# Euroopa Liidu C 297/29.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 297 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide29. november 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 297

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide29. november 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2005/C 297/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2005/C 297/2 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex (koostatud komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklite 15 ja 16 kohaselt, EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)
   (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 297/3 | Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 132. istungil 22. juunil 2005. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex käsitleva otsuse eelnõu kohta (
  1
  ) | 3 |
| 2005/C 297/4 | Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena | 4 |
| 2005/C 297/5 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4045 — Deutsche Bahn/BAX Global) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 297/6 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4002 — OMV/Aral ČR) (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 297/7 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4056 — Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport) — Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 10 |
| 2005/C 297/8 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4019 — Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 11 |
| 2005/C 297/9 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3978 — Oracle/Siebel) (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 297/0 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4032 — VSE/Cegedel/JV) — Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 13 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2005/C 297/1

Euro vahetuskurss

1

2005/C 297/2

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex (koostatud komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklite 15 ja 16 kohaselt, EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)
   (
  1
  )

(koostatud komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklite 15 ja 16 kohaselt, EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

1

2

2005/C 297/3

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 132. istungil 22. juunil 2005. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex käsitleva otsuse eelnõu kohta (
  1
  )

1

3

2005/C 297/4

Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena

4

2005/C 297/5

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4045 — Deutsche Bahn/BAX Global) (
  1
  )

1

8

2005/C 297/6

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.4002 — OMV/Aral ČR) (
  1
  )

1

9

2005/C 297/7

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4056 — Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport) — Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

10

2005/C 297/8

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4019 — Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

11

2005/C 297/9

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3978 — Oracle/Siebel) (
  1
  )

1

12

2005/C 297/0

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4032 — VSE/Cegedel/JV) — Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

13

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2005/C 297/1 | Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamis-, katalüsaator- ja ühiste õppemeetmete kohta Marco Polo programmi raames (nõukogu ja parlamendi 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) 1382/2003 ELT L 196/1, 2.8.2003.) | 14 |

III   Teatised

Komisjon

2005/C 297/1

Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamis-, katalüsaator- ja ühiste õppemeetmete kohta Marco Polo programmi raames (nõukogu ja parlamendi 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) 1382/2003 ELT L 196/1, 2.8.2003.)

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/1

---

Euro vahetuskurss (1)

28. november 2005

(2005/C 297/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1726 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,39 |
| DKK | Taani kroon | 7,4570 |
| GBP | Inglise nael | 0,68550 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4585 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5471 |
| ISK | Islandi kroon | 74,45 |
| NOK | Norra kroon | 7,8700 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9560 |
| CYP | Küprose nael | 0,5735 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,963 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 251,03 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6962 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8870 |
| RON | Rumeenia leu | 3,6547 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,51 |
| SKK | Slovakkia kroon | 37,751 |
| TRY | Türgi liir | 1,5960 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5949 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3716 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,0928 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6797 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9890 |
| KRW | Korea won | 1 217,86 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,6427 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,4775 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4018 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 790,49 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,432 |
| PHP | Filipiini peeso | 63,660 |
| RUB | Vene rubla | 33,8050 |
| THB | Tai baht | 48,387 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1726

JPY

Jaapani jeen

140,39

DKK

Taani kroon

7,4570

GBP

Inglise nael

0,68550

SEK

Rootsi kroon

9,4585

CHF

Šveitsi frank

1,5471

ISK

Islandi kroon

74,45

NOK

Norra kroon

7,8700

BGN

Bulgaaria lev

1,9560

CYP

Küprose nael

0,5735

CZK

Tšehhi kroon

28,963

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

251,03

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6962

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8870

RON

Rumeenia leu

3,6547

SIT

Sloveenia talaar

239,51

SKK

Slovakkia kroon

37,751

TRY

Türgi liir

1,5960

AUD

Austraalia dollar

1,5949

CAD

Kanada dollar

1,3716

HKD

Hong Kongi dollar

9,0928

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6797

SGD

Singapuri dollar

1,9890

KRW

Korea won

1 217,86

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,6427

CNY

Hiina jüaan

9,4775

HRK

Horvaatia kuna

7,4018

IDR

Indoneesia ruupia

11 790,49

MYR

Malaisia ringit

4,432

PHP

Filipiini peeso

63,660

RUB

Vene rubla

33,8050

THB

Tai baht

48,387

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/2

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne juhtumis COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex

(koostatud komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklite 15 ja 16 kohaselt, EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)

(2005/C 297/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

20. jaanuaril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 4 kohase teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtjale Blackstone Crystal Holdings Capital Partners, Kaimanisaared (edaspidi “Blackstone”), kuuluv ettevõtja Celanese Corporation (edaspidi “Celanese”) omandab aktsiate ostu teel kontrolli kogu ettevõtja Acetex Corporation, Kanada (edaspidi “Acetex”), üle nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Pärast kavandatava ühinemise osaliste esitatud teabe kontrollimist ja esialgse turu-uuringu läbiviimist jõudis komisjon järeldusele, et nimetatud ühinemine tekitab tõsiseid kahtlusi ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivuse suhtes. Seetõttu algatas komisjon 10. märtsil 2005 menetluse vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c.

Pärast üksikasjaliku turu-uuringu läbiviimist jõudsid komisjoni talitused järeldusele, et kavandatav koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi juhtumiga seotud turgudel. Seepärast ei edastatud osalistele ka ühtegi vastuväidet.

Turu-uuringu käigus tagati osapooltele juurdepääs eriti olulistele dokumentidele vastavalt konkurentsi peadirektoraadi kehtestatud ühinemiste kontrollimenetluste läbiviimise hea tava dokumendi peatükile 7.2.

Käesolev juhtum ei nõua erilisi märkuseid seoses õigusega olla ära kuulatud.

Brüssel, 29. juuni 2005.

Karen WILLIAMS

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

1

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/3

---

Ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee 132. istungil 22. juunil 2005. aastal esitatud arvamus juhtumit COMP/M.3625 — Blackstone/Acetex käsitleva otsuse eelnõu kohta

(2005/C 297/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga küsimuses, et teatatud toiming kujutab endast nii ühenduse seisukohalt olulist koondumist EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 ja artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kui ka EMP lepingu kohast koostööjuhtumit. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga küsimuses, et teatatud toiming kujutab endast nii ühenduse seisukohalt olulist koondumist EÜ ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 ja artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kui ka EMP lepingu kohast koostööjuhtumit.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus kindlaks määranud






  — | äädikhappe, |
| --- | --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus kindlaks määranud

—

äädikhappe,

| — | vinüülatsetaadi (monomeer) (VAM), |
| --- | --- |

—

vinüülatsetaadi (monomeer) (VAM),

| — | äädikhappe anhüdriidi, |
| --- | --- |

—

äädikhappe anhüdriidi,

| — | polüvinüülalkoholi (PVOH), |
| --- | --- |

—

polüvinüülalkoholi (PVOH),

| — | asjaomased tooteturud. |
| --- | --- |

—

asjaomased tooteturud.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni poolt otsuse eelnõus esitatud määratlusega, et






  — | äädikhappe, |
| --- | --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni poolt otsuse eelnõus esitatud määratlusega, et

—

äädikhappe,

| — | vinüülatsetaadi, |
| --- | --- |

—

vinüülatsetaadi,

| — | äädikhappe anhüdriidi, |
| --- | --- |

—

äädikhappe anhüdriidi,

| — | polüvinüülalkoholi |
| --- | --- |

—

polüvinüülalkoholi

geograafilised turud ei piirdu EMPga, vaid on ülemaailmsed.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni seisukohaga, et teatatud kujul toimuv koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tulemusel, ning seepärast tuleb koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57 kuulutada ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni seisukohaga, et teatatud kujul toimuv koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, eriti turgu valitseva seisundi loomise või tugevdamise tulemusel, ning seepärast tuleb koondumine vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 1 ning EMP lepingu artiklile 57 kuulutada ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks.

| 5. | Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee palub komisjonil arvesse võtta kõiki muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/4

---

Ühenduse raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena

(2005/C 297/04)

1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

| 1. | Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast (1) tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see hüvitis vastab teatavatele tingimustele. Juhul, kui avalike teenuste eest makstav hüvitis ei vasta neile tingimustele ja üldkriteeriumid artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab nimetatud hüvitis endast riigiabi. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast (1) tuleneb, et avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui see hüvitis vastab teatavatele tingimustele. Juhul, kui avalike teenuste eest makstav hüvitis ei vasta neile tingimustele ja üldkriteeriumid artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab nimetatud hüvitis endast riigiabi.

| 2. | Komisjoni 28. novembril 2005 otsus nr 2005/842/EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes] (2) määrab kindlaks tingimused, mille korral teatavad avalike teenuste osutamise eest makstavad hüvitised kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 vastavat riigiabi, ja vabastab kõnealustele tingimustele vastavad hüvitised eelneva teatamise kohustusest. Avalike teenuste eest makstava hüvitise suhtes, mis kujutab endast riigiabi ega kuulu otsuse nr 2005/842/EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes] kohaldamisalasse, kehtib ka edaspidi eelneva teatamise kohustus. Käesoleva raamistiku eesmärk on määratleda tingimused, mille täitmisel nimetatud riigiabi on artikli 86 lõike 2 kohaselt ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni 28. novembril 2005 otsus nr 2005/842/EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes] (2) määrab kindlaks tingimused, mille korral teatavad avalike teenuste osutamise eest makstavad hüvitised kujutavad endast EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 vastavat riigiabi, ja vabastab kõnealustele tingimustele vastavad hüvitised eelneva teatamise kohustusest. Avalike teenuste eest makstava hüvitise suhtes, mis kujutab endast riigiabi ega kuulu otsuse nr 2005/842/EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes] kohaldamisalasse, kehtib ka edaspidi eelneva teatamise kohustus. Käesoleva raamistiku eesmärk on määratleda tingimused, mille täitmisel nimetatud riigiabi on artikli 86 lõike 2 kohaselt ühisturuga kokkusobiv.

| 3. | Käesolevat raamistikku kohaldatakse kõigis EÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades, välja arvatud transport ja avalik ringhääling, mille suhtes kohaldatakse komisjoni teatist riigiabi eeskirjade kohta avaliku ringhäälingu jaoks (3). |
| --- | --- |

3.

Käesolevat raamistikku kohaldatakse kõigis EÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvates valdkondades, välja arvatud transport ja avalik ringhääling, mille suhtes kohaldatakse komisjoni teatist riigiabi eeskirjade kohta avaliku ringhäälingu jaoks (3).

| 4. | Käesoleva raamistiku sätete kohaldamine ei piira ühenduse valdkondlikes õigusaktides ja meetmetes sisalduvate, avalike teenuste osutamise kohustuse suhtes kehtivate rangemate erisätete kohaldamist. |
| --- | --- |

4.

Käesoleva raamistiku sätete kohaldamine ei piira ühenduse valdkondlikes õigusaktides ja meetmetes sisalduvate, avalike teenuste osutamise kohustuse suhtes kehtivate rangemate erisätete kohaldamist.

| 5. | Käesolev raamistik ei piira riigihangete ja konkurentsi suhtes kehtivate ühenduse sätete (eriti EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82) kohaldamist. |
| --- | --- |

5.

Käesolev raamistik ei piira riigihangete ja konkurentsi suhtes kehtivate ühenduse sätete (eriti EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82) kohaldamist.

2.   AVALIKE TEENUSTE EEST MAKSTAVA HÜVITISENA ANTAVA RIIGIABI ÜHISTURUGA KOKKUSOBIVUSE TINGIMUSED

2.1.   Üldsätted

| 6. | Kohus sätestas oma Altmarki otsuses tingimused, mille korral avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi järgnevalt:
  “[...] Esiteks, abisaaja ettevõtjatel peab olema avalike teenuste osutamise kohustus ja kohustused peavad olema selgelt määratletud. [...]

  [...] Teiseks, hüvitise väljaarvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata, et vältida majanduslike eeliste andmist, mis võiksid soosida abisaaja ettevõtjat võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. [...] Kui liikmesriik hüvitab ettevõtjale tekkinud kahju, ilma et eelnevalt oleks kindlaks määratud hüvitise maksmise parameetrid, ja kui hiljem selgub, et teatavate teenuste osutamine seoses avalike teenuste osutamise kohustusega ei olnud majanduslikult tasuv, siis kujutab see hüvitis endast finantsmeedet, mis vastab riigiabi määratlusele asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.


  [...] Kolmandaks, hüvitis ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid täielikke või osalisi kulutusi, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. [...]

  [...] Neljandaks, juhul kui ettevõtja, kellel on avalike teenuste osutamise kohustus, ei osutu konkreetsel juhul valituks riigihanke menetluse käigus, kui on võimalik valida kandidaat, kes suudaks osutada kõnealuseid teenuseid ühiskonna jaoks kõige madalamate kulutustega, siis tuleb vajaliku hüvitise suuruse määramiseks analüüsida kulutusi, mida teeb nõuetekohaselt juhitud ja avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise seisukohast vajalikke transpordivahendeid omav ettevõtja, täites eespool nimetatud kohustusi, võttes arvesse tegevusest saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit.” |
| --- | --- |

6.

Kohus sätestas oma Altmarki otsuses tingimused, mille korral avalike teenuste eest makstav hüvitis ei kujuta endast riigiabi järgnevalt:

“[...] Esiteks, abisaaja ettevõtjatel peab olema avalike teenuste osutamise kohustus ja kohustused peavad olema selgelt määratletud. [...]

[...] Teiseks, hüvitise väljaarvutamise parameetrid tuleb eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil kindlaks määrata, et vältida majanduslike eeliste andmist, mis võiksid soosida abisaaja ettevõtjat võrreldes konkureerivate ettevõtjatega. [...] Kui liikmesriik hüvitab ettevõtjale tekkinud kahju, ilma et eelnevalt oleks kindlaks määratud hüvitise maksmise parameetrid, ja kui hiljem selgub, et teatavate teenuste osutamine seoses avalike teenuste osutamise kohustusega ei olnud majanduslikult tasuv, siis kujutab see hüvitis endast finantsmeedet, mis vastab riigiabi määratlusele asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

[...] Kolmandaks, hüvitis ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid täielikke või osalisi kulutusi, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit. [...]

[...] Neljandaks, juhul kui ettevõtja, kellel on avalike teenuste osutamise kohustus, ei osutu konkreetsel juhul valituks riigihanke menetluse käigus, kui on võimalik valida kandidaat, kes suudaks osutada kõnealuseid teenuseid ühiskonna jaoks kõige madalamate kulutustega, siis tuleb vajaliku hüvitise suuruse määramiseks analüüsida kulutusi, mida teeb nõuetekohaselt juhitud ja avalike teenuste osutamise kohustuse täitmise seisukohast vajalikke transpordivahendeid omav ettevõtja, täites eespool nimetatud kohustusi, võttes arvesse tegevusest saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit.”

| 7. | Kui need neli kriteeriumi on täidetud, siis ei kujuta avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi ja EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88 ei kohaldata. Juhul kui liikmesriigid ei vasta neile kriteeriumidele ja üldkriteeriumid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi. |
| --- | --- |

7.

Kui need neli kriteeriumi on täidetud, siis ei kujuta avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi ja EÜ asutamislepingu artikleid 87 ja 88 ei kohaldata. Juhul kui liikmesriigid ei vasta neile kriteeriumidele ja üldkriteeriumid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamiseks on täidetud, kujutab avalike teenuste eest makstav hüvitis endast riigiabi.

| 8. | Komisjon on seisukohal, et ühisturu praegusel arenguetapil võib kõnealuse riigiabi lugeda EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 vastavaks, kui see on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja ei mõjuta kaubanduse arengut ühenduse huvide vastaselt. Kõnealuse tasakaalu saavutamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused. |
| --- | --- |

8.

Komisjon on seisukohal, et ühisturu praegusel arenguetapil võib kõnealuse riigiabi lugeda EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikele 2 vastavaks, kui see on vajalik üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja ei mõjuta kaubanduse arengut ühenduse huvide vastaselt. Kõnealuse tasakaalu saavutamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused.

2.2.   Üldist majandushuvi pakkuvad teenused EÜ asutamislepingu artikli 86 tähenduses

| 9. | Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast tuleneb, et välja arvatud valdkondades, kus kehtivad ühenduse asjaomased õigusaktid, on liikmesriikidel laialdased volitused, et otsustada, millised teenused võiks lugeda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka kuuluvaks. Seega on komisjoni ülesanne tagada, et käesolevaid diskretsiooni piire kohaldatakse vastavalt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlusele ilmsete vigadeta. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikast tuleneb, et välja arvatud valdkondades, kus kehtivad ühenduse asjaomased õigusaktid, on liikmesriikidel laialdased volitused, et otsustada, millised teenused võiks lugeda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste hulka kuuluvaks. Seega on komisjoni ülesanne tagada, et käesolevaid diskretsiooni piire kohaldatakse vastavalt üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlusele ilmsete vigadeta.

| 10. | Artikli 86 lõikest 2 selgub, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad (4) on ettevõtjad, kellele on antud “eriülesanded”. Määratledes avalike teenuste osutamise kohustusi ja hinnates, kas asjaomased ettevõtjad täidavad neid kohustusi, kutsutakse liikmesriike üles pidama selles küsimuses laialdasi arutelusid, ja seda eelkõige tarbijatega. |
| --- | --- |

10.

Artikli 86 lõikest 2 selgub, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad (4) on ettevõtjad, kellele on antud “eriülesanded”. Määratledes avalike teenuste osutamise kohustusi ja hinnates, kas asjaomased ettevõtjad täidavad neid kohustusi, kutsutakse liikmesriike üles pidama selles küsimuses laialdasi arutelusid, ja seda eelkõige tarbijatega.

2.3.   Vajadus dokumendi järele, mis täpsustaks avalike teenuste osutamise kohustusi, ja hüvitiste väljaarvutamise meetodid

| 11. | EÜ asutamislepingu artiklile 86 vastav üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlus tähendab, et kõnealustele ettevõtjatele on riik andnud eriülesande (5). Teenuste osutamise kriteeriumide ja tingimuste raamistiku eest vastutavad ametiasutused, sõltumata teenuse osutaja õiguslikust seisundist ja sellest, kas teenust osutatakse vaba konkurentsi alusel. See tingimus kehtib kõigis valdkondades peale nende, kus kehtivad ühenduse asjaomased eeskirjad. Seepärast on avalike teenuste riigihanked vajalikud kõnealuste ettevõtjate ja riigi kohustuste määratlemiseks. Riik tähendab käesolevas kontekstis nii keskvõimu kui ka piirkondlikke ja kohalikke asutusi. |
| --- | --- |

11.

EÜ asutamislepingu artiklile 86 vastav üldist majandushuvi pakkuvate teenuste määratlus tähendab, et kõnealustele ettevõtjatele on riik andnud eriülesande (5). Teenuste osutamise kriteeriumide ja tingimuste raamistiku eest vastutavad ametiasutused, sõltumata teenuse osutaja õiguslikust seisundist ja sellest, kas teenust osutatakse vaba konkurentsi alusel. See tingimus kehtib kõigis valdkondades peale nende, kus kehtivad ühenduse asjaomased eeskirjad. Seepärast on avalike teenuste riigihanked vajalikud kõnealuste ettevõtjate ja riigi kohustuste määratlemiseks. Riik tähendab käesolevas kontekstis nii keskvõimu kui ka piirkondlikke ja kohalikke asutusi.

| 12. | Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tuleb anda ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme riikliku aktiga, mille vormi määrab kindlaks liikmesriik. Selles aktis või nendes aktides tuleb täpsustada eelkõige:






  a) | avalike teenuste osutamise kohustuse täpse sisu ja kestuse; |
| --- | --- | --- |

12.

Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine tuleb anda ettevõtjale ülesandeks ühe või mitme riikliku aktiga, mille vormi määrab kindlaks liikmesriik. Selles aktis või nendes aktides tuleb täpsustada eelkõige:

a)

avalike teenuste osutamise kohustuse täpse sisu ja kestuse;

| b) | asjaomased ettevõtjad ja piirkonnad; |
| --- | --- |

b)

asjaomased ettevõtjad ja piirkonnad;

| c) | ettevõtjatele antud ainu- või eriõigused; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjatele antud ainu- või eriõigused;

| d) | hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid; |
| --- | --- |

d)

hüvitise väljaarvutamise, kontrollimise ja läbivaatamise parameetrid;

| e) | ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise korra. |
| --- | --- |

e)

ülemääraste hüvitiste maksmise vältimise ja tagasimaksmise korra.

| 13. | Määratledes avalike teenuste osutamise kohustusi ja hinnates, kas asjaomased ettevõtjad täidavad neid kohustusi, kutsutakse liikmesriike üles pidama selles küsimuses laialdasi arutelusid, ja seda eelkõige tarbijatega. |
| --- | --- |

13.

Määratledes avalike teenuste osutamise kohustusi ja hinnates, kas asjaomased ettevõtjad täidavad neid kohustusi, kutsutakse liikmesriike üles pidama selles küsimuses laialdasi arutelusid, ja seda eelkõige tarbijatega.

2.4.   Hüvitise suurus

| 14. | Hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulutusi, kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit. Hüvitis hõlmab kõiki riigi antud soodustusi või riiklikest vahenditest mis tahes kujul antud soodustusi. Mõistlik kasum võib sisaldada asjaomaste ettevõtjate kokkulepitud, piiratud ajavahemikul tootlikkuse suurenemisest saadud kasumit kas täiel määral või osaliselt, ilma et see mõjutaks teenuste kvaliteeti, mille riik on kehtestanud. |
| --- | --- |

14.

Hüvitise suurus ei tohi ületada avalike teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivaid kulutusi, kui võetakse arvesse saadud tulu ja kõnealuste kohustuste täitmisest saadud mõistlikku kasumit. Hüvitis hõlmab kõiki riigi antud soodustusi või riiklikest vahenditest mis tahes kujul antud soodustusi. Mõistlik kasum võib sisaldada asjaomaste ettevõtjate kokkulepitud, piiratud ajavahemikul tootlikkuse suurenemisest saadud kasumit kas täiel määral või osaliselt, ilma et see mõjutaks teenuste kvaliteeti, mille riik on kehtestanud.

| 15. | Hüvitist tuleb alati kasutada asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks. Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks antud avalike teenuste eest makstav hüvitis, mida tegelikult kasutatakse muudel turgudel tegutsemiseks, ei ole õigustatud ja kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi. Ettevõtja, kellele makstakse hüvitist avalike teenuste osutamise eest, võib sellele vaatamata teenida mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

15.

Hüvitist tuleb alati kasutada asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks. Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks antud avalike teenuste eest makstav hüvitis, mida tegelikult kasutatakse muudel turgudel tegutsemiseks, ei ole õigustatud ja kujutab endast ühisturuga kokkusobimatut riigiabi. Ettevõtja, kellele makstakse hüvitist avalike teenuste osutamise eest, võib sellele vaatamata teenida mõistlikku kasumit.

| 16. | Arvesse võetavad kulud sisaldavad kõiki üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seonduvaid kulusid. Kui kõnealuse ettevõtja tegevus piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta kõik ettevõtja kantud kulud. Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta vaid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulud. Seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega tehtud kulud võivad katta kõnealuste teenuste osutamisel tekkivad muutuvkulud, asjakohase osa üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja muu tegevusega seotud ühistest püsikuludest ja piisava kasumi omakapitalilt, mis on paigutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisse (6). Investeeringutega, eelkõige investeeringutega infrastruktuuri, seotud kulud võib võtta arvesse, kui need on vajalikud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks. Kulud, mis on seotud muude eesmärkidega kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, peavad hõlmama kõik muutuvkulud, asjakohase osa püsikuludest ja piisava kasumi kapitalilt. Nimetatud kulusid ei tohi mitte mingil juhul arvestada üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seonduvate kuludena. Kulude väljaarvutamine peab lähtuma eespool määratletud kriteeriumidest ja põhinema üldtunnustatud kuluarvestuspõhimõtetel, millest tuleb komisjoni teavitada vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 sätetele vastava teatisega. |
| --- | --- |

16.

Arvesse võetavad kulud sisaldavad kõiki üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega seonduvaid kulusid. Kui kõnealuse ettevõtja tegevus piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta kõik ettevõtja kantud kulud. Juhul kui ettevõtja tegevus ei piirdu üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, võib arvesse võtta vaid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulud. Seoses üldist majandushuvi pakkuvate teenustega tehtud kulud võivad katta kõnealuste teenuste osutamisel tekkivad muutuvkulud, asjakohase osa üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise ja muu tegevusega seotud ühistest püsikuludest ja piisava kasumi omakapitalilt, mis on paigutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisse (6). Investeeringutega, eelkõige investeeringutega infrastruktuuri, seotud kulud võib võtta arvesse, kui need on vajalikud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks. Kulud, mis on seotud muude eesmärkidega kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega, peavad hõlmama kõik muutuvkulud, asjakohase osa püsikuludest ja piisava kasumi kapitalilt. Nimetatud kulusid ei tohi mitte mingil juhul arvestada üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seonduvate kuludena. Kulude väljaarvutamine peab lähtuma eespool määratletud kriteeriumidest ja põhinema üldtunnustatud kuluarvestuspõhimõtetel, millest tuleb komisjoni teavitada vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 sätetele vastava teatisega.

| 17. | Arvesse võetavad tulud peavad sisaldama vähemalt kogu tulu, mis saadakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest. Kui kõnealusel ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, mille alusel osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, millest saadav kasum on suurem kui mõistlik kasum, või kui see ettevõtja saab riigilt muid soodustusi, siis tuleb need sõltumata nende klassifikatsioonist EÜ asutamislepingu artiklis 87 võtta arvesse ja lisada ettevõtja tuludesse. Lisaks sellele võib liikmesriik otsustada, et muust tegevusest kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest saadud kasum tuleb kas täielikult või osaliselt eraldada eespool nimetatud teenuste rahastamiseks. |
| --- | --- |

17.

Arvesse võetavad tulud peavad sisaldama vähemalt kogu tulu, mis saadakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest. Kui kõnealusel ettevõtjal on eri- või ainuõigusi, mille alusel osutatakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, millest saadav kasum on suurem kui mõistlik kasum, või kui see ettevõtja saab riigilt muid soodustusi, siis tuleb need sõltumata nende klassifikatsioonist EÜ asutamislepingu artiklis 87 võtta arvesse ja lisada ettevõtja tuludesse. Lisaks sellele võib liikmesriik otsustada, et muust tegevusest kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest saadud kasum tuleb kas täielikult või osaliselt eraldada eespool nimetatud teenuste rahastamiseks.

| 18. | “Mõistlik kasum” peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda liikmesriigi sekkumisega, eriti kui sellega antakse ettevõtjale ainu- või eriõigusi, või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit. Valdkondades, kus puuduvad võrdväärsed ettevõtjad sellele ettevõtjale, kelle ülesandeks on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, võib kõnealust ettevõtjat võrrelda mõnes teises liikmesriigis asuva ettevõtjaga või vajaduse korral ka mõnes teises valdkonnas tegutseva ettevõtjaga, eeldusel, et arvestatakse iga valdkonna erijoontega. Mõistliku kasumi määratlemiseks võib liikmesriik rakendada stimuleerivaid kriteeriume, mis võivad muu hulgas olla seotud osutatud teenuste kvaliteedi ja tootmisefektiivsuse suurenemisega. |
| --- | --- |

18.

“Mõistlik kasum” peaks tähendama omakapitali tootlust, võttes arvesse riski, mis võib ettevõtjatele kaasneda liikmesriigi sekkumisega, eriti kui sellega antakse ettevõtjale ainu- või eriõigusi, või selle riski puudumist. Nimetatud kasum ei tohi tavaliselt ületada asjaomases valdkonnas viimastel aastatel saadud keskmist kasumit. Valdkondades, kus puuduvad võrdväärsed ettevõtjad sellele ettevõtjale, kelle ülesandeks on üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine, võib kõnealust ettevõtjat võrrelda mõnes teises liikmesriigis asuva ettevõtjaga või vajaduse korral ka mõnes teises valdkonnas tegutseva ettevõtjaga, eeldusel, et arvestatakse iga valdkonna erijoontega. Mõistliku kasumi määratlemiseks võib liikmesriik rakendada stimuleerivaid kriteeriume, mis võivad muu hulgas olla seotud osutatud teenuste kvaliteedi ja tootmisefektiivsuse suurenemisega.

| 19. | Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud ning nende eraldamise põhimõtted. Kui ettevõtja ülesandeks on mitme üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine kas seetõttu, et nende teenuste tellijad on erinevad asutused või seetõttu, et nende teenuste iseloom on erinev, peab nende ettevõtjate sisemisest raamatupidamisest selguma, et erinevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seoses ei maksta liigseid hüvitisi. Need põhimõtted ei piira direktiivi 80/723/EMÜ kohaldamist juhtudel, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

19.

Kui ettevõtja tegevus hõlmab nii üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist kui ka muud tegevust, peavad sisemisest raamatupidamisest üheselt selguma üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ning muude teenuste osutamisega seonduvad kulud ja tulud ning nende eraldamise põhimõtted. Kui ettevõtja ülesandeks on mitme üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine kas seetõttu, et nende teenuste tellijad on erinevad asutused või seetõttu, et nende teenuste iseloom on erinev, peab nende ettevõtjate sisemisest raamatupidamisest selguma, et erinevate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seoses ei maksta liigseid hüvitisi. Need põhimõtted ei piira direktiivi 80/723/EMÜ kohaldamist juhtudel, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse.

3.   LIIGNE HÜVITAMINE

| 20. | Liikmesriigid peavad korrapäraste kontrollidega tagama, et ei maksta liigseid hüvitisi. Liigsed hüvitised ei ole vajalikud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja kujutavad endast seetõttu ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb riigile tagasi maksta, ning tulevikus tuleb hüvitise väljaarvutamise parameetrid ajakohastada. |
| --- | --- |

20.

Liikmesriigid peavad korrapäraste kontrollidega tagama, et ei maksta liigseid hüvitisi. Liigsed hüvitised ei ole vajalikud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks ja kujutavad endast seetõttu ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb riigile tagasi maksta, ning tulevikus tuleb hüvitise väljaarvutamise parameetrid ajakohastada.

| 21. | Kui liigse hüvitise suurus ei ületa 10 % iga-aastasest hüvitisest, võib selle üle kanda järgmisesse aastasse. Mõned üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulutused võivad aastati olulisel määral erineda, eelkõige eriinvesteeringute puhul. Sel juhul võib erandina olla teatavatel aastatel vajalik maksta liigseid hüvitisi üle 10 % rohkem, et tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Eriolukorda, kus on õigustatud üle 10 % suurema liigse hüvitise maksmine, tuleks täpsustada komisjonile esitatavas teatises. Olukorda tuleks siiski hinnata igas valdkonnas valitseva olukorra põhjal kindlaksmääratud ajavahemiku järel, mis ei tohi olla pikem kui neli aastat. Kõik nimetatud ajavahemiku lõpus kindlaks tehtud liigsed hüvitised tuleks maksta tagasi. |
| --- | --- |

21.

Kui liigse hüvitise suurus ei ületa 10 % iga-aastasest hüvitisest, võib selle üle kanda järgmisesse aastasse. Mõned üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega seonduvad kulutused võivad aastati olulisel määral erineda, eelkõige eriinvesteeringute puhul. Sel juhul võib erandina olla teatavatel aastatel vajalik maksta liigseid hüvitisi üle 10 % rohkem, et tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Eriolukorda, kus on õigustatud üle 10 % suurema liigse hüvitise maksmine, tuleks täpsustada komisjonile esitatavas teatises. Olukorda tuleks siiski hinnata igas valdkonnas valitseva olukorra põhjal kindlaksmääratud ajavahemiku järel, mis ei tohi olla pikem kui neli aastat. Kõik nimetatud ajavahemiku lõpus kindlaks tehtud liigsed hüvitised tuleks maksta tagasi.

| 22. | Liigseid hüvitisi võib kasutada mõne teise üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks, mida osutab sama ettevõtja, kuid kõnealune ülekanne tuleb ära näidata ettevõtja raamatupidamises ning seda tuleb teha vastavalt käesolevas raamistikus sätestatud, eelkõige eelnevat teatamist käsitlevatele eeskirjadele ja põhimõtetele. Liikmesriigid peavad tagama, et nimetatud ülekandeid kontrollitakse nõuetekohaselt. Kohaldada tuleb direktiivis 80/723/EMÜ sätestatud läbipaistvuseeskirju. |
| --- | --- |

22.

Liigseid hüvitisi võib kasutada mõne teise üldist majandushuvi pakkuva teenuse rahastamiseks, mida osutab sama ettevõtja, kuid kõnealune ülekanne tuleb ära näidata ettevõtja raamatupidamises ning seda tuleb teha vastavalt käesolevas raamistikus sätestatud, eelkõige eelnevat teatamist käsitlevatele eeskirjadele ja põhimõtetele. Liikmesriigid peavad tagama, et nimetatud ülekandeid kontrollitakse nõuetekohaselt. Kohaldada tuleb direktiivis 80/723/EMÜ sätestatud läbipaistvuseeskirju.

| 23. | Liigne hüvitis ei tohi jääda ettevõtja käsutusse põhjendusega, et tegemist on asutamislepingule vastava abiga (nt keskkonnaabi, tööhõiveabi või väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele — antav abi). Kui liikmesriik tahab anda sellist abi, tuleb järgida EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud eelneva teavitamise korda. Abi võib välja maksta alles siis, kui komisjon on selle heaks kiitnud. Kui abi on kooskõlas grupierandi määrusega, peavad olema täidetud grupierandi määruse tingimused. |
| --- | --- |

23.

Liigne hüvitis ei tohi jääda ettevõtja käsutusse põhjendusega, et tegemist on asutamislepingule vastava abiga (nt keskkonnaabi, tööhõiveabi või väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele — antav abi). Kui liikmesriik tahab anda sellist abi, tuleb järgida EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud eelneva teavitamise korda. Abi võib välja maksta alles siis, kui komisjon on selle heaks kiitnud. Kui abi on kooskõlas grupierandi määrusega, peavad olema täidetud grupierandi määruse tingimused.

4.   KOMISJONI OTSUSEGA SEOTUD TINGIMUSED JA KOHUSTUSED

| 24. | Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (7), artikli 7 lõike 4 kohaselt võib komisjon lisada positiivsele otsusele tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas võivad tingimused ja kohustused olla vajalikud eelkõige tagamaks, et asjaomastele ettevõtjatele antav abi ei moodusta liigseid hüvitisi. Korrapärased aruanded või muud kohustused võivad olla vajalikud, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud konkreetse olukorraga. |
| --- | --- |

24.

Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (7), artikli 7 lõike 4 kohaselt võib komisjon lisada positiivsele otsusele tingimused, mille täitmisel võib abi lugeda ühisturuga kokkusobivaks, ja sätestada kohustused, mis võimaldavad jälgida otsuse täitmist. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste valdkonnas võivad tingimused ja kohustused olla vajalikud eelkõige tagamaks, et asjaomastele ettevõtjatele antav abi ei moodusta liigseid hüvitisi. Korrapärased aruanded või muud kohustused võivad olla vajalikud, kui tegemist on üldist majandushuvi pakkuva teenusega seotud konkreetse olukorraga.

5.   RAAMISTIKU KOHALDAMINE

| 25. | Käesolevat raamistikku kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast. Komisjon võib, pärast liikmesriikidega konsulteerimist, teha vajalikke muudatusi enne raamistiku kehtivusaja lõppemist ühisturu arendamiseks. Nelja aasta pärast, arvestades käesoleva raamistiku avaldamise kuupäeva, viib komisjon läbi ekspertiisi, mille aluseks on faktiline teave ja komisjoni eestvõttel peamiselt liikmesriikide edastatud andmete põhjal läbiviidud ulatuslike arutelude tulemused. Ekspertiisi tulemused peavad olema kättesaadavad Euroopa Parlamendile, regioonide komiteele, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning liikmesriikidele. |
| --- | --- |

25.

Käesolevat raamistikku kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast. Komisjon võib, pärast liikmesriikidega konsulteerimist, teha vajalikke muudatusi enne raamistiku kehtivusaja lõppemist ühisturu arendamiseks. Nelja aasta pärast, arvestades käesoleva raamistiku avaldamise kuupäeva, viib komisjon läbi ekspertiisi, mille aluseks on faktiline teave ja komisjoni eestvõttel peamiselt liikmesriikide edastatud andmete põhjal läbiviidud ulatuslike arutelude tulemused. Ekspertiisi tulemused peavad olema kättesaadavad Euroopa Parlamendile, regioonide komiteele, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning liikmesriikidele.

| 26. | Komisjon kohaldab käesolevas raamistikus sätestatut abi suhtes, millest teda on teavitatud, ja teeb otsuse kõnealuse abi kohta pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ka juhul, kui abist teatati enne raamistiku avaldamist. Teatamata abi suhtes kohaldab komisjon:






  a) | käesoleva raamistiku sätteid, kui abi on antud pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- | --- |

26.

Komisjon kohaldab käesolevas raamistikus sätestatut abi suhtes, millest teda on teavitatud, ja teeb otsuse kõnealuse abi kohta pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ka juhul, kui abist teatati enne raamistiku avaldamist. Teatamata abi suhtes kohaldab komisjon:

a)

käesoleva raamistiku sätteid, kui abi on antud pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas;

| b) | muudel juhtudel abi andmise ajal kehtivaid sätteid. |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel abi andmise ajal kehtivaid sätteid.

6.   ASJAKOHASED MEETMED

| 27. | Komisjon teeb EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 kohaselt asjakohase meetmena ettepaneku, et liikmesriigid viiksid oma kehtiva korra avalike teenuste eest hüvitise maksmiseks vastavusse käesoleva raamistikuga 18 kuu jooksul pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigid kinnitavad komisjonile ühe kuu jooksul pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et nad nõustuvad tehtud ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Kui komisjon vastust ei saa, on komisjon seisukohal, et asjaomane liikmesriik ei ole ettepanekuga nõus. |
| --- | --- |

27.

Komisjon teeb EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 1 kohaselt asjakohase meetmena ettepaneku, et liikmesriigid viiksid oma kehtiva korra avalike teenuste eest hüvitise maksmiseks vastavusse käesoleva raamistikuga 18 kuu jooksul pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigid kinnitavad komisjonile ühe kuu jooksul pärast raamistiku avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, et nad nõustuvad tehtud ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Kui komisjon vastust ei saa, on komisjon seisukohal, et asjaomane liikmesriik ei ole ettepanekuga nõus.

---

(1)  Otsused kohtuasjas C-280/00 Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (“Altmark”) [2003] ECR I-7747 ja otsus liidetud kohtuasjades C-34/01 kuni C-38/01 Enirisorse SpA v Ministero delle Finanze [2003] EKL I-14243.

(2)  ELT L 312, 29.11.2005, lk 67.

(3)  EÜT C 320, 15.11.2001, lk 5.

(4)  “Ettevõtja” on majandustegevusega tegelev mis tahes üksus, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist. “Riigi osalusega äriühing” on mis tahes ettevõtja, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või ettevõtja suhtes kehtivate eeskirjade alusel, nagu on määratletud komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ (liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta) artikli 2 lõike 1 punktis b. (EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ, EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

(5)  Vt eriti otsust kohtuasjas C-127/73 BRT v. SABAM [1974] EKL-313.

(6)  Vt liidetud kohtuasju C-83/01P, C-93/01P ja C-94/01P Chronopost SA [2003] EKL I-6993.

(7)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4045 — Deutsche Bahn/BAX Global)

(2005/C 297/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 22. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa ettevõtja Deutsche Bahn AG (edaspidi “Deutsche Bahn”) omandab aktsiate ostu teel Ameerika Ühendriikide ettevõtja BAX Global Inc. (edaspidi “BAX Global”) üle täieliku kontrolli kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

22. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa ettevõtja Deutsche Bahn AG (edaspidi “Deutsche Bahn”) omandab aktsiate ostu teel Ameerika Ühendriikide ettevõtja BAX Global Inc. (edaspidi “BAX Global”) üle täieliku kontrolli kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Deutsche Bahn: reisijate ja kaubavedu, ekspedeerimisteenused ja logistika; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Deutsche Bahn: reisijate ja kaubavedu, ekspedeerimisteenused ja logistika;

| — | BAX Global: ekspedeerimisteenused ja logistika. |
| --- | --- |

—

BAX Global: ekspedeerimisteenused ja logistika.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4045 — Deutsche Bahn/BAX Global):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4045 — Deutsche Bahn/BAX Global):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.4002 — OMV/Aral ČR)

(2005/C 297/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 17. novembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja OMV Aktiengesellschaft (“OMV”, Austria) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Aral ČR, a.s. (“Aral ČR”, Tšehhi Vabariik) üle aktsiate ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

17. novembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja OMV Aktiengesellschaft (“OMV”, Austria) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Aral ČR, a.s. (“Aral ČR”, Tšehhi Vabariik) üle aktsiate ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | OMV: naftaproduktide uurimine, tootmine, rafineerimine ja tarnimine, sh kütuse jae- ja hulgimüük; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

OMV: naftaproduktide uurimine, tootmine, rafineerimine ja tarnimine, sh kütuse jae- ja hulgimüük;

| — | Aral ČR: kütuse jae- ja hulgimüük Tšehhi Vabariigis. |
| --- | --- |

—

Aral ČR: kütuse jae- ja hulgimüük Tšehhi Vabariigis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4002 — OMV/Aral ČR):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4002 — OMV/Aral ČR):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4056 — Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport)

Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda

(2005/C 297/07)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 17. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa ettevõtja HOCHTIEF AirPort GmbH (edaspidi “HOCHTIEF AirPort”), mis on ettevõtja HOCHTIEF Aktiengesellschaft kontrolli all, ja Kanada ettevõtja Caisse de Dépôt et Placement du Québec (edaspidi “CDPQ”) omandavad aktsiate ostu teel Ungari ettevõtja Budapest Airport Rt. (edaspidi “Budapest Airport”) üle ühiskontrolli kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

17. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa ettevõtja HOCHTIEF AirPort GmbH (edaspidi “HOCHTIEF AirPort”), mis on ettevõtja HOCHTIEF Aktiengesellschaft kontrolli all, ja Kanada ettevõtja Caisse de Dépôt et Placement du Québec (edaspidi “CDPQ”) omandavad aktsiate ostu teel Ungari ettevõtja Budapest Airport Rt. (edaspidi “Budapest Airport”) üle ühiskontrolli kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | HOCHTIEF AirPort: lennujaama haldamise teenused Ateena, Düsseldorfi, Hamburgi, Sydney ja Tirana lennujaamas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

HOCHTIEF AirPort: lennujaama haldamise teenused Ateena, Düsseldorfi, Hamburgi, Sydney ja Tirana lennujaamas;

| — | CDPQ: avalik-õiguslike ja eraõiguslike pensioni- ja kindlustusfondide vahendite haldamine; |
| --- | --- |

—

CDPQ: avalik-õiguslike ja eraõiguslike pensioni- ja kindlustusfondide vahendite haldamine;

| — | Budapest Airport: lennujaama haldamise teenused Budapesti lennujaamas. |
| --- | --- |

—

Budapest Airport: lennujaama haldamise teenused Budapesti lennujaamas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaselt tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korras. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaselt tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korras.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4056 — Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4056 — Hochtief Airport/CDPQ/Budapest Airport):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4019 — Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 297/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 18. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa ettevõtjad Fraport AG (edaspidi “Fraport”) ja Deutsche Bank AG (edaspidi “Deutsche Bank”) omandavad aktsiate ostu teel Ungari ettevõtja Budapest Airport Rt. (edaspidi “Budapest Airport”) üle ühiskontrolli kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa ettevõtjad Fraport AG (edaspidi “Fraport”) ja Deutsche Bank AG (edaspidi “Deutsche Bank”) omandavad aktsiate ostu teel Ungari ettevõtja Budapest Airport Rt. (edaspidi “Budapest Airport”) üle ühiskontrolli kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Asjaomaste ettevõtete majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Fraport: lennujaama haldamise teenused Frankfurdi, Frankfurt-Hahni, Saarbrückeni, Hannoveri, Antalya ja Lima lennujaamas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtete majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Fraport: lennujaama haldamise teenused Frankfurdi, Frankfurt-Hahni, Saarbrückeni, Hannoveri, Antalya ja Lima lennujaamas;

| — | Deutsche Bank: pangandus; |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank: pangandus;

| — | Budapest Airport: lennujaama haldamise teenused Budapesti lennujaamas. |
| --- | --- |

—

Budapest Airport: lennujaama haldamise teenused Budapesti lennujaamas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaselt tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korras. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaselt tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korras.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4019 — Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4019 — Fraport/Deutsche Bank/Budapest Airport):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3978 — Oracle/Siebel)

(2005/C 297/09)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 18. novembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Oracle Corporation (“Oracle”, USA) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Siebel Systems Inc. (“Siebel”, USA) üle aktsiate või osade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Oracle Corporation (“Oracle”, USA) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Siebel Systems Inc. (“Siebel”, USA) üle aktsiate või osade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja Oracle: ettevõtete rakendustarkvara, andmebaaside ja teiste infrastruktuuri ja vahendustarkvara ning seotud teenuste kujundamine, arendamine ja turustamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja Oracle: ettevõtete rakendustarkvara, andmebaaside ja teiste infrastruktuuri ja vahendustarkvara ning seotud teenuste kujundamine, arendamine ja turustamine;

| — | ettevõtja Siebel: tarbijatega suhtlemise juhtimise tarkvara ja äri tarkvara ning seotud teenuste kujundamine, arendamine ja turustamine. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Siebel: tarbijatega suhtlemise juhtimise tarkvara ja äri tarkvara ning seotud teenuste kujundamine, arendamine ja turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3978 — Oracle/Siebel):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3978 — Oracle/Siebel):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4032 — VSE/Cegedel/JV)

Juhtumi puhul võidakse rakendada lihtsustatud korda

(2005/C 297/10)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 22. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa kontsernile RWE AG kuuluv Saksamaa ettevõtja VSE AG (edaspidi “VSE”) ja Luksemburgi ettevõtja CEGEDEL S.A. (edaspidi “Cegedel”), omandavad aktsiate ostu teel kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli loodava ettevõtja NewJV üle, mis koosneb VSE-le kuuluvast Saksamaa ettevõtjast VSE NET GmbH (edaspidi “VSENET”) ja Cegedelile kuuluvast Luksemburgi ettevõtjast Cegecom S.A. (edaspidi “Cegecom”). |
| --- | --- |

1.

22. novembril 2005 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega Saksamaa kontsernile RWE AG kuuluv Saksamaa ettevõtja VSE AG (edaspidi “VSE”) ja Luksemburgi ettevõtja CEGEDEL S.A. (edaspidi “Cegedel”), omandavad aktsiate ostu teel kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli loodava ettevõtja NewJV üle, mis koosneb VSE-le kuuluvast Saksamaa ettevõtjast VSE NET GmbH (edaspidi “VSENET”) ja Cegedelile kuuluvast Luksemburgi ettevõtjast Cegecom S.A. (edaspidi “Cegecom”).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | VSE: elektrienergia tootmine ja jaotamine Saksamaal Saarimaal; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

VSE: elektrienergia tootmine ja jaotamine Saksamaal Saarimaal;

| — | Cegedel: elektrienergia tootmine ja jaotamine Luksemburgis; |
| --- | --- |

—

Cegedel: elektrienergia tootmine ja jaotamine Luksemburgis;

| — | VSENET: telekommunikatsiooniteenused; |
| --- | --- |

—

VSENET: telekommunikatsiooniteenused;

| — | Cegecom: telekommunikatsiooniteenused; |
| --- | --- |

—

Cegecom: telekommunikatsiooniteenused;

| — | NewJV: telekommunikatsiooniteenused. |
| --- | --- |

—

NewJV: telekommunikatsiooniteenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaselt tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korras. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Lõplikku otsust selle kohta ei ole siiski veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele (2) lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 kohaselt tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korras.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4032 — VSE/Cegedel/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva eelteatise avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4032 — VSE/Cegedel/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT L 56, 5.3.2005, lk 32.

---

III Teatised

Komisjon

| 29.11.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/14

---

Konkursikutse ettepanekute esitamiseks ümbersuunamis-, katalüsaator- ja ühiste õppemeetmete kohta Marco Polo programmi raames (nõukogu ja parlamendi 22. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) 1382/2003 ELT L 196/1, 2.8.2003.)

(2005/C 297/11)

Käesolevaga esitab Euroopa komisjon konkursikutse ettepanekute esitamiseks 2005. aasta valikumenetluseks Marco Polo programmi raames. Ettepanekute esitamise viimane tähtaeg on 30.1.2006.

Teave konkursikutse eeskirjade kohta ja juhised projektide esitamiseks on kättesaadavad veebilehel:

http://europa.eu.int/comm/transport/marcopolo/whatsnew/index_en.htm

Marco Polo programmi kasutajatoe poole võib pöörduda e-posti aadressil marco-polo@cec.eu.int ja järgmisel faksinumbril: (32-2) 296 37 65.

---