meje in imajo v obdobju po koncu sporov podobne potrebe po zagotavljanju pravičnosti in varovanju človekovih pravic,

| D. | ker izraža zaskrbljenost ob naraščajoči revščini na območju Velikih jezer in kritičnih humanitarnih razmerah zaradi velikega števila razseljenih ljudi in beguncev, |
| --- | --- |

D.

ker izraža zaskrbljenost ob naraščajoči revščini na območju Velikih jezer in kritičnih humanitarnih razmerah zaradi velikega števila razseljenih ljudi in beguncev,

| E. | ker je potrebno odpravljati posledice sporov, še posebej z razoroževanjem, demobilizacijo in ponovnim vključevanjem nekdanjih borcev v družbo, vračanjem beguncev, ponovno naselitvijo oseb, razseljenih po državi, in z učinkovitimi programi gospodarskega razvoja, |
| --- | --- |

E.

ker je potrebno odpravljati posledice sporov, še posebej z razoroževanjem, demobilizacijo in ponovnim vključevanjem nekdanjih borcev v družbo, vračanjem beguncev, ponovno naselitvijo oseb, razseljenih po državi, in z učinkovitimi programi gospodarskega razvoja,

| F. | ker je pretresena nad dejstvom, da se spolno nasilje in posilstvo uporabljata kot orožje v vojni, |
| --- | --- |

F.

ker je pretresena nad dejstvom, da se spolno nasilje in posilstvo uporabljata kot orožje v vojni,

| G. | ker se Ruanda pripravlja na sojenje več sto tisoč osebam, obtoženim genocida, in ker Burundi in DR Kongo obnavljata svoj nacionalni sodni sistem ter ustanavljata komisije za resnico in spravo, |
| --- | --- |

G.

ker se Ruanda pripravlja na sojenje več sto tisoč osebam, obtoženim genocida, in ker Burundi in DR Kongo obnavljata svoj nacionalni sodni sistem ter ustanavljata komisije za resnico in spravo,

| H. | ker je imelo Mednarodno kazensko sodišče v Haagu marca 2005 prvo zaslišanje v preiskavi o vojnih zločinih, ki naj bi se zgodili v DRK, |
| --- | --- |

H.

ker je imelo Mednarodno kazensko sodišče v Haagu marca 2005 prvo zaslišanje v preiskavi o vojnih zločinih, ki naj bi se zgodili v DRK,

| I. | ker so bile začrtane strategije za izvajanje regionalnega pakta o varnosti, stabilnosti in razvoju, podpisanega v Dar es Salaamu novembra 2004, |
| --- | --- |

I.

ker so bile začrtane strategije za izvajanje regionalnega pakta o varnosti, stabilnosti in razvoju, podpisanega v Dar es Salaamu novembra 2004,

| J. | ker je treba območje Velikih jezer, ki se sooča s hudimi humanitarnimi in družbeno-gospodarskimi problemi, podpreti z obsežnim paketom razvojnih ukrepov, |
| --- | --- |

J.

ker je treba območje Velikih jezer, ki se sooča s hudimi humanitarnimi in družbeno-gospodarskimi problemi, podpreti z obsežnim paketom razvojnih ukrepov,

| K. | ker je DR Kongo v zelo občutljivem prehodnem obdobju in pred težko nalogo vzpostavitve zanesljivih institucij po izvedbi demokratičnih volitev, |
| --- | --- |

K.

ker je DR Kongo v zelo občutljivem prehodnem obdobju in pred težko nalogo vzpostavitve zanesljivih institucij po izvedbi demokratičnih volitev,

| L. | ker odlaganje volitev 2005 vznemirja ljudi, ki si želijo stabilnosti, kot je opozoril generalni sekretar ZN Kofi Anan, |
| --- | --- |

L.

ker odlaganje volitev 2005 vznemirja ljudi, ki si želijo stabilnosti, kot je opozoril generalni sekretar ZN Kofi Anan,

| M. | ker še vedno ni miru v okrožju Ituri in v provincah Severni in Južni Kivu; ker so sile Združenih narodov okrepile svoje delovanje v Ituriju, |
| --- | --- |

M.

ker še vedno ni miru v okrožju Ituri in v provincah Severni in Južni Kivu; ker so sile Združenih narodov okrepile svoje delovanje v Ituriju,

| N. | ker predstavlja vprašanje Interahamwéja in nekdanjih ruandskih oboroženih sil (FAR) resnični problem v odnosih med Ruando in DR Kongo in preprečuje dobre odnose med državama, |
| --- | --- |

N.

ker predstavlja vprašanje Interahamwéja in nekdanjih ruandskih oboroženih sil (FAR) resnični problem v odnosih med Ruando in DR Kongo in preprečuje dobre odnose med državama,

| O. | ker ugotavlja, da se Demokratične osvoboditvene sile Ruande (FDLR) začenjajo razoroževati in sodelovati v mirovnem procesu v Ruandi, in jih poziva, naj za to storijo vse, kar je v njihovi moči, |
| --- | --- |

O.

ker ugotavlja, da se Demokratične osvoboditvene sile Ruande (FDLR) začenjajo razoroževati in sodelovati v mirovnem procesu v Ruandi, in jih poziva, naj za to storijo vse, kar je v njihovi moči,

| P. | ker je bolj kot kdajkoli prej potrebno razorožiti oborožene skupine na ozemlju DR Kongo, kot to predvidevata sporazum iz Lusake iz leta 1999 in Pretorijski sporazum iz leta 2002, |
| --- | --- |

P.

ker je bolj kot kdajkoli prej potrebno razorožiti oborožene skupine na ozemlju DR Kongo, kot to predvidevata sporazum iz Lusake iz leta 1999 in Pretorijski sporazum iz leta 2002,

| Q. | ker prizadevanja kongovske vlade za obnovo države ne morejo dati pričakovanih rezultatov, če na območju ni pravega miru, |
| --- | --- |

Q.

ker prizadevanja kongovske vlade za obnovo države ne morejo dati pričakovanih rezultatov, če na območju ni pravega miru,

| R. | ker je Burundi tretja najrevnejša država med državami v razvoju in njegovo etnično ravnovesje ostaja vir morebitne nestabilnosti v času, ko si država prizadeva zaključiti obdobje politične tranzicije, |
| --- | --- |

R.

ker je Burundi tretja najrevnejša država med državami v razvoju in njegovo etnično ravnovesje ostaja vir morebitne nestabilnosti v času, ko si država prizadeva zaključiti obdobje politične tranzicije,

| S. | ker je več kot 90 % prebivalstva podprlo novo ustavo, |
| --- | --- |

S.

ker je več kot 90 % prebivalstva podprlo novo ustavo,

| T. | ker ustava zahteva približno 30-odstotno zastopanost burundijskih žensk v javnih ustanovah, kar je prvi tak ukrep v zgodovini države, |
| --- | --- |

T.

ker ustava zahteva približno 30-odstotno zastopanost burundijskih žensk v javnih ustanovah, kar je prvi tak ukrep v zgodovini države,

| U. | ker je sprejetje nove ustave prvi korak v pripravi niza volitev, ki bi zagotovile delitev oblasti na vseh ravneh, |
| --- | --- |

U.

ker je sprejetje nove ustave prvi korak v pripravi niza volitev, ki bi zagotovile delitev oblasti na vseh ravneh,

| V. | ker je zaskrbljena nad krutimi zločini, ki jih na severu Ugande še naprej izvaja Gospodova odporniška vojska, |
| --- | --- |

V.

ker je zaskrbljena nad krutimi zločini, ki jih na severu Ugande še naprej izvaja Gospodova odporniška vojska,

| W. | ker si Svet za mir in varnost Afriške unije prizadeva za „drzne ukrepe Afriške unije“ v obliki dejavnejšega sodelovanja pri zagotavljanju predaje orožja ruandskih ilegalnih oboroženih skupin; ker je Evropska unija izrazila pripravljenost pomagati Afriški uniji v njenih prizadevanjih, |
| --- | --- |

W.

ker si Svet za mir in varnost Afriške unije prizadeva za „drzne ukrepe Afriške unije“ v obliki dejavnejšega sodelovanja pri zagotavljanju predaje orožja ruandskih ilegalnih oboroženih skupin; ker je Evropska unija izrazila pripravljenost pomagati Afriški uniji v njenih prizadevanjih,

| X. | ker bi Mednarodno kazensko sodišče v Haagu lahko kmalu izdalo zaporne naloge za visoke poveljnike Gospodove odporniške vojske (LRA) v Ugandi, |
| --- | --- |

X.

ker bi Mednarodno kazensko sodišče v Haagu lahko kmalu izdalo zaporne naloge za visoke poveljnike Gospodove odporniške vojske (LRA) v Ugandi,

| 1. | poziva voditelje držav in vlad na območju Velikih jezer, naj spodbujajo učinkovito izvajanje obstoječih regionalnih mirovnih in razvojnih instrumentov, da bi zagotovili in utrdili temelje regionalnega miru in varnosti; |
| --- | --- |

1.

poziva voditelje držav in vlad na območju Velikih jezer, naj spodbujajo učinkovito izvajanje obstoječih regionalnih mirovnih in razvojnih instrumentov, da bi zagotovili in utrdili temelje regionalnega miru in varnosti;

| 2. | poudarja, da denarna pomoč po cunamiju v Aziji in podpis mirovnega sporazuma ob končanju 20-letne državljanske vojne ne smeta odvrniti pozornosti od tega območja, ki ga pretresajo spori; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da denarna pomoč po cunamiju v Aziji in podpis mirovnega sporazuma ob končanju 20-letne državljanske vojne ne smeta odvrniti pozornosti od tega območja, ki ga pretresajo spori;

| 3. | poziva, naj kršitelji človekovih pravic ne ostanejo nekaznovani, kar je značilno za to območje, in pričakuje od Komisije, da pozove države donatorke in agencije ZN, naj podprejo mehanizme za odkrivanje odgovornosti, vključno s prenovljenimi nacionalnimi sodnimi sistemi, |
| --- | --- |

3.

poziva, naj kršitelji človekovih pravic ne ostanejo nekaznovani, kar je značilno za to območje, in pričakuje od Komisije, da pozove države donatorke in agencije ZN, naj podprejo mehanizme za odkrivanje odgovornosti, vključno s prenovljenimi nacionalnimi sodnimi sistemi,

| 4. | poziva države na območju Velikih jezer, naj naredijo konec nekaznovanju in s tem postavijo temelje za krepitev vladavine prava, ki je edino zagotovilo za trajni mir in za zagotavljanje pravice žrtev do učinkovite poprave krivic pred nepristranskim sodiščem, |
| --- | --- |

4.

poziva države na območju Velikih jezer, naj naredijo konec nekaznovanju in s tem postavijo temelje za krepitev vladavine prava, ki je edino zagotovilo za trajni mir in za zagotavljanje pravice žrtev do učinkovite poprave krivic pred nepristranskim sodiščem,

| 5. | poziva Mednarodno kazensko sodišče, naj razširi preiskovanje na vse območje in hitro sproži postopke proti domnevnim storilcem najhujših zločinov ne glede na to, na kakšnem položaju so zdaj; |
| --- | --- |

5.

poziva Mednarodno kazensko sodišče, naj razširi preiskovanje na vse območje in hitro sproži postopke proti domnevnim storilcem najhujših zločinov ne glede na to, na kakšnem položaju so zdaj;

| 6. | poziva vlade s tega območja in evropske države, naj v polni meri sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem; |
| --- | --- |

6.

poziva vlade s tega območja in evropske države, naj v polni meri sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem;

| 7. | poziva države na tem območju, ki še niso ratificirale statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, naj sprejmejo notranjo zakonodajo o sprejetju določb statuta in ratificirajo dodatni protokol k Afriški listini, ki v deklaraciji v šestem odstavku člena 34 ustanavlja afriško sodišče za človekove pravice. Na ta način bi omogočile posameznikom, da poiščejo pravico pred sodiščem; |
| --- | --- |

7.

poziva države na tem območju, ki še niso ratificirale statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, naj sprejmejo notranjo zakonodajo o sprejetju določb statuta in ratificirajo dodatni protokol k Afriški listini, ki v deklaraciji v šestem odstavku člena 34 ustanavlja afriško sodišče za človekove pravice. Na ta način bi omogočile posameznikom, da poiščejo pravico pred sodiščem;

| 8. | močno obsoja številne primere spolnega nasilja, še posebej posilstva žensk in deklic na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

8.

močno obsoja številne primere spolnega nasilja, še posebej posilstva žensk in deklic na območju Velikih jezer;

| 9. | pozdravlja dejstvo, da nekatere države na območju Velikih jezer sledijo NEPAD-ovemu afriškemu mehanizmu za vzajemno preverjanje, da bi spodbudile dobro upravljanje in ekonomsko rast, in k temu poziva tiste, ki tega še niso storile; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja dejstvo, da nekatere države na območju Velikih jezer sledijo NEPAD-ovemu afriškemu mehanizmu za vzajemno preverjanje, da bi spodbudile dobro upravljanje in ekonomsko rast, in k temu poziva tiste, ki tega še niso storile;

| 10. | poziva vse vpletene strani in mednarodno skupnost, naj se borijo proti zlorabam in kršitvam človekovih pravic in naj storijo vse, da bi storilcem teh zločinov sodili pred ustreznimi mednarodnimi sodišči; |
| --- | --- |

10.

poziva vse vpletene strani in mednarodno skupnost, naj se borijo proti zlorabam in kršitvam človekovih pravic in naj storijo vse, da bi storilcem teh zločinov sodili pred ustreznimi mednarodnimi sodišči;

| 11. | poziva k spoštovanju ozemeljske celovitosti držav na območju Velikih jezer, še posebej DR Konga, in vse strani v sporu poziva, naj spoštujejo mirovne sporazume iz leta 2003 in ustrezne resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov ter ravnajo v skladu z njimi; |
| --- | --- |

11.

poziva k spoštovanju ozemeljske celovitosti držav na območju Velikih jezer, še posebej DR Konga, in vse strani v sporu poziva, naj spoštujejo mirovne sporazume iz leta 2003 in ustrezne resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov ter ravnajo v skladu z njimi;

| 12. | poziva Ruando, naj si še naprej prizadeva za vključevanje nekdanjih upornikov v civilno družbo in vojsko; |
| --- | --- |

12.

poziva Ruando, naj si še naprej prizadeva za vključevanje nekdanjih upornikov v civilno družbo in vojsko;

| 13. | izraža zaskrbljenost zaradi trajajočih in resnih nemirov v okrožju Ituri in v provincah Severni in Južni Kivu ter zahteva takojšen umik vseh tujih oboroženih skupin; |
| --- | --- |

13.

izraža zaskrbljenost zaradi trajajočih in resnih nemirov v okrožju Ituri in v provincah Severni in Južni Kivu ter zahteva takojšen umik vseh tujih oboroženih skupin;

| 14. | poziva k spoštovanju embarga na orožje in učinkovitemu izvajanju sprejetih mehanizmov; |
| --- | --- |

14.

poziva k spoštovanju embarga na orožje in učinkovitemu izvajanju sprejetih mehanizmov;

| 15. | poziva Varnostni svet Združenih narodov, naj uvede sankcije (omejitev gibanja, zamrznitev premoženja) proti vsem posameznikom (državljanom ali tujcem), ki so bili spoznani za krive plenjenja v državah AKP v času spopadov ali po njih; |
| --- | --- |

15.

poziva Varnostni svet Združenih narodov, naj uvede sankcije (omejitev gibanja, zamrznitev premoženja) proti vsem posameznikom (državljanom ali tujcem), ki so bili spoznani za krive plenjenja v državah AKP v času spopadov ali po njih;

| 16. | meni, da predstavlja izvajanje deklaracije iz Dar es Salaama dobro osnovo za vzpostavitev miru med državami na območju Velikih jezer ob spoštovanju ozemeljske celovitosti vseh vpletenih držav; |
| --- | --- |

16.

meni, da predstavlja izvajanje deklaracije iz Dar es Salaama dobro osnovo za vzpostavitev miru med državami na območju Velikih jezer ob spoštovanju ozemeljske celovitosti vseh vpletenih držav;

| 17. | poziva Evropsko Komisijo in Svet naj s financiranjem in z vsemi drugimi sredstvi podpreta izvajanje deklaracije iz Dar es Salaama; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko Komisijo in Svet naj s financiranjem in z vsemi drugimi sredstvi podpreta izvajanje deklaracije iz Dar es Salaama;

| 18. | poudarja ključni pomen misije Združenih narodov v DR Kongo (MONUC) in poziva mednarodno skupnost, Evropsko unijo in njene države članice, naj pošljejo sile, ki bodo tvorile ogrodje okrepljenih mirovnih sil MONUC; |
| --- | --- |

18.

poudarja ključni pomen misije Združenih narodov v DR Kongo (MONUC) in poziva mednarodno skupnost, Evropsko unijo in njene države članice, naj pošljejo sile, ki bodo tvorile ogrodje okrepljenih mirovnih sil MONUC;

| 19. | poziva Evropsko unijo, naj zagotovi ustrezno finančno in logistično podporo ter tako omogoči Afriški uniji, da bo v sodelovanju z MONUC-om, združeno kongovsko vojsko in na podlagi mandata Združenih narodov (7. poglavje Listine) na ozemlju DR Kongo zavarovala predajo orožja oboroženih skupin, ki so zveste nekdanjemu ruandskemu vodstvu; |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko unijo, naj zagotovi ustrezno finančno in logistično podporo ter tako omogoči Afriški uniji, da bo v sodelovanju z MONUC-om, združeno kongovsko vojsko in na podlagi mandata Združenih narodov (7. poglavje Listine) na ozemlju DR Kongo zavarovala predajo orožja oboroženih skupin, ki so zveste nekdanjemu ruandskemu vodstvu;

| 20. | poziva Gospodarsko skupnost centralnoafriških držav (ECCAS), naj dejavno podpre krepitev mirovnega procesa na območju Velikih jezer in ukrepe za stabilnost in varnost v DR Kongo; |
| --- | --- |

20.

poziva Gospodarsko skupnost centralnoafriških držav (ECCAS), naj dejavno podpre krepitev mirovnega procesa na območju Velikih jezer in ukrepe za stabilnost in varnost v DR Kongo;

| 21. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da državni vojaki in policisti niso plačani in da se ne usposabljajo, kar že samo po sebi predstavlja tveganje za varnost; zato poziva EU in mednarodno skupnost, naj s financiranjem, usposabljanjem in opremo pomaga nacionalni vojski DR Kongo in ji tako omogoči vlogo pri razoroževanju tujih oboroženih skupin in zagotavljanju varnosti na volitvah; |
| --- | --- |

21.

z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da državni vojaki in policisti niso plačani in da se ne usposabljajo, kar že samo po sebi predstavlja tveganje za varnost; zato poziva EU in mednarodno skupnost, naj s financiranjem, usposabljanjem in opremo pomaga nacionalni vojski DR Kongo in ji tako omogoči vlogo pri razoroževanju tujih oboroženih skupin in zagotavljanju varnosti na volitvah;

| 22. | poziva Svet, naj kot nujno zadevo obravnava novo misijo Evropske unije v DR Kongo z enakimi nalogami, kot jih ima operacija ARTEMIS, in s tem poveča varnost na vzhodu države, še posebej vzdolž meje med Ruando in DR Kongo; |
| --- | --- |

22.

poziva Svet, naj kot nujno zadevo obravnava novo misijo Evropske unije v DR Kongo z enakimi nalogami, kot jih ima operacija ARTEMIS, in s tem poveča varnost na vzhodu države, še posebej vzdolž meje med Ruando in DR Kongo;

| 23. | poziva, da se volitve v DR Kongo izpeljejo v času, kot ga določa ustava, da bodo lahko ljudje svobodno in demokratično izbrali svoje voditelje. Ob tem poziva mednarodno skupnost, naj naredi vse, kar je v njeni moči, za podporo razvijajočega se demokratičnega procesa; |
| --- | --- |

23.

poziva, da se volitve v DR Kongo izpeljejo v času, kot ga določa ustava, da bodo lahko ljudje svobodno in demokratično izbrali svoje voditelje. Ob tem poziva mednarodno skupnost, naj naredi vse, kar je v njeni moči, za podporo razvijajočega se demokratičnega procesa;

| 24. | obsoja hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava, vključno z dejanji spolnega nasilja proti civilistom, ki so jih storile oborožene skupine v Burundiju; podpira pogajanja, ki potekajo med vlado Burundija in nacionalnimi silami za osvoboditev Paliphetu-FNL, in poziva slednje, naj izpolnijo svojo obljubo in prenehajo sovražnosti ter tako dokončno zagotovijo mir v Burundiju; |
| --- | --- |

24.

obsoja hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava, vključno z dejanji spolnega nasilja proti civilistom, ki so jih storile oborožene skupine v Burundiju; podpira pogajanja, ki potekajo med vlado Burundija in nacionalnimi silami za osvoboditev Paliphetu-FNL, in poziva slednje, naj izpolnijo svojo obljubo in prenehajo sovražnosti ter tako dokončno zagotovijo mir v Burundiju;

| 25. | podpira priporočilo posebne misije ZN v Burundiju, naj se ustanovita komisija za resnico in spravo ter poseben senat za kazenski pregon v okviru burundijskega sodnega sistema, ki bosta obravnavala storilce dejanj genocida, zločinov proti človečnosti in vojnih zločinov; |
| --- | --- |

25.

podpira priporočilo posebne misije ZN v Burundiju, naj se ustanovita komisija za resnico in spravo ter poseben senat za kazenski pregon v okviru burundijskega sodnega sistema, ki bosta obravnavala storilce dejanj genocida, zločinov proti človečnosti in vojnih zločinov;

| 26. | pozdravlja uspešen referendum o sprejetju nove ustave, ki so ga v Burundiju izvedli februarja 2005, in tudi visoko udeležbo na njem; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja uspešen referendum o sprejetju nove ustave, ki so ga v Burundiju izvedli februarja 2005, in tudi visoko udeležbo na njem;

| 27. | poziva vse strani v Burundiju, naj pospešijo uresničevanje mirovnega sporazuma in naj se vzdržijo vsakršnih dejanj, ki bi lahko ogrozila mirovni proces in pripravo volitev; |
| --- | --- |

27.

poziva vse strani v Burundiju, naj pospešijo uresničevanje mirovnega sporazuma in naj se vzdržijo vsakršnih dejanj, ki bi lahko ogrozila mirovni proces in pripravo volitev;

| 28. | poudarja, da predstavlja nova burundijska ustava odločilni korak na poti k miru in stabilnosti v državi in na vsem območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da predstavlja nova burundijska ustava odločilni korak na poti k miru in stabilnosti v državi in na vsem območju Velikih jezer;

| 29. | izraža zaskrbljenost, ker je v Burundiju vse večje pomanjkanje hrane, gospodarstvo pa je močno oslabljeno; |
| --- | --- |

29.

izraža zaskrbljenost, ker je v Burundiju vse večje pomanjkanje hrane, gospodarstvo pa je močno oslabljeno;

| 30. | poziva mednarodno skupnost, še posebej Evropsko unijo, naj pomaga območjem, ki jim grozi lakota, še posebej v Burundiju, na vzhodu DR Kongo in v severni Ugandi; |
| --- | --- |

30.

poziva mednarodno skupnost, še posebej Evropsko unijo, naj pomaga območjem, ki jim grozi lakota, še posebej v Burundiju, na vzhodu DR Kongo in v severni Ugandi;

| 31. | poziva mednarodno skupnost, naj posveti več pozornosti sporu v severni Ugandi; |
| --- | --- |

31.

poziva mednarodno skupnost, naj posveti več pozornosti sporu v severni Ugandi;

| 32. | poziva vse strani, še posebej mednarodno skupnost, naj nemudoma ukrepajo in ustavijo širjenje orožja na konfliktna območja na območju Velikih jezer; |
| --- | --- |

32.

poziva vse strani, še posebej mednarodno skupnost, naj nemudoma ukrepajo in ustavijo širjenje orožja na konfliktna območja na območju Velikih jezer;

| 33. | naroča svojima sopredsednicama, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije ter generalnima sekretarjema ZN in AU. |
| --- | --- |

33.

naroča svojima sopredsednicama, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, Svetu Evropske unije ter generalnima sekretarjema ZN in AU.

---

(1)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 21. aprila 2005 v Bamaku (Mali).

21. april 2005

Bamakovska izjava o razvojnih ciljih tisočletja (1)

Člani Skupne parlamentarne skupščine skupine afriških, karibskih in pacifiških držav ter Evropske unije na srečanju v Bamaku v Maliju od 18. do 21. aprila 2005 izražamo neomajno podporo obnovljenim svetovnim prizadevanjem, da bi zagotovili uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja (RCT):

Na prelomu tisočletja so se voditelji sestali na posebnem zasedanju generalne skupščine Združenih narodov in se dogovorili o programu, katerega cilj je prepoloviti delež ljudi, ki živijo v skrajni revščini, do leta 2015.

Svetovni voditelji so sklenili, da si bodo prizadevali doseči RCT, in pri tem priznali, da je zmanjševanje revščine svetovni izziv. Uresničevanje teh ciljev je življenjskega pomena za vse človeštvo. Za oceno napredka pri doseganju RCT je bilo pripravljenih veliko ukrepov, prevzete so bile obveznosti in dogovorjeni kazalci.

Ker se generalna skupščina ZN pripravlja na pregled petih let RCT, smo zaskrbljeni, ker je vse več znamenj, da kot svetovna skupnost trenutno nismo na poti, da bi jih dosegli. Zanesljiva raziskava je navedla,

| — | da število revnih v Afriki do leta 2015, ne bo upadlo, temveč naraslo s 319 milijonov v letu 1999 na 404 milijone, |
| --- | --- |

—

da število revnih v Afriki do leta 2015, ne bo upadlo, temveč naraslo s 319 milijonov v letu 1999 na 404 milijone,

| — | da ni bilo dovolj napredka pri odpravljanju razlik med spoloma, |
| --- | --- |

—

da ni bilo dovolj napredka pri odpravljanju razlik med spoloma,

| — | da se prebivalci majhnih otoških držav na Karibih, v Pacifiku in ob afriški obali soočajo s čedalje večjimi izzivi, ki so posledica vse pogostejših in vse močnejših neurij in poplav, ki jih lahko pripišemo svetovnim podnebnim spremembam, |
| --- | --- |

—

da se prebivalci majhnih otoških držav na Karibih, v Pacifiku in ob afriški obali soočajo s čedalje večjimi izzivi, ki so posledica vse pogostejših in vse močnejših neurij in poplav, ki jih lahko pripišemo svetovnim podnebnim spremembam,

| — | da bo ob sedanjem razvoju potrebno več kot 100 let, da bi dosegli razvojne cilje, sicer predvidene do leta 2015. |
| --- | --- |

—

da bo ob sedanjem razvoju potrebno več kot 100 let, da bi dosegli razvojne cilje, sicer predvidene do leta 2015.

Skupna parlamentarna skupščina (2) predstavlja znaten del izvoljenih predstavnikov v svetu. Pozivamo voditelje, naj se na najvišji ravni zavežejo obnovljenim prizadevanjem za uresničitev RCT do leta 2015. Še posebej podpiramo pozive k intenzivnejšemu iskanju novih spodbud, ki bi pospešile izvajanje procesa. Vključevati morajo vsaj:

| — | nove, celovitejše ukrepe za odpis in zmanjševanje dolgov v podsaharski Afriki, kjer, razen Južne Afrike, devizne obveznosti dosegajo nevzdržnih 186,7 milijarde dolarjev, medtem ko regionalni bruto proizvod znaša 217 milijard ameriških dolarjev; odplačila dolgov in stroški, povezani z njimi, pa še vedno presegajo pritok pomoči; |
| --- | --- |

—

nove, celovitejše ukrepe za odpis in zmanjševanje dolgov v podsaharski Afriki, kjer, razen Južne Afrike, devizne obveznosti dosegajo nevzdržnih 186,7 milijarde dolarjev, medtem ko regionalni bruto proizvod znaša 217 milijard ameriških dolarjev; odplačila dolgov in stroški, povezani z njimi, pa še vedno presegajo pritok pomoči;

| — | ukrepe za zagotavljanje pravil pravičnega trgovanja za države v razvoju, da bodo lahko povečale izvoz izdelkov, pri katerih imajo ali lahko pridobijo konkurenčno prednost, in sicer z odpravo carinskih in necarinskih ovir ter z odpravo kmetijskih izvoznih subvencij, ki v državah v razvoju ovirajo rast izvoza, in ne da bi jim pri tem naložili nepravične vzajemne obveznosti; |
| --- | --- |

—

ukrepe za zagotavljanje pravil pravičnega trgovanja za države v razvoju, da bodo lahko povečale izvoz izdelkov, pri katerih imajo ali lahko pridobijo konkurenčno prednost, in sicer z odpravo carinskih in necarinskih ovir ter z odpravo kmetijskih izvoznih subvencij, ki v državah v razvoju ovirajo rast izvoza, in ne da bi jim pri tem naložili nepravične vzajemne obveznosti;

| — | učinkovitejše sodelovanje, da bi se posvetili vzpostavitvi institucij in kadrov ter odpravili omejitve proizvodnega gospodarstva, ki so po splošnem prepričanju temeljne ovire za države v razvoju pri učinkovitem vključevanju v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

učinkovitejše sodelovanje, da bi se posvetili vzpostavitvi institucij in kadrov ter odpravili omejitve proizvodnega gospodarstva, ki so po splošnem prepričanju temeljne ovire za države v razvoju pri učinkovitem vključevanju v svetovno gospodarstvo;

| — | močno povečati prizadevanja, da bi zagotovili splošno osnovnošolsko izobraževanje, pri čemer naj se posebna pozornost posveti deklicam in enakosti spolov, da bi okrepili vsa področja zdravja, tudi reproduktivno, in povečali sredstva za širok spekter zdravstvenih dejavnosti na področju spolnosti in reprodukcije; |
| --- | --- |

—

močno povečati prizadevanja, da bi zagotovili splošno osnovnošolsko izobraževanje, pri čemer naj se posebna pozornost posveti deklicam in enakosti spolov, da bi okrepili vsa področja zdravja, tudi reproduktivno, in povečali sredstva za širok spekter zdravstvenih dejavnosti na področju spolnosti in reprodukcije;

| — | vključevanje okoljskih vidikov na vsa področja politike, da bi dosegli trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

—

vključevanje okoljskih vidikov na vsa področja politike, da bi dosegli trajnostni razvoj;

| — | priznanje, da vse to zahteva povečanje pritoka sredstev za države v razvoju za vsaj dodatnih 50 do 70 milijard. |
| --- | --- |

—

priznanje, da vse to zahteva povečanje pritoka sredstev za države v razvoju za vsaj dodatnih 50 do 70 milijard.

Pozivamo države članice EU, naj zagotovijo, da se bodo obveznosti, ki jih je sprejel Evropski svet v Barceloni marca 2002, hitro izvajale in da bodo vključevale:

| — | določitev rokov za vsako od 15 držav članic, ki so leta 2002 sprejele barcelonske obveznosti o doseganju cilja ZN — 0,7 % BND — veliko pred letom 2015, s prepričljivimi letnimi povišanji, s katerimi naj bi dosegle povprečje EU 0,51 % do leta 2009; |
| --- | --- |

—

določitev rokov za vsako od 15 držav članic, ki so leta 2002 sprejele barcelonske obveznosti o doseganju cilja ZN — 0,7 % BND — veliko pred letom 2015, s prepričljivimi letnimi povišanji, s katerimi naj bi dosegle povprečje EU 0,51 % do leta 2009;

| — | iskanje inovativnih virov financiranja; |
| --- | --- |

—

iskanje inovativnih virov financiranja;

| — | prizadevanje za odpravo bremena dolga revnih držav, da bi s povečanjem javne porabe dosegli RCT; |
| --- | --- |

—

prizadevanje za odpravo bremena dolga revnih držav, da bi s povečanjem javne porabe dosegli RCT;

| — | povečanje podpore za trgovino; |
| --- | --- |

—

povečanje podpore za trgovino;

| — | določitev rokov za prost dostop do trga za blago in storitve iz držav z nizkim prihodkom do leta 2010; |
| --- | --- |

—

določitev rokov za prost dostop do trga za blago in storitve iz držav z nizkim prihodkom do leta 2010;

| — | določitev roka za popolno odpravo izvoznih kmetijskih subvencij, ki izkrivljajo razmere na trgih za kmete iz držav v razvoju; |
| --- | --- |

—

določitev roka za popolno odpravo izvoznih kmetijskih subvencij, ki izkrivljajo razmere na trgih za kmete iz držav v razvoju;

| — | učinkovito usklajevanje politik, da bi kar najbolj povečali pozitivne učinke ukrepov z drugih področij politike na razvojno politiko ter da bi preprečile njihove negativne vplive na razvojno politiko. |
| --- | --- |

—

učinkovito usklajevanje politik, da bi kar najbolj povečali pozitivne učinke ukrepov z drugih področij politike na razvojno politiko ter da bi preprečile njihove negativne vplive na razvojno politiko.

Pozivamo države EU, druge industrijske države in države v prehodu, naj bodo odprte za nove predloge in obveznosti v prenovitvenem procesu RCT.

Pozivamo države AKP, naj v celoti izpolnjujejo obveznosti v procesu RCT, kar vključuje:

| — | boj proti korupciji, |
| --- | --- |

—

boj proti korupciji,

| — | boljše upravljanje z javnimi izdatki, |
| --- | --- |

—

boljše upravljanje z javnimi izdatki,

| — | spodbujanje zakonodajnih ukrepov, ki omogočajo revnim ljudem, ženskam in drugim zapostavljenim skupinam polno sodelovanje v gospodarskem življenju, |
| --- | --- |

—

spodbujanje zakonodajnih ukrepov, ki omogočajo revnim ljudem, ženskam in drugim zapostavljenim skupinam polno sodelovanje v gospodarskem življenju,

| — | okrepitev sektorskih politik v socialnem sektorju, vključno z zdravstvom, |
| --- | --- |

—

okrepitev sektorskih politik v socialnem sektorju, vključno z zdravstvom,

| — | podporo pospešeni pobudi za osnovnošolsko izobraževanje. |
| --- | --- |

—

podporo pospešeni pobudi za osnovnošolsko izobraževanje.

---

(1)  Sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 21. aprila 2005 v Bamaku (Mali).

(2)  SPS vključuje parlamentarce iz 77 držav AKP in poslance Evropskega parlamenta iz 25 evropskih držav.

---