# Europos Sąjungos C 234/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 234 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. rugsėjo 22d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 234

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. rugsėjo 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Parengiamieji aktai |
| | Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 415-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. kovo 9-10 d. |
| 2005/C 234/1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje KOM(2004) 18 galutinis | 1 |
| 2005/C 234/2 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas, pataisančias 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo ir 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo KOM(2004) 486 galutinis — 2004/0155 ir 2004/0159 (COD) | 8 |
| 2005/C 234/3 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą, iš dalies pakeičiantį Tarybos sprendimą 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.) KOM (2004) 781 galutinis — 2004/0272 (COD) | 14 |
| 2005/C 234/4 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos KOM (2004) 473 galutinis — 2004/0146 (COD) | 17 |
| 2005/C 234/5 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sukuriama antroji Marco Polo programa, skirta teikti Bendrijos pagalbą krovinių pervežimo transporto sistemos aplinkosaugos rodikliams gerinti (Marco Polo II) KOM (2004) 478 galutinis -2004/0157 (COD) | 19 |
| 2005/C 234/6 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1868/94, nustatantį bulvių krakmolo gamybos kvotų sistemą COM (2004) 772 galutinis — 2004/0269 (CNS) | 25 |
| 2005/C 234/7 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles KOM(2004) 775 galutinis — 2004/0270 (COD) | 26 |
| 2005/C 234/8 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos socialinio fondo KOM(2004) 493 galutinis | 27 |
| 2005/C 234/9 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai KOM (2004) 490 galutinis -2004/0161 CNS | 32 |
| 2005/C 234/0 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinio globalizacijos aspekto — ES politikos indėlis užtikrinant jos naudą visiems KOM(2004) 383 galutinis | 41 |
| 2005/C 234/1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį programą Veiklus jaunimas 2007-2013 metų laikotarpiui (KOM (2004) 471 galutinis — 2004/0152 (COD) | 46 |
| 2005/C 234/2 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl EIB vaidmens viešose ir privačiose partnerystėse (VPP) bei jo poveikio plėtros problematikai | 52 |
| 2005/C 234/3 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Naujųjų valstybių narių ir bendrųjų ekonominės politikos gairių | 60 |
| 2005/C 234/4 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių transporto ir energijos tinklų srityje ir pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 KOM (2004) 475 galutinis -2004/0154 (COD) | 69 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

415-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. kovo 9-10 d.

2005/C 234/1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje KOM(2004) 18 galutinis

KOM(2004) 18 galutinis

1

2005/C 234/2

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas, pataisančias 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo ir 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo KOM(2004) 486 galutinis — 2004/0155 ir 2004/0159 (COD)

KOM(2004) 486 galutinis — 2004/0155 ir 2004/0159 (COD)

8

2005/C 234/3

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą, iš dalies pakeičiantį Tarybos sprendimą 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.) KOM (2004) 781 galutinis — 2004/0272 (COD)

KOM (2004) 781 galutinis — 2004/0272 (COD)

14

2005/C 234/4

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos KOM (2004) 473 galutinis — 2004/0146 (COD)

KOM (2004) 473 galutinis — 2004/0146 (COD)

17

2005/C 234/5

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sukuriama antroji Marco Polo programa, skirta teikti Bendrijos pagalbą krovinių pervežimo transporto sistemos aplinkosaugos rodikliams gerinti (Marco Polo II) KOM (2004) 478 galutinis -2004/0157 (COD)

KOM (2004) 478 galutinis -2004/0157 (COD)

19

2005/C 234/6

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1868/94, nustatantį bulvių krakmolo gamybos kvotų sistemą COM (2004) 772 galutinis — 2004/0269 (CNS)

COM (2004) 772 galutinis — 2004/0269 (CNS)

25

2005/C 234/7

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles KOM(2004) 775 galutinis — 2004/0270 (COD)

KOM(2004) 775 galutinis — 2004/0270 (COD)

26

2005/C 234/8

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos socialinio fondo KOM(2004) 493 galutinis

KOM(2004) 493 galutinis

27

2005/C 234/9

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai KOM (2004) 490 galutinis -2004/0161 CNS

KOM (2004) 490 galutinis -2004/0161 CNS

32

2005/C 234/0

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinio globalizacijos aspekto — ES politikos indėlis užtikrinant jos naudą visiems KOM(2004) 383 galutinis

KOM(2004) 383 galutinis

41

2005/C 234/1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį programą Veiklus jaunimas 2007-2013 metų laikotarpiui (KOM (2004) 471 galutinis — 2004/0152 (COD)

(KOM (2004) 471 galutinis — 2004/0152 (COD)

46

2005/C 234/2

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl EIB vaidmens viešose ir privačiose partnerystėse (VPP) bei jo poveikio plėtros problematikai

52

2005/C 234/3

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Naujųjų valstybių narių ir bendrųjų ekonominės politikos gairių

60

2005/C 234/4

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių transporto ir energijos tinklų srityje ir pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2236/95 KOM (2004) 475 galutinis -2004/0154 (COD)

KOM (2004) 475 galutinis -2004/0154 (COD)

69

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Parengiamieji aktai

Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

415-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. kovo 9-10 d.

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje

KOM(2004) 18 galutinis

(2005/C 234/01)

2004 m. vasario 23 d. Komisija, laikydamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsnio, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl „Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje“.

Bendros rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, atsakingas už komiteto parengiamųjų darbų šioje srityje atlikimą, priėmė nuomonę 2005 m. vasario 14 d.(pranešėjas — p. Hoffelt).

Savo 415-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios kovo 9 — 10 d. (kovo 9 d. posėdyje) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas šią nuomonę patvirtino 120 narių balsavus „už“, 1 — „prieš“ ir 3 nariams susilaikius.

1.   Įžanga

| 1.1 | „Kooperatinė bendrovė yra savarankiška savanoriškai susibūrusių asmenų asociacija, sukurta bendriems jų ekonominiams, socialiniams ir kultūriniams siekiams bei poreikiams patenkinti įsteigiant demokratiškai valdomą kolektyvinės nuosavybės įmonę“
   (1)
  . Nors teisinis kooperatinės bendrovės apibrėžimas įvairiose valstybės narėse gali apimti skirtingus aspektus, teisės praktikai pripažįsta šių bendrovių „intuitu personae“ pobūdį. |
| --- | --- |

1.1

„Kooperatinė bendrovė yra savarankiška savanoriškai susibūrusių asmenų asociacija, sukurta bendriems jų ekonominiams, socialiniams ir kultūriniams siekiams bei poreikiams patenkinti įsteigiant demokratiškai valdomą kolektyvinės nuosavybės įmonę“
   (1)
  . Nors teisinis kooperatinės bendrovės apibrėžimas įvairiose valstybės narėse gali apimti skirtingus aspektus, teisės praktikai pripažįsta šių bendrovių „intuitu personae“ pobūdį.

| 1.2 | Kooperatines bendroves apibūdina tokios vertybės kaip demokratija, lygybė, bešališkumas, solidarumas, skaidrumas ar socialinė atsakomybė, taip pat šie principai: į bendroves stojama savanoriškai, nariai jas valdo demokratiškai, vyksta narių ekonominis dalyvavimas ar jie įsipareigoja bendruomenei (2). |
| --- | --- |

1.2

Kooperatines bendroves apibūdina tokios vertybės kaip demokratija, lygybė, bešališkumas, solidarumas, skaidrumas ar socialinė atsakomybė, taip pat šie principai: į bendroves stojama savanoriškai, nariai jas valdo demokratiškai, vyksta narių ekonominis dalyvavimas ar jie įsipareigoja bendruomenei (2).

| 1.3 | Be to, kooperatinės bendrovės taip pat skiriasi nuo kapitalo bendrovių ir tuo, kad jų kapitalas keičiasi, akcijos yra nominatyvinės ir paprastai neperleidžiamos tretiesiems asmenims, kurie nėra kooperatinės bendrovės nariai. |
| --- | --- |

1.3

Be to, kooperatinės bendrovės taip pat skiriasi nuo kapitalo bendrovių ir tuo, kad jų kapitalas keičiasi, akcijos yra nominatyvinės ir paprastai neperleidžiamos tretiesiems asmenims, kurie nėra kooperatinės bendrovės nariai.

| 1.4 | Europos Sąjungoje kooperatinių bendrovių nariais yra beveik 140 milijonų žmonių. Iš jų apie 300 000 sukuria darbo vietas 2,3 milijonams asmenų. |
| --- | --- |

1.4

Europos Sąjungoje kooperatinių bendrovių nariais yra beveik 140 milijonų žmonių. Iš jų apie 300 000 sukuria darbo vietas 2,3 milijonams asmenų.

| 1.5 | Kooperatinės bendrovės, kurios, siekdamos patenkinti narių ekonominius poreikius, visą savo veiklą organizuoja bendrai panaudodamos pirkimo, pardavimo ar darbo jėgos pajėgumą ir kurios susikuria daugumoje veiklos sektorių, taip pat gali sėkmingai įgyvendinti socialinius, aplinkos ir kultūrinius tikslus. |
| --- | --- |

1.5

Kooperatinės bendrovės, kurios, siekdamos patenkinti narių ekonominius poreikius, visą savo veiklą organizuoja bendrai panaudodamos pirkimo, pardavimo ar darbo jėgos pajėgumą ir kurios susikuria daugumoje veiklos sektorių, taip pat gali sėkmingai įgyvendinti socialinius, aplinkos ir kultūrinius tikslus.

| 1.6 | Kooperatinės bendrovės gali konkrečiai prisidėti ir prie Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo, jei stengiasi suderinti ekonominius pasiekimus su asmeniniu indėliu bei pažanga. |
| --- | --- |

1.6

Kooperatinės bendrovės gali konkrečiai prisidėti ir prie Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo, jei stengiasi suderinti ekonominius pasiekimus su asmeniniu indėliu bei pažanga.

| 1.7 | Nors kooperatinių bendrovių apimtis ir plėtra gali labai skirtis, paprastai šios bendrovės steigiasi vietos regionuose ir taip prisideda kuriant bei stiprinant socialinį–ekonominį regiono gyvenimą ir palaikant socialinę sanglaudą toje teritorijoje, kurioje plėtra vyksta nepakankamai greitai arba turi būti pereinama prie kitos veiklos (3). Nors bendrovės įsikūrusios vietos regionuose, tai nekliudo joms plėsti veiklos už Europos Sąjungos ribų. Taigi kooperatyvai daro didelį poveikį pasaulio prekybai ir ekonominiam dinamiškumui (4). |
| --- | --- |

1.7

Nors kooperatinių bendrovių apimtis ir plėtra gali labai skirtis, paprastai šios bendrovės steigiasi vietos regionuose ir taip prisideda kuriant bei stiprinant socialinį–ekonominį regiono gyvenimą ir palaikant socialinę sanglaudą toje teritorijoje, kurioje plėtra vyksta nepakankamai greitai arba turi būti pereinama prie kitos veiklos (3). Nors bendrovės įsikūrusios vietos regionuose, tai nekliudo joms plėsti veiklos už Europos Sąjungos ribų. Taigi kooperatyvai daro didelį poveikį pasaulio prekybai ir ekonominiam dinamiškumui (4).

| 1.8 | Šiuo požiūriu kooperatinių bendrovių vaidmuo ir poveikis yra pripažintas ir nacionaliniu, ir pasauliniu lygiu. Todėl Tarptautinė darbo organizacija (TDO) 2002 m. birželio mėn. priėmė rekomendaciją dėl kooperatyvų skatinimo (5), kurioje pažymima, kad „kooperatyvai, nepriklausomai nuo jų tipo, skatina kuo daugiau žmonių visapusiškai dalyvauti vykdant ekonominę ir socialinę plėtrą“. Šią rekomendaciją patvirtino visos 25 ES valstybės narės, ji buvo ratifikuota. |
| --- | --- |

1.8

Šiuo požiūriu kooperatinių bendrovių vaidmuo ir poveikis yra pripažintas ir nacionaliniu, ir pasauliniu lygiu. Todėl Tarptautinė darbo organizacija (TDO) 2002 m. birželio mėn. priėmė rekomendaciją dėl kooperatyvų skatinimo (5), kurioje pažymima, kad „kooperatyvai, nepriklausomai nuo jų tipo, skatina kuo daugiau žmonių visapusiškai dalyvauti vykdant ekonominę ir socialinę plėtrą“. Šią rekomendaciją patvirtino visos 25 ES valstybės narės, ji buvo ratifikuota.

| 1.9 | Europos Sąjungoje kooperatinės bendovės pripažintos Europos bendrijos steigimo sutarties 48 straipsnyje (6). Komisija, dirbdama padalinyje, atsakingame už „amatus, mažas įmones, kooperatyvus ir draudimo bendroves“, skyrė ypatingą dėmesį šiam bendrovių tipui. Taryba neseniai patvirtino Europos kooperatinės bendrovės statutą ir direktyvą, papildančią Europos kooperatinės bendrovės statutą dėl darbuotojų dalyvavimo (7). Priimdama šį komunikatą Komisija parodo, kad klausimai, susiję su kooperatinėmis bendrovėmis, jai yra svarbūs. |
| --- | --- |

1.9

Europos Sąjungoje kooperatinės bendovės pripažintos Europos bendrijos steigimo sutarties 48 straipsnyje (6). Komisija, dirbdama padalinyje, atsakingame už „amatus, mažas įmones, kooperatyvus ir draudimo bendroves“, skyrė ypatingą dėmesį šiam bendrovių tipui. Taryba neseniai patvirtino Europos kooperatinės bendrovės statutą ir direktyvą, papildančią Europos kooperatinės bendrovės statutą dėl darbuotojų dalyvavimo (7). Priimdama šį komunikatą Komisija parodo, kad klausimai, susiję su kooperatinėmis bendrovėmis, jai yra svarbūs.

| 1.10 | Toks dėmesys atitinka kooperatinių bendrovių lūkesčius, nes šiuo metu jos susiduria su nemažais iššūkiais — bendrovių plėtra gali būti sustabdyta ar persvarstyta jų veikla. Šis bendrovės tipas anksčiau buvo kuriamas keliose naujosiose Sąjungos valstybėse narėse galiojusioje sistemoje ir šiuo metu tose valstybėse juo yra nepasitikima. Be to, dauguma vis konkurencingesnėse rinkose veikiančių kooperatyvų turi skirti itin daug išteklių, kad galėtų išlikti konkurencingi ir kartu išsaugoti savo ypatumus bei pobūdį. |
| --- | --- |

1.10

Toks dėmesys atitinka kooperatinių bendrovių lūkesčius, nes šiuo metu jos susiduria su nemažais iššūkiais — bendrovių plėtra gali būti sustabdyta ar persvarstyta jų veikla. Šis bendrovės tipas anksčiau buvo kuriamas keliose naujosiose Sąjungos valstybėse narėse galiojusioje sistemoje ir šiuo metu tose valstybėse juo yra nepasitikima. Be to, dauguma vis konkurencingesnėse rinkose veikiančių kooperatyvų turi skirti itin daug išteklių, kad galėtų išlikti konkurencingi ir kartu išsaugoti savo ypatumus bei pobūdį.

2.   Komunikato gairės

| 2.1 | Vienas iš pagrindinių 2004 m. vasario 23 d. priimto komunikato klausimų, kuriuos Komisija pabrėžia, yra tas, kad „kooperatyvų vaidmuo įgyvendinant Bendrijos tikslus yra teigiamas ir tampa vis svarbesnis“. |
| --- | --- |

2.1

Vienas iš pagrindinių 2004 m. vasario 23 d. priimto komunikato klausimų, kuriuos Komisija pabrėžia, yra tas, kad „kooperatyvų vaidmuo įgyvendinant Bendrijos tikslus yra teigiamas ir tampa vis svarbesnis“.

| 2.2 | Be to, komunikate taip pat konstatuojama, kad kooperatinių bendrovių galimybės buvo nepakankamai išnaudotos. Norėdama padėtį ištaisyti, Komisija siūlo apibrėžti tris pagrindinius tikslus, kuriuos ji išvardija dvylikoje siūlomų veiksmų: |
| --- | --- |

2.2

Be to, komunikate taip pat konstatuojama, kad kooperatinių bendrovių galimybės buvo nepakankamai išnaudotos. Norėdama padėtį ištaisyti, Komisija siūlo apibrėžti tris pagrindinius tikslus, kuriuos ji išvardija dvylikoje siūlomų veiksmų:

2.2.1   Kooperatyvų plėtros skatinimas Europoje tinkamiau pristatant šį sektorių ir jo ypatumus

Pirmiausia turėtų būti struktūriškai keičiamasi informacija ir patirtimi bei skatinami veiksmai, kurių tikslas — informuoti valdžios institucijas ir ekonominius subjektus.

2.2.2   Kooperatines bendroves reglamentuojančių nacionalinių teisės aktų tobulinimas

Šis tikslas įgyvendinamas remiantis 2003 m. liepos mėn. Tarybos priimtu reglamentu dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto. Įgyvendinant šį tikslą, į nacionalinius teisės aktus turi būti perkeliamas reglamentas, taip pat tobulinami nacionaliniai teisės aktai ar skatinama apibrėžti „standartinius įstatymus“. Pažymėtina, kad Komisija ypatingą dėmesį taip pat skyrė naujosioms Sąjungos valstybėms narėms.

2.2.3   Kooperatinių bendrovių vaidmens išsaugojimas ir stiprinimas įgyvendinant Bendrijos tikslus ir jų indėlis į šiuos tikslus

Šis vaidmuo pirmiausia yra susijęs su žemės ūkio politika ir plėtra, kaimo ir regionų plėtra bei darbo vietų kūrimu.

3.   Bendros pastabos

| 3.1 | Komitetas visuomet daug dėmesio skyrė bendrijoms ir bendrai socialinei ekonomikai (8). Kaip ir regionų komitetas, jis mano, kad turėtų būti lygiai skatinami ir remiami visi įmonių tipai (9). Norėdamas sužinoti kooperatinių organizacijų ir įmonių nuomonę dėl komunikato, komitetas spalio 11 d. surengė viešą apklausą, pateikęs minėtoms organizacijoms ir įmonėms klausimyną. Apklausos rezultatai Komisijos projektą leido palyginti su kooparatinio sektoriaus turimais lūkesčiais ir prioritetais. |
| --- | --- |

3.1

Komitetas visuomet daug dėmesio skyrė bendrijoms ir bendrai socialinei ekonomikai (8). Kaip ir regionų komitetas, jis mano, kad turėtų būti lygiai skatinami ir remiami visi įmonių tipai (9). Norėdamas sužinoti kooperatinių organizacijų ir įmonių nuomonę dėl komunikato, komitetas spalio 11 d. surengė viešą apklausą, pateikęs minėtoms organizacijoms ir įmonėms klausimyną. Apklausos rezultatai Komisijos projektą leido palyginti su kooparatinio sektoriaus turimais lūkesčiais ir prioritetais.

| 3.2 | Komitetas palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje. Įgyvendinus jį, kooperatinių įmonių turėtų būti steigiama daugiau, ypač jei bus tinkamiau įvertintas jų indėlis į Lisabonos strategijos tikslus ir apie tai informuojama. |
| --- | --- |

3.2

Komitetas palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje. Įgyvendinus jį, kooperatinių įmonių turėtų būti steigiama daugiau, ypač jei bus tinkamiau įvertintas jų indėlis į Lisabonos strategijos tikslus ir apie tai informuojama.

| 3.3 | Tačiau komitetas konstatuoja, kad komunikate dauguma planuojamų veiksmų, kuriais užtikrinamas kooperatinių bendrovių skatinimas, yra suformuluoti itin atsargiai, dažnai vartojami tokie išsireiškimai kaip „analizuoti ar išnagrinėti galimybes“ arba „skirti ypatingą dėmesį“. Pageidautina, kad siektini tikslai būtų suformuluoti konkrečiau, nustatant atitinkamus terminus. |
| --- | --- |

3.3

Tačiau komitetas konstatuoja, kad komunikate dauguma planuojamų veiksmų, kuriais užtikrinamas kooperatinių bendrovių skatinimas, yra suformuluoti itin atsargiai, dažnai vartojami tokie išsireiškimai kaip „analizuoti ar išnagrinėti galimybes“ arba „skirti ypatingą dėmesį“. Pageidautina, kad siektini tikslai būtų suformuluoti konkrečiau, nustatant atitinkamus terminus.

| 3.4 | Be to, komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia skirti dėmesį naujosioms Sąjungos valstybėms narėms ir šalims kandidatėms. Kai kuriose iš jų kooperatinės bendrovės buvo kuriamos ir ankstesnėje sistemoje, dėl to kooperatyvai tapatinami su viena iš toje sistemoje naudotų priemonių. |
| --- | --- |

3.4

Be to, komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad reikia skirti dėmesį naujosioms Sąjungos valstybėms narėms ir šalims kandidatėms. Kai kuriose iš jų kooperatinės bendrovės buvo kuriamos ir ankstesnėje sistemoje, dėl to kooperatyvai tapatinami su viena iš toje sistemoje naudotų priemonių.

| 3.4.1 | Todėl komitetas mano, kad pirmiausia tų šalių verslininkai turi būti informuojami apie kooperatinės bendrovės galimybes, t. y. galimybę plėtoti veiklą pasidalijant ištekliais, atsakomybe ir veiklos rizika, kas užtikrina didesnį projektų gyvybingumą ir tvarumą (10). |
| --- | --- |

3.4.1

Todėl komitetas mano, kad pirmiausia tų šalių verslininkai turi būti informuojami apie kooperatinės bendrovės galimybes, t. y. galimybę plėtoti veiklą pasidalijant ištekliais, atsakomybe ir veiklos rizika, kas užtikrina didesnį projektų gyvybingumą ir tvarumą (10).

| 3.4.2 | Komitetas taip pat mano, kad naujosiose valstybėse narėse, kovojant su socialine atskirtimi, o taip pat aplinkos srityje, turėtų būti remiama kooperatiniu modeliu pagrįsta nauja veikla ir užtikrinta, kad tam tikrų kooperatyvų sukurtas asociacijų tinklas neiširtų atlikus šiam verslo tipui poveikį darančius pakeitimus. |
| --- | --- |

3.4.2

Komitetas taip pat mano, kad naujosiose valstybėse narėse, kovojant su socialine atskirtimi, o taip pat aplinkos srityje, turėtų būti remiama kooperatiniu modeliu pagrįsta nauja veikla ir užtikrinta, kad tam tikrų kooperatyvų sukurtas asociacijų tinklas neiširtų atlikus šiam verslo tipui poveikį darančius pakeitimus.

| 3.5 | Suprasdamas Komisijos siekį kooperatines bendroves palyginti su MVĮ, komitetas primena, kad nemažai kooperatinių bendrovių ir kooperatinių grupių nepatenka į MVĮ apibrėžimui taikomas Bendrijos ribas. Dėl to komitetas rekomenduoja komunikato pasiūlymų netaikyti tik MVĮ. Pirmiausia tokia rekomendacija taikoma nuorodoms į tam tikrus Bendrijos veiksmus, pavyzdžiui, paslaugų įmonėms teikimą ar finansavimo skyrimą. |
| --- | --- |

3.5

Suprasdamas Komisijos siekį kooperatines bendroves palyginti su MVĮ, komitetas primena, kad nemažai kooperatinių bendrovių ir kooperatinių grupių nepatenka į MVĮ apibrėžimui taikomas Bendrijos ribas. Dėl to komitetas rekomenduoja komunikato pasiūlymų netaikyti tik MVĮ. Pirmiausia tokia rekomendacija taikoma nuorodoms į tam tikrus Bendrijos veiksmus, pavyzdžiui, paslaugų įmonėms teikimą ar finansavimo skyrimą.

4.   Su kooperatinėmis bendrovėmis susijusios sritys, kurias būtina plėtoti

4.1   Teisės aktai

| 4.1.1 | Komunikate Komisija skiria ypatingą dėmesį kooperatinei teisei ir ypač įvairiems nacionaliniams statutams, kuriuose ši teisė yra apibrėžta. Komitetas tokį požiūrį palaiko, nes ir nacionaliniu, ir Europos lygmeniu kooperatyvams yra būtina sukurti kuo geresnį teisinį pagrindą veiklai vystyti. |
| --- | --- |

4.1.1

Komunikate Komisija skiria ypatingą dėmesį kooperatinei teisei ir ypač įvairiems nacionaliniams statutams, kuriuose ši teisė yra apibrėžta. Komitetas tokį požiūrį palaiko, nes ir nacionaliniu, ir Europos lygmeniu kooperatyvams yra būtina sukurti kuo geresnį teisinį pagrindą veiklai vystyti.

| 4.1.2 | Be to, kooperatinėms bendrovėms taikomos ir bendrovių teisės nuostatos (finansinės teisės, socialinės teisės, konkurencijos teisės, mokesčių teisės nuostatos). Jeigu jose nebus atsižvelgta į tam tikrus kooperatinių bendrovių ypatumus, pagrįstai galima manyti, kad net ir turint optimalizuotus kooperatinius teisės aktus, kooperatyvų plėtra gali būti suvaržyta. |
| --- | --- |

4.1.2

Be to, kooperatinėms bendrovėms taikomos ir bendrovių teisės nuostatos (finansinės teisės, socialinės teisės, konkurencijos teisės, mokesčių teisės nuostatos). Jeigu jose nebus atsižvelgta į tam tikrus kooperatinių bendrovių ypatumus, pagrįstai galima manyti, kad net ir turint optimalizuotus kooperatinius teisės aktus, kooperatyvų plėtra gali būti suvaržyta.

| 4.1.2.1 | Kaip pavyzdį reikia paminėti pradinį TAS 32 apskaitos standarto projektą, kuriame kooperatinių bendrovių akcijas buvo numatyta laikyti priklausančiomis skolų kategorijai, o ne nuosavų lėšų kategorijai, nes gali būti pateiktas prašymas jas grąžinti. Atsižvelgiant į tokios nuostatos sukeltus padarinius kooperatyvams, šis principas buvo aiškinamas ir suteikta galimybė, esant dviem papildomoms sąlygoms, padaryti išimtį iš šios taisyklės (11). Tai, kad taisyklė nebuvo persvarstyta, bet papildyta kooperatinėms bendrovėms taikomu aiškinimu, įtvirtina tezę, jog šis bendrovės statusas paprastai yra laikomas išimtimi palyginti su kapitalo bendrovėmis. Kaip jau buvo minėta (žr. 3–1), komitetas mano, kad kooperatinė bendrovė neturėtų būti laikoma išimtimi, bet, priešingai, jei to reikia, turėtų būti priimtas teisinis pagrindas siekiant atsižvelgti į kooperatinės bendrovės ypatumus. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Kaip pavyzdį reikia paminėti pradinį TAS 32 apskaitos standarto projektą, kuriame kooperatinių bendrovių akcijas buvo numatyta laikyti priklausančiomis skolų kategorijai, o ne nuosavų lėšų kategorijai, nes gali būti pateiktas prašymas jas grąžinti. Atsižvelgiant į tokios nuostatos sukeltus padarinius kooperatyvams, šis principas buvo aiškinamas ir suteikta galimybė, esant dviem papildomoms sąlygoms, padaryti išimtį iš šios taisyklės (11). Tai, kad taisyklė nebuvo persvarstyta, bet papildyta kooperatinėms bendrovėms taikomu aiškinimu, įtvirtina tezę, jog šis bendrovės statusas paprastai yra laikomas išimtimi palyginti su kapitalo bendrovėmis. Kaip jau buvo minėta (žr. 3–1), komitetas mano, kad kooperatinė bendrovė neturėtų būti laikoma išimtimi, bet, priešingai, jei to reikia, turėtų būti priimtas teisinis pagrindas siekiant atsižvelgti į kooperatinės bendrovės ypatumus.

| 4.1.2.2 | Taigi komitetas ragina Komisiją įvertinti ir imtis konkrečių veiksmų kooperatinės teisės ir kitų teisės aktų dalių koordinavimui atlikti. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Taigi komitetas ragina Komisiją įvertinti ir imtis konkrečių veiksmų kooperatinės teisės ir kitų teisės aktų dalių koordinavimui atlikti.

| 4.1.2.3 | Komitetas taip pat siūlo, kad ekspertų grupės, kurias Komisija įgalioja teikti nuomones dėl būsimų šios srities teisės aktų, sistemingai atsižvelgtų į kooperatinėms bendrovėms būdingus ypatumus, remdamosi atitinkamų bendrovių organizacijų kompetencija (12). |
| --- | --- |

4.1.2.3

Komitetas taip pat siūlo, kad ekspertų grupės, kurias Komisija įgalioja teikti nuomones dėl būsimų šios srities teisės aktų, sistemingai atsižvelgtų į kooperatinėms bendrovėms būdingus ypatumus, remdamosi atitinkamų bendrovių organizacijų kompetencija (12).

4.2   Konkurencijos taisyklės, įsisteigimo laisvė ir mokesčių tvarkymas

| 4.2.1 | Kalbant apie konkurencijos teisę, komitetas neabejodamas pritaria tam, kad, kaip ir kitiems įmonių tipams, kooperatinėms bendrovėms būtų taikomi EB sutarties 81, 82 ir 86–88 straipsniai. Tačiau jis mano, kad Komunikato dalis, kurioje remiamasi susitarimus apibrėžiančiu Sutarties 81 straipsniu, nėra aiški, ypač Komisijai nurodant, kad „jei kooperatinį statusą turinti organizacija ir įgyvendina EB 81 straipsnio nuostatas, vėliau priimtos taisyklės ar veiksmai galės būti laikomi ribojančiais konkurenciją“ (13). Komisija rekomenduoja su konkurencijos taisyklėmis tinkamiau supažindinti įvairius kooperatinius sektorius. |
| --- | --- |

4.2.1

Kalbant apie konkurencijos teisę, komitetas neabejodamas pritaria tam, kad, kaip ir kitiems įmonių tipams, kooperatinėms bendrovėms būtų taikomi EB sutarties 81, 82 ir 86–88 straipsniai. Tačiau jis mano, kad Komunikato dalis, kurioje remiamasi susitarimus apibrėžiančiu Sutarties 81 straipsniu, nėra aiški, ypač Komisijai nurodant, kad „jei kooperatinį statusą turinti organizacija ir įgyvendina EB 81 straipsnio nuostatas, vėliau priimtos taisyklės ar veiksmai galės būti laikomi ribojančiais konkurenciją“ (13). Komisija rekomenduoja su konkurencijos taisyklėmis tinkamiau supažindinti įvairius kooperatinius sektorius.

| 4.2.1.1 | Komitetas, remdamasis 2004 m. spalio 11 d. surengtos kooperatinių sektorių atstovų apklausos rezultatais, mano, kad sunkumų daugiau kyla ne dėl nepakankamo konkurencijos taisyklių išmanymo, bet dėl to, kad tose taisyklėse ne visuomet atsižvelgiama į kooperatinių bendrovių ypatumus. Komitetas ragina Komisiją veiksmus įgyvendinti ir už konkurencijos politiką atsakingų tarnybų atžvilgiu, siekiant jas geriau informuoti apie įvairius kooperatinių bendrovių organizavimo būdus. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Komitetas, remdamasis 2004 m. spalio 11 d. surengtos kooperatinių sektorių atstovų apklausos rezultatais, mano, kad sunkumų daugiau kyla ne dėl nepakankamo konkurencijos taisyklių išmanymo, bet dėl to, kad tose taisyklėse ne visuomet atsižvelgiama į kooperatinių bendrovių ypatumus. Komitetas ragina Komisiją veiksmus įgyvendinti ir už konkurencijos politiką atsakingų tarnybų atžvilgiu, siekiant jas geriau informuoti apie įvairius kooperatinių bendrovių organizavimo būdus.

| 4.2.1.2 | Pabrėždamas, kad verslo formų įvairovė rinkoje yra pagrindinis sveikos konkurencijos veiksnys, komitetas mano, jog įgyvendinus šiuos veiksmus būtų išvengta bet kokios organizacinės diskriminacijos kooperatyvų atžvilgiu. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Pabrėždamas, kad verslo formų įvairovė rinkoje yra pagrindinis sveikos konkurencijos veiksnys, komitetas mano, jog įgyvendinus šiuos veiksmus būtų išvengta bet kokios organizacinės diskriminacijos kooperatyvų atžvilgiu.

| 4.2.2 | Be to, komitetas atkreipia dėmesį, kad kai kuriose šalyse draudžiama steigti kooperatyvo statusą turinčias bendroves veiklai konkrečiame sektoriuje vykdyti (14). Tokia nuostata yra neabejotina kliūtis įsisteigimo laisvei įgyvendinti. Ši padėtis dar nepalankesnė yra dėl to, kad reglamente dėl Europos kooperatinių bendrovių statuto toks draudimas patvirtinamas (15). Taigi komitetas ragina Komisiją atlikti tokių draudimų masto ir poveikio tyrimą. |
| --- | --- |

4.2.2

Be to, komitetas atkreipia dėmesį, kad kai kuriose šalyse draudžiama steigti kooperatyvo statusą turinčias bendroves veiklai konkrečiame sektoriuje vykdyti (14). Tokia nuostata yra neabejotina kliūtis įsisteigimo laisvei įgyvendinti. Ši padėtis dar nepalankesnė yra dėl to, kad reglamente dėl Europos kooperatinių bendrovių statuto toks draudimas patvirtinamas (15). Taigi komitetas ragina Komisiją atlikti tokių draudimų masto ir poveikio tyrimą.

| 4.2.3 | Kalbant apie kooperatinių bendrovių mokesčių tvarkymą, komitetas palaiko principą, kad bet kuriam bendrovės tipui suteikta nauda turi būti proporcinga teisės aktų reikalavimams arba bendrovės socialinei pridėtinei vertei (16). Taigi komitetas Komisiją ragina, kad ji skatintų valstybes nares išanalizuoti galimybę kooperatinėms bendrovėms suteikti mokesčių lengvatas, atsižvelgiant į jų socialinį naudingumą ar indėlį į regionų plėtrą, su sąlyga, kad yra taikomos griežtos tikrinimo sąlygos — tikrinama, kaip laikomasi kooperatinių principų ir vertybių (17). |
| --- | --- |

4.2.3

Kalbant apie kooperatinių bendrovių mokesčių tvarkymą, komitetas palaiko principą, kad bet kuriam bendrovės tipui suteikta nauda turi būti proporcinga teisės aktų reikalavimams arba bendrovės socialinei pridėtinei vertei (16). Taigi komitetas Komisiją ragina, kad ji skatintų valstybes nares išanalizuoti galimybę kooperatinėms bendrovėms suteikti mokesčių lengvatas, atsižvelgiant į jų socialinį naudingumą ar indėlį į regionų plėtrą, su sąlyga, kad yra taikomos griežtos tikrinimo sąlygos — tikrinama, kaip laikomasi kooperatinių principų ir vertybių (17).

4.3   Įmonių socialinė atsakomybė ir įmonės valdymas

4.3.1   Įmonių socialinė atsakomybė (RSE)

| 4.3.1.1 | Vykstant globalizacijai ekonomikos srityje, įmonėms keliami didesni pelno reikalavimai, kartais dėl to nukenčia kitos visuomeninės sritys. RSE, t. y. įmonių „savanoriškas socialinių bei aplinkos problemų integravimas į komercinę veiklą ir santykius su dalyvaujančiomis šalimis“ (18), kooperatinėms bendrovėms yra žinoma sąvoka. Bendrovės ekonominius tikslus sieja su socialiniais, o nustatydamos veiklos taisykles atsižvelgia į žmones bei vidaus demokratijos principus, taigi jos iš esmės įgyvendina RSE ir tam teikia daug reikšmės (19). |
| --- | --- |

4.3.1.1

Vykstant globalizacijai ekonomikos srityje, įmonėms keliami didesni pelno reikalavimai, kartais dėl to nukenčia kitos visuomeninės sritys. RSE, t. y. įmonių „savanoriškas socialinių bei aplinkos problemų integravimas į komercinę veiklą ir santykius su dalyvaujančiomis šalimis“ (18), kooperatinėms bendrovėms yra žinoma sąvoka. Bendrovės ekonominius tikslus sieja su socialiniais, o nustatydamos veiklos taisykles atsižvelgia į žmones bei vidaus demokratijos principus, taigi jos iš esmės įgyvendina RSE ir tam teikia daug reikšmės (19).

| 4.3.1.2 | Komitetas apgailestauja, kad nuostata dėl RSE į komunikatą nebuvo įtraukta, ir rekomenduoja tokį veiksmą numatyti, pirmiausia siekiant kooperatines bendroves skatinti šioje srityje įgyvendinti veiksmus (20). |
| --- | --- |

4.3.1.2

Komitetas apgailestauja, kad nuostata dėl RSE į komunikatą nebuvo įtraukta, ir rekomenduoja tokį veiksmą numatyti, pirmiausia siekiant kooperatines bendroves skatinti šioje srityje įgyvendinti veiksmus (20).

4.3.2   Įmonės valdymas

| 4.3.2.1 | Komitetas, skirdamas tam didelį dėmesį, jau keletą metų nagrinėja įmonių valdymo klausimus (21). Tačiau apie kooperatines bendroves šioje srityje ir toliau mažai diskutuojama. Tai sudaro tam tikrą paradoksą, nes dėl gausių kooperatyvų organizavimą reglamentuojančių nuostatų bendrovės įgyvendino konkrečius valdymo modelius (22). Kooperacinių auditorių asociacijų paslaugos irgi gali gerokai prisidėti prie sėkmingos kooperatyvų veiklos; šios asociacijos veikia daugelyje valstybių narių, o kai kurios jų turi jau daugiau kaip 100 metų besitęsiančią kooperatyvų veiklos tradiciją. Dėl to, svarbu, kad Europos bendrijos direktyvoje dėl įstatymais numatytų auditų būtų pripažinta ir įtraukta ši kooperacinės teisės institucija. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Komitetas, skirdamas tam didelį dėmesį, jau keletą metų nagrinėja įmonių valdymo klausimus (21). Tačiau apie kooperatines bendroves šioje srityje ir toliau mažai diskutuojama. Tai sudaro tam tikrą paradoksą, nes dėl gausių kooperatyvų organizavimą reglamentuojančių nuostatų bendrovės įgyvendino konkrečius valdymo modelius (22). Kooperacinių auditorių asociacijų paslaugos irgi gali gerokai prisidėti prie sėkmingos kooperatyvų veiklos; šios asociacijos veikia daugelyje valstybių narių, o kai kurios jų turi jau daugiau kaip 100 metų besitęsiančią kooperatyvų veiklos tradiciją. Dėl to, svarbu, kad Europos bendrijos direktyvoje dėl įstatymais numatytų auditų būtų pripažinta ir įtraukta ši kooperacinės teisės institucija.

| 4.3.2.2 | Komitetas mano, kad šiuo metu būtų naudinga tokią patirtį įtraukti į debatus apie įmonių valdymą; taip valdymo srityje būtų atsižvelgta į pažangą ir rekomendacijas, kurias galima pritaikyti įvairioms verslo rūšims. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Komitetas mano, kad šiuo metu būtų naudinga tokią patirtį įtraukti į debatus apie įmonių valdymą; taip valdymo srityje būtų atsižvelgta į pažangą ir rekomendacijas, kurias galima pritaikyti įvairioms verslo rūšims.

4.4   Kooperatinių bendrovių grupės

| 4.4.1 | Komitetas taip pat atkreipia Komisijos dėmesį, kad yra suburtos iš kooperatinių įmonių sudarytos grupės. Įgyvendinant tokį verslo modelį, aiški pirmenybė teikiama kooperatinių įmonių bendradarbiavimui ir partnerystės strategijoms, o ne įmonių susijungimui ar įsigijimui. Pasirinkusios šį variantą įmonės gali kovoti su globalizacijos iššūkiais ir dėl globalizacijos padidėjusiu konkurencingumu, išsaugodamos ir demonstruodamos kooperatinius ypatumus. |
| --- | --- |

4.4.1

Komitetas taip pat atkreipia Komisijos dėmesį, kad yra suburtos iš kooperatinių įmonių sudarytos grupės. Įgyvendinant tokį verslo modelį, aiški pirmenybė teikiama kooperatinių įmonių bendradarbiavimui ir partnerystės strategijoms, o ne įmonių susijungimui ar įsigijimui. Pasirinkusios šį variantą įmonės gali kovoti su globalizacijos iššūkiais ir dėl globalizacijos padidėjusiu konkurencingumu, išsaugodamos ir demonstruodamos kooperatinius ypatumus.

| 4.4.2 | Komitetas mano, kad, nepažeidžiant konkurencijos taisyklių, yra tinkama remti tokių grupių, leidžiančių kooperatyvams turėti bendrą ženklą ar vystyti prekių ir paslaugų gamą, skatinimą ir plėtrą — tai galėtų labiau sustiprinti kooperatyvų vaidmenį ir tarpvalstybiniu lygiu, ir pasauliniu lygiu. Jis taip pat siūlo, kad komunikate į šį klausimą būtų atkreiptas didesnis dėmesys. |
| --- | --- |

4.4.2

Komitetas mano, kad, nepažeidžiant konkurencijos taisyklių, yra tinkama remti tokių grupių, leidžiančių kooperatyvams turėti bendrą ženklą ar vystyti prekių ir paslaugų gamą, skatinimą ir plėtrą — tai galėtų labiau sustiprinti kooperatyvų vaidmenį ir tarpvalstybiniu lygiu, ir pasauliniu lygiu. Jis taip pat siūlo, kad komunikate į šį klausimą būtų atkreiptas didesnis dėmesys.

5.   Pastabos ir rekomendacijos dėl pasiūlytų veiksmų

5.1   Kooperatyvų veiklos įvertinimas ir skatinimas (1–2 veiksmai)

| 5.1.1 | Komitetas ragina Komisiją imtis visų skatinančių veiksmų, kurių tikslas — labiau supažindinti su kooperatinių bendrovių ypatumais ir jų reikšme. Pagrindinė priežastis, dėl kurios bendrovių galimybės nepakankamai išnaudojamos, iš tikrųjų yra ta, kad šių bendrovių ypatumai yra nežinomi. Taigi komitetas mano, kad turi būti labiau remiamas ir skatinamas tinkamos praktikos, susijusios su šia konkrečia verslo rūšimi, apibrėžimas, sunorminimas ir skleidimas. |
| --- | --- |

5.1.1

Komitetas ragina Komisiją imtis visų skatinančių veiksmų, kurių tikslas — labiau supažindinti su kooperatinių bendrovių ypatumais ir jų reikšme. Pagrindinė priežastis, dėl kurios bendrovių galimybės nepakankamai išnaudojamos, iš tikrųjų yra ta, kad šių bendrovių ypatumai yra nežinomi. Taigi komitetas mano, kad turi būti labiau remiamas ir skatinamas tinkamos praktikos, susijusios su šia konkrečia verslo rūšimi, apibrėžimas, sunorminimas ir skleidimas.

| 5.1.2 | Komitetas pirmiausia siūlo, kad Komisija oficialiai pripažintų TDO 193 rekomendaciją, kuri yra svarbiausias kooperatyvus reglamentuojančias taisykles ir jų skatinimą apibrėžiantis Europos susitarimas, nes ją priėmė 25 ES valstybės narės. Komitetas taip pat rekomenduoja parengti ir įgyvendinti konkrečius veiksmus, pavyzdžiui, rengti informacinę kampaniją informuojant apie kooperatyvų ypatumus ir verslo dimensiją, tuo tikslu panaudojant įvairias vaizdo priemones, Įmonių GD interneto tinklapį etc.... Ši kampanija būtų skirta ekonominiams ir socialiniams partneriams bei šalių valstybinėms institucijoms. |
| --- | --- |

5.1.2

Komitetas pirmiausia siūlo, kad Komisija oficialiai pripažintų TDO 193 rekomendaciją, kuri yra svarbiausias kooperatyvus reglamentuojančias taisykles ir jų skatinimą apibrėžiantis Europos susitarimas, nes ją priėmė 25 ES valstybės narės. Komitetas taip pat rekomenduoja parengti ir įgyvendinti konkrečius veiksmus, pavyzdžiui, rengti informacinę kampaniją informuojant apie kooperatyvų ypatumus ir verslo dimensiją, tuo tikslu panaudojant įvairias vaizdo priemones, Įmonių GD interneto tinklapį etc.... Ši kampanija būtų skirta ekonominiams ir socialiniams partneriams bei šalių valstybinėms institucijoms.

| 5.1.3 | Be to, komitetas rekomenduoja, kad kooperatines bendroves skatinančius veiksmus atliktų ir visi Komisijos Generaliniai direktoratai. Šiuo atžvilgiu itin didelis dėmesys turėtų būti skiriamas tarnyboms, įgyvendinančioms tiesiogiai su kooperatinių bendrovių verslu ar socialine dimensija susijusias iniciatyvas (Bendros rinkos GD, Užimtumo ir socialinių reikalų GD, Konkurencijos GD, Sveikatos ir vartotojų apsaugos GD ...). |
| --- | --- |

5.1.3

Be to, komitetas rekomenduoja, kad kooperatines bendroves skatinančius veiksmus atliktų ir visi Komisijos Generaliniai direktoratai. Šiuo atžvilgiu itin didelis dėmesys turėtų būti skiriamas tarnyboms, įgyvendinančioms tiesiogiai su kooperatinių bendrovių verslu ar socialine dimensija susijusias iniciatyvas (Bendros rinkos GD, Užimtumo ir socialinių reikalų GD, Konkurencijos GD, Sveikatos ir vartotojų apsaugos GD ...).

5.2   Statistiniai duomenys (3 veiksmas)

| 5.2.1 | Komitetas pritaria Komisijos iniciatyvai gerinti kooperatinių bendrovių statistinius duomenis. Daugelyje Sąjungos šalių tokie duomenys, jeigu yra surinkti, retai atnaujinami pastoviai. Be to, duomenų susisteminimo būdai dažnai skiriasi — tai yra pagrindinė kliūtis platinant ir gerinant žinias apie kooperatyvus. |
| --- | --- |

5.2.1

Komitetas pritaria Komisijos iniciatyvai gerinti kooperatinių bendrovių statistinius duomenis. Daugelyje Sąjungos šalių tokie duomenys, jeigu yra surinkti, retai atnaujinami pastoviai. Be to, duomenų susisteminimo būdai dažnai skiriasi — tai yra pagrindinė kliūtis platinant ir gerinant žinias apie kooperatyvus.

| 5.2.2 | Norėdama padėtį ištaisyti, Komisija numato panaudoti lydinčiojo apskaičiavimo techniką. Šios technikos taikymo sistema, kuri kooperatinių bendrovių atveju dar nėra apibrėžta, iki šiol buvo išbandyta organizacijų, kurios nebūtinai veikia prekybos srityje ar kurios yra nepelno organizacijos, atveju (23). Todėl komitetas pabrėžia būtinybę renkantis galimus kelius ir priemones atsižvelgti į kooperatyvų ekonominę ir komercinę pusę. Pažymėtina, kad viešos apklausos, surengtos pateikiant klausimyną, rezultatai parodė, jog šis klausimas yra svarbus ir kooperatinėms organizacijoms. |
| --- | --- |

5.2.2

Norėdama padėtį ištaisyti, Komisija numato panaudoti lydinčiojo apskaičiavimo techniką. Šios technikos taikymo sistema, kuri kooperatinių bendrovių atveju dar nėra apibrėžta, iki šiol buvo išbandyta organizacijų, kurios nebūtinai veikia prekybos srityje ar kurios yra nepelno organizacijos, atveju (23). Todėl komitetas pabrėžia būtinybę renkantis galimus kelius ir priemones atsižvelgti į kooperatyvų ekonominę ir komercinę pusę. Pažymėtina, kad viešos apklausos, surengtos pateikiant klausimyną, rezultatai parodė, jog šis klausimas yra svarbus ir kooperatinėms organizacijoms.

| 5.2.3 | Siekiant kuo greičiau gauti kooperatinių bendrovių duomenis, komitetas rekomenduoja, kad artimiausiu laiku Eurostatas pradėtų bendradarbiauti, kiek yra įmanoma, su nacionalinėmis institucijomis, atsakingomis už įmonių statistinių duomenų rinkimą, kad, pirmiausia, įmonių duomenys būtų susisteminti atsižvelgiant į įvairius įmonių teisinius statusus. |
| --- | --- |

5.2.3

Siekiant kuo greičiau gauti kooperatinių bendrovių duomenis, komitetas rekomenduoja, kad artimiausiu laiku Eurostatas pradėtų bendradarbiauti, kiek yra įmanoma, su nacionalinėmis institucijomis, atsakingomis už įmonių statistinių duomenų rinkimą, kad, pirmiausia, įmonių duomenys būtų susisteminti atsižvelgiant į įvairius įmonių teisinius statusus.

5.3   Profesinis rengimas ir verslininkystė (4 veiksmas)

| 5.3.1 | Komitetas mano, kad švietimo, profesinio rengimo, verslininkystės skatinimo ir nuolatinio mokymo programose (24) turi būti atkreiptas dėmesys į kooperatyvus. Komitetas primena, kad šis klausimas yra iškeltas TDO 193 rekomendacijoje, ir džiaugiasi, kad savo nuomonėje jį mini ir Regionų komitetas (25). Taigi komitetas remia Komisijos iniciatyvą įgyta patirtimi dalintis ir ją kurti kartu. |
| --- | --- |

5.3.1

Komitetas mano, kad švietimo, profesinio rengimo, verslininkystės skatinimo ir nuolatinio mokymo programose (24) turi būti atkreiptas dėmesys į kooperatyvus. Komitetas primena, kad šis klausimas yra iškeltas TDO 193 rekomendacijoje, ir džiaugiasi, kad savo nuomonėje jį mini ir Regionų komitetas (25). Taigi komitetas remia Komisijos iniciatyvą įgyta patirtimi dalintis ir ją kurti kartu.

| 5.3.2 | Be to, komitetas rekomenduoja kooperatinę discipliną įtraukti į mokyklų ir universitetų programas. Taigi Komisija, teikdama paramą ir konkrečios pedagoginės medžiagos sudarymui bei platinimui, galėtų įgyvendinti du tikslus: sujungti įgytą patirtį ir į švietimo programas įtraukti kooperatinę discipliną. |
| --- | --- |

5.3.2

Be to, komitetas rekomenduoja kooperatinę discipliną įtraukti į mokyklų ir universitetų programas. Taigi Komisija, teikdama paramą ir konkrečios pedagoginės medžiagos sudarymui bei platinimui, galėtų įgyvendinti du tikslus: sujungti įgytą patirtį ir į švietimo programas įtraukti kooperatinę discipliną.

5.4   Tarnybos, teikiančios paramą įmonėms (5 veiksmas)

| 5.4.1 | Komitetas pritaria Komisijos pageidavimui rekomenduoti įprastinėms paramą įmonėms teikiančioms tarnyboms, kad jos didintų su kooperatyvais susijusių paslaugų skaičių, primindamas, kad jau veikia specializuotos tokios rūšies paslaugas teikiančios įstaigos. Komisijai įgyvendinant veiksmus, šioms įmonėms turėtų būti sudaryta galimybė labiau plėtoti paslaugas ir informuoti apie jas. |
| --- | --- |

5.4.1

Komitetas pritaria Komisijos pageidavimui rekomenduoti įprastinėms paramą įmonėms teikiančioms tarnyboms, kad jos didintų su kooperatyvais susijusių paslaugų skaičių, primindamas, kad jau veikia specializuotos tokios rūšies paslaugas teikiančios įstaigos. Komisijai įgyvendinant veiksmus, šioms įmonėms turėtų būti sudaryta galimybė labiau plėtoti paslaugas ir informuoti apie jas.

| 5.4.2 | Šiuo atžvilgiu komitetas primena, kad naujojoje daugiametėje 2006–2010 m. įmonių ir verslininkystės programoje (26) nėra nė vienos kooperatinėms bendrovėms skirtos gairės ar konkrečios eilutės. Jis taip pat primena, kad verslininkystės veiksmų plane (27) nėra nė vienos nuorodos į minėtas bendroves, nebent tai būtų „socialinės ekonomikos“ politikos, kuri šiame dokumente, tarp kitko, yra suformuluota neaiškiai, analizė. |
| --- | --- |

5.4.2

Šiuo atžvilgiu komitetas primena, kad naujojoje daugiametėje 2006–2010 m. įmonių ir verslininkystės programoje (26) nėra nė vienos kooperatinėms bendrovėms skirtos gairės ar konkrečios eilutės. Jis taip pat primena, kad verslininkystės veiksmų plane (27) nėra nė vienos nuorodos į minėtas bendroves, nebent tai būtų „socialinės ekonomikos“ politikos, kuri šiame dokumente, tarp kitko, yra suformuluota neaiškiai, analizė.

5.5   Galimybės gauti finansavimą (6 veiksmas)

| 5.5.1 | Komitetas ragina Komisiją artimiausiu laiku išanalizuoti galimybę į Europos investicijų fondo priemones įtraukti konkrečią nuorodą į kooperatines bendroves. Tačiau komitetas buvo informuotas, kad neseniai tokios nuorodos atsisakyta motyvuojant vienodu požiūriu į teisinius statusus. Taigi šiuo metu komitetas prašo Komisijos patikslinti, kokius konkrečius finansavimo veiksmus ji galėtų įgyvendinti, nes kita priemonė — užtikrinti kooperatyvų galimybę gauti finansavimą pagal kitas Bendrijos programas — dabartinei padėčiai netinka. Be to, komitetas pageidautų, kad Europos fonde didesnę jo pagalbos dalį būtų galima rezervuoti MVĮ ir kooperatinėms bendrovėms, kurioms finansiniame plane didelių garantijų nėra suteikiama. |
| --- | --- |

5.5.1

Komitetas ragina Komisiją artimiausiu laiku išanalizuoti galimybę į Europos investicijų fondo priemones įtraukti konkrečią nuorodą į kooperatines bendroves. Tačiau komitetas buvo informuotas, kad neseniai tokios nuorodos atsisakyta motyvuojant vienodu požiūriu į teisinius statusus. Taigi šiuo metu komitetas prašo Komisijos patikslinti, kokius konkrečius finansavimo veiksmus ji galėtų įgyvendinti, nes kita priemonė — užtikrinti kooperatyvų galimybę gauti finansavimą pagal kitas Bendrijos programas — dabartinei padėčiai netinka. Be to, komitetas pageidautų, kad Europos fonde didesnę jo pagalbos dalį būtų galima rezervuoti MVĮ ir kooperatinėms bendrovėms, kurioms finansiniame plane didelių garantijų nėra suteikiama.

| 5.5.2 | Komitetas taip pat atkreipia Komisijos dėmesį, kad naujajame susitarime dėl nuosavų išteklių, vadinamame „Bâle II“ susitarimu, bankai įpareigojami, įgyvendinant įmonių finansavimo politiką, geriau įvertinti įmonių rizikos laipsnį, ypač atsižvelgiant į jų mokumą ir valdymo būdą. Todėl kai kurioms kooperatinėms bendrovėms gauti kreditą galėtų būti sunkiau (28). |
| --- | --- |

5.5.2

Komitetas taip pat atkreipia Komisijos dėmesį, kad naujajame susitarime dėl nuosavų išteklių, vadinamame „Bâle II“ susitarimu, bankai įpareigojami, įgyvendinant įmonių finansavimo politiką, geriau įvertinti įmonių rizikos laipsnį, ypač atsižvelgiant į jų mokumą ir valdymo būdą. Todėl kai kurioms kooperatinėms bendrovėms gauti kreditą galėtų būti sunkiau (28).

| 5.5.3 | Atsižvelgiant į konkretų kooperatinių bendrovių kapitalo pobūdį (akcijos nekotiruojamos rinkoje, grąžinamos nominalios vertės akcijos etc. ...), šioms bendrovėms kartais yra sunku rasti finansavimą plėtrai. Šiuo požiūriu komitetas remia Komisijos siūlymą valstybėms narėms, kuriose galioja konkretūs kooperatines bendroves reglamentuojantys teisės aktai, suteikti galimybę tokioms bendrovėms išleisti prekybines akcijas, už kurias sumoka bendrovių paslaugomis nesinaudojantys investuotojai, jeigu dėl šių investuotojų dalyvavimo nepersvarstomas nei kooperatyvo pobūdis, nei bendrovės narių atliekamas tikrinimas (29). |
| --- | --- |

5.5.3

Atsižvelgiant į konkretų kooperatinių bendrovių kapitalo pobūdį (akcijos nekotiruojamos rinkoje, grąžinamos nominalios vertės akcijos etc. ...), šioms bendrovėms kartais yra sunku rasti finansavimą plėtrai. Šiuo požiūriu komitetas remia Komisijos siūlymą valstybėms narėms, kuriose galioja konkretūs kooperatines bendroves reglamentuojantys teisės aktai, suteikti galimybę tokioms bendrovėms išleisti prekybines akcijas, už kurias sumoka bendrovių paslaugomis nesinaudojantys investuotojai, jeigu dėl šių investuotojų dalyvavimo nepersvarstomas nei kooperatyvo pobūdis, nei bendrovės narių atliekamas tikrinimas (29).

5.6   Kooperatinių bendrovių indėlis į tam tikras verslo politikos sritis (7 veiksmas)

| 5.6.1 | Komitetas pritaria Komisijai, kad kooperatinė bendrovė, atsižvelgiant į jos valdymo būdus, yra itin tinkamas modelis, kurį darbininkai gali panaudoti perimdami verslą. Komitetas siūlo programose ir veiksmuose, kuriuos šioje srityje Komisija ketina skatinti, tokį modelį labiau pabrėžti. |
| --- | --- |

5.6.1

Komitetas pritaria Komisijai, kad kooperatinė bendrovė, atsižvelgiant į jos valdymo būdus, yra itin tinkamas modelis, kurį darbininkai gali panaudoti perimdami verslą. Komitetas siūlo programose ir veiksmuose, kuriuos šioje srityje Komisija ketina skatinti, tokį modelį labiau pabrėžti.

| 5.6.2 | Komisija siūlo atlikti kooperatinių bendrovių, kurios kaip pagrindinį uždavinį kelia visuomenės poreikius, tyrimą. Atlikus tokį tyrimą būtų galima apibrėžti, koks yra bendrovių indėlis į minėtus tikslus. Tačiau komitetas rekomenduoja, kad šio tyrimo metu būtų išryškinti socialinių kooperatyvų ypatumai palyginti su „socialinėmis įmonėmis“ (30). |
| --- | --- |

5.6.2

Komisija siūlo atlikti kooperatinių bendrovių, kurios kaip pagrindinį uždavinį kelia visuomenės poreikius, tyrimą. Atlikus tokį tyrimą būtų galima apibrėžti, koks yra bendrovių indėlis į minėtus tikslus. Tačiau komitetas rekomenduoja, kad šio tyrimo metu būtų išryškinti socialinių kooperatyvų ypatumai palyginti su „socialinėmis įmonėmis“ (30).

5.7   Nacionalinių teisės aktų nuoseklumas ir tobulinimas, standartinių įstatymų rengimas ir Europos kooperatinės bendrovės (8, 9, 10 ir 11 veiksmai)

| 5.7.1 | Primindamas, kad kooperatinių bendrovių raidą reglamentuojantys teisės aktai yra tokie pat svarbūs kaip ir bendrovių tikslams pasiekti įgyvendinami organizavimo būdai, komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad ir Europos lygiu, ir nacionaliniu lygiu pirmenybė turi būti teikiama bendrovių teisiniam statusui. |
| --- | --- |

5.7.1

Primindamas, kad kooperatinių bendrovių raidą reglamentuojantys teisės aktai yra tokie pat svarbūs kaip ir bendrovių tikslams pasiekti įgyvendinami organizavimo būdai, komitetas pritaria Komisijos požiūriui, kad ir Europos lygiu, ir nacionaliniu lygiu pirmenybė turi būti teikiama bendrovių teisiniam statusui.

| 5.7.2 | Komitetas pritaria tam, kad būtų rengiami susitikimai su nacionalinėmis institucijomis Europos kooperatinę bendrovę apibrėžiančio reglamento ir prie jo prijungtos direktyvos perkėlimui aptarti. Jis taip pat rekomenduoja, kad parengiamieji darbai būtų reguliariai tikrinami. Palyginimui verta paminėti, kad neseniai įsigaliojusios Europos bendrovę reglamentuojančios nuostatos buvo perkeltos tik į šešių valstybių narių teisės aktus. |
| --- | --- |

5.7.2

Komitetas pritaria tam, kad būtų rengiami susitikimai su nacionalinėmis institucijomis Europos kooperatinę bendrovę apibrėžiančio reglamento ir prie jo prijungtos direktyvos perkėlimui aptarti. Jis taip pat rekomenduoja, kad parengiamieji darbai būtų reguliariai tikrinami. Palyginimui verta paminėti, kad neseniai įsigaliojusios Europos bendrovę reglamentuojančios nuostatos buvo perkeltos tik į šešių valstybių narių teisės aktus.

| 5.7.3 | Kalbant apie standartinių įstatymų rengimą, komitetas pabrėžia, kad ši dalis yra sudaryta neaiškiai. Iš tikrųjų, nerekomenduodama derinti kooperatinių bendrovių teisės, Komisija kaip argumentą pateikia aukšto lygio Europos bendrovių teisės ekspertų išvadas, kuriose palankiai žiūrima į kooperatinių statutų derinimą. |
| --- | --- |

5.7.3

Kalbant apie standartinių įstatymų rengimą, komitetas pabrėžia, kad ši dalis yra sudaryta neaiškiai. Iš tikrųjų, nerekomenduodama derinti kooperatinių bendrovių teisės, Komisija kaip argumentą pateikia aukšto lygio Europos bendrovių teisės ekspertų išvadas, kuriose palankiai žiūrima į kooperatinių statutų derinimą.

| 5.7.4 | Komitetas žino, kad daugelyje Europos kooperatinės bendrovės reglamento straipsnių daroma nuoroda į nacionalinius teisės aktus. Kadangi praėjus penkeriems metams po reglamento SCE įsigaliojimo bus pateikta jo įgyvendinimo ataskaita, komitetas mano, jog, jei reikės parengti standartinius įstatymus norint suderinti kooperatinius teisės aktus ir (arba) pasiūlyti priimti bendras taisykles Europos lygiu, būtina nuo pat pradžių debatus vykdyti ir darbus atlikti kartu su profesinėmis organizacijomis, atstovaujančiomis kooperatines įmones. |
| --- | --- |

5.7.4

Komitetas žino, kad daugelyje Europos kooperatinės bendrovės reglamento straipsnių daroma nuoroda į nacionalinius teisės aktus. Kadangi praėjus penkeriems metams po reglamento SCE įsigaliojimo bus pateikta jo įgyvendinimo ataskaita, komitetas mano, jog, jei reikės parengti standartinius įstatymus norint suderinti kooperatinius teisės aktus ir (arba) pasiūlyti priimti bendras taisykles Europos lygiu, būtina nuo pat pradžių debatus vykdyti ir darbus atlikti kartu su profesinėmis organizacijomis, atstovaujančiomis kooperatines įmones.

| 5.7.5 | Tačiau komitetas nori pabrėžti, kad viešos apklausos rezultatai parodė, jog nemažai kooperatinių organizacijų pageidautų labiau konsoliduoti ir tobulinti nacionalinius šiuo metu galiojančius kooperatinius teisės aktus, o ne persvarstyti juos norint atlikti suderinimą (31). Kooperatinės organizacijos mano, kad taip būtų galima geriau išspręsti padalijimo problemą (32), su kuria susiduria kai kurie kooperatyvai. |
| --- | --- |

5.7.5

Tačiau komitetas nori pabrėžti, kad viešos apklausos rezultatai parodė, jog nemažai kooperatinių organizacijų pageidautų labiau konsoliduoti ir tobulinti nacionalinius šiuo metu galiojančius kooperatinius teisės aktus, o ne persvarstyti juos norint atlikti suderinimą (31). Kooperatinės organizacijos mano, kad taip būtų galima geriau išspręsti padalijimo problemą (32), su kuria susiduria kai kurie kooperatyvai.

| 5.7.6 | Atsižvelgdamas į tai, komitetas taip pat siūlo Komisijai atlikti lyginamąjį iki šiol tik kapitalo bendrovėms taikomų nuostatų integravimo į tam tikrus nacionalinius kooperatinius teisės aktus poveikio ir apimties tyrimą (33). |
| --- | --- |

5.7.6

Atsižvelgdamas į tai, komitetas taip pat siūlo Komisijai atlikti lyginamąjį iki šiol tik kapitalo bendrovėms taikomų nuostatų integravimo į tam tikrus nacionalinius kooperatinius teisės aktus poveikio ir apimties tyrimą (33).

5.8   Bendrijos tikslai (12 veiksmas)

| 5.8.1 | Komitetas remia Komisijos siekį įvertinti kooperatinių bendrovių indėlį, kuris įnešamas per Bendrijos programas, į Bendrijos tikslų įgyvendinimą. Tačiau jis kelia klausimą dėl priemonių vertinimui atlikti, nes šiuo metu biudžete eilučių tam tikslui nėra numatyta. |
| --- | --- |

5.8.1

Komitetas remia Komisijos siekį įvertinti kooperatinių bendrovių indėlį, kuris įnešamas per Bendrijos programas, į Bendrijos tikslų įgyvendinimą. Tačiau jis kelia klausimą dėl priemonių vertinimui atlikti, nes šiuo metu biudžete eilučių tam tikslui nėra numatyta.

| 5.8.2 | Komunikate ypač akcentuojama sritis yra „žemės ūkio politika atsižvelgiant į plėtrą“, tam yra numatomas veiksmas. Komitetas tokį požiūrį palaiko, bet mano, kad veiksmai turėtų būti numatyti ir kitoms minėtoms sritims — kaimo ir regionų plėtrai bei darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

5.8.2

Komunikate ypač akcentuojama sritis yra „žemės ūkio politika atsižvelgiant į plėtrą“, tam yra numatomas veiksmas. Komitetas tokį požiūrį palaiko, bet mano, kad veiksmai turėtų būti numatyti ir kitoms minėtoms sritims — kaimo ir regionų plėtrai bei darbo vietų kūrimui.

| 5.8.3 | Bendrai komitetas mano, kad apibrėžiant paramos ir skatinimo veiksmus yra tinkamiau įtraukti kooperatyvų plėtros sąvoką. Taip kooperatyvų patirtį galima panaudoti kituose veiklos sektoriuose, pradedant įgyvendinti konkrečią sritį. |
| --- | --- |

5.8.3

Bendrai komitetas mano, kad apibrėžiant paramos ir skatinimo veiksmus yra tinkamiau įtraukti kooperatyvų plėtros sąvoką. Taip kooperatyvų patirtį galima panaudoti kituose veiklos sektoriuose, pradedant įgyvendinti konkrečią sritį.

6.   Išvados

| 6.1 | Komitetas džiaugiasi, kad komunikatas dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje buvo paskelbtas. Tai rodo, kad paskelbus reglamentą dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto, po kurio kaip tęsinys paskelbtas ir šis komunikatas, Komisija toliau domisi kooperatinėmis bendrovėmis, pabrėždama ekonominį ir socialinį tokios verslo rūšies aspektą, o taip pat verslo teikiamas galimybes įgyvendinti Lisabonos strategiją. |
| --- | --- |

6.1

Komitetas džiaugiasi, kad komunikatas dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje buvo paskelbtas. Tai rodo, kad paskelbus reglamentą dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto, po kurio kaip tęsinys paskelbtas ir šis komunikatas, Komisija toliau domisi kooperatinėmis bendrovėmis, pabrėždama ekonominį ir socialinį tokios verslo rūšies aspektą, o taip pat verslo teikiamas galimybes įgyvendinti Lisabonos strategiją.

| 6.2 | Komitetas ypač remia požiūrį, kad reikia teikti pirmenybę kooperatinės verslininkystės skatinimui. Pagrindinė kliūtis, trukdanti kooperatinių bendrovių plėtrai Europoje, iš tikrųjų yra ta, kad ši verslo rūšis yra nepakankamai žinoma. |
| --- | --- |

6.2

Komitetas ypač remia požiūrį, kad reikia teikti pirmenybę kooperatinės verslininkystės skatinimui. Pagrindinė kliūtis, trukdanti kooperatinių bendrovių plėtrai Europoje, iš tikrųjų yra ta, kad ši verslo rūšis yra nepakankamai žinoma.

| 6.3 | Ramdamas pagrindines šio komunikato gaires, komitetas mano, kad kai kurie veiksmai turėtų būti konkrečiau apibūdinti, nustatant išankstinius terminus. Todėl komitetas rekomenduoja, kad kaip galima greičiau būtų atlikta planuojamų veiskmų patikrinimo procedūra, nelaukiant jų vertinimo 2008 m., kaip siūlo Komisija. Tikrinimo procedūroje ir nacionaliniu, ir Europos lygiu turėtų dalyvauti suinteresuotos profesinės kooperatinės organizacijos. |
| --- | --- |

6.3

Ramdamas pagrindines šio komunikato gaires, komitetas mano, kad kai kurie veiksmai turėtų būti konkrečiau apibūdinti, nustatant išankstinius terminus. Todėl komitetas rekomenduoja, kad kaip galima greičiau būtų atlikta planuojamų veiskmų patikrinimo procedūra, nelaukiant jų vertinimo 2008 m., kaip siūlo Komisija. Tikrinimo procedūroje ir nacionaliniu, ir Europos lygiu turėtų dalyvauti suinteresuotos profesinės kooperatinės organizacijos.

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Kooperatyvų chartija, priimta 1995 m. Tarptautinio kooperatyvų alianso kongrese Mančesteryje.

1

(2)  Ten pat.

2

(3)  2004 m. birželio 16 d. Regionų komiteto nuomonė, CdR 97/2004 galutinis. Pranešėja: Pellinen, OL C 318, 2004 12 22.

3

(4)  Rezoliucija 56/114, priimta 2001 m. gruodžio 19 d. JTO Generalinės Asamblėjos 88-ajame plenariniame posėdyje.

4

(5)  R 193. Rekomendacija dėl kooperatyvų skatinimo, priimta 2002 m. birželio 20 d. 90-ojoje Tarptautinės darbo organizacijos sesijoje.

5

(6)  Europos Konstitucijos, kuri šiuo metu pateikta ratifikuoti, III-142 straipsnis.

6

(7)  Reglamentas (EB) Nr. 1435/2003, OL L 207, 2003 8 18; Direktyva 2003/72/EB, OL L 207, 2003 8 18.

7

Žr. 1992 m. gegužės 26 d. EESRK nuomonę dėl reglamento, nustatančio Europos kooperatinės bendrovės statutą, pasiūlymo Tarybai ir dėl direktyvos, papildančios Europos kooperatinės bendrovės statutą dėl darbuotojų vaidmens, pasiūlymo Tarybai, OL C 223, 1992 8 31.

(8)  EESRK nuomonė „Socialinė ekonomika ir bendra rinka“. Pranešėjas: J. Olsson, OL C 117, 2000 4 26.

8

(9)  Žr. 3 išnašą.

9

(10)  EESRK nuomonė „Stojančiųjų šalių ekonominiai skirtumai. MVĮ ir Socialinės ekonomikos įmonių vaidmuo“. Pranešėjai: Fusco ir Glorieux, OL C 112, 2004 4 30.

10

(11)  Akcijos galės būti laikomos kapitalu, jei turėtojui paliekama besąlyginė teisė atsisakyti grąžinti arba jei nacionaliniuose įstatymuose ar organizacijos įstatuose numatyta žemiausia riba, kurią pasiekus kapitalas negali mažėti.

11

(12)  Stebėtina, kad aukšto lygio Europos bendrovių teisės ekspertų grupėje, kuri šiame dokumente buvo keletą kartų minėta, nėra nė vieno kooperatinės teisės eksperto.

12

(13)  Komunikato 3–2–7 skyriaus paskutinė dalis.

13

(14)  Pavyzdžiui, Vokietijoje kooperatinės bendrovės negalima steigti vaistų tiekimo sektoriuje.

14

(15)  8 straipsnio 2 dalis: „Jei SCE vykdomos rūšies veiklą reglamentuoja konkrečios nacionalinių įstatymų nuostatos ir (arba) apribojimai, jie visi taikomi SCE“.

15

(16)  Komunikato 3–2–6 dalis.

16

(17)  Regionų komiteto nuomonė, žr. 3 išnašą.

17

(18)  Žalioji knyga: „Skatinti Europos įmonių socialinės atsakomybės sistemą“ KOM(2001) 366 galutinis.

18

(19)  Kuriami nešališki komerciniai tinklai, vykdomas socialinis auditas, įsteigta Europos visuomenės audito grupė ... .

19

(20)  EESRK nuomonė dėl Žaliosios knygos: „Skatinti Europos įmonių socialinės atsakomybės sistemą“, CESE 355/2002. Pranešėjai Hornung-Draus, Engelen-Keffer, Hoffelt, OL C 125, 2002 5 27.

20

(21)  EKSRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui: „Bendrovių teisės modernizavimas ir įmonės valdymo stiprinimas Europos Sąjungoje – pažangos planas“, Pranešėjas: G. Ravoet, CESE 1592/2003, OL C 80, 2004 3 30.

21

(22)  Pavyzdys – audito kooperatyvų sandara ir organizavimas kai kuriose Europos Sąjungos šalyse, pavyzdžiui, Vokietijoje.

22

(23)  Žr. 2004 m. balandžio 23 d. Komisijos simpoziumą dėl socialinės ekonomikos srityje naudojamos lydinčiojo apskaičiavimo metodologijos vystymo.

23

(24)  Pavyzdžiui, programos „Leonardo“, „Socrates“, „Erasmus“.

24

(25)  Žr. 3 išnašą.

25

(26)  Bendrijos programa verslininkystei ir įmonių konkurencingumui remti (2006–2011 m.).

26

(27)  Komisijos komunikatas „Veiksmų planas: Europos verslininkystės politikos knygelė“, KOM(2004) 70 galutinis, žr. 2004 m. rugsėjo 15 d. EESRK nuomonę 1198/2004. Pranešėjas - B. Butters.

27

(28)  EESRK nuomonė „Galimybė pritaikyti MVĮ ir socialinės ekonomikos įmones prie ekonominės raidos sukeltų pokyčių“, OL C 120, 2005 5 20. Pranešėjas L. Fusco.

28

(29)  Komunikato 3–2–4 dalis.

29

(30)  Vartodama pavadinimą „socialinės įmonės“, Komisija daro nuorodą į teisinius statusus, kai kurių valtybių narių priimtus siekiant suskirstyti tas įmones, kurių pagrindinis tikslas yra įgyvendinti socialinius tikslus.

30

(31)  Kai kurios nacionalinės kooperatinės bendrovės tam net priešinasi.

31

(32)  Paprastai padalijimas vykdomas, kai kooperatyvą pradeda valdyti ne kolektyviai asmenų asociacija, o išorės investuotojai. Kooperatyvas tampa kapitalo bendrove.

32

(33)  Pvz.: Italijoje neseniai išleistas įstatymas suteikia teisę kooperatinėms bendrovėms leisti obligacijas.

33

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas, pataisančias 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo ir 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo

KOM(2004) 486 galutinis — 2004/0155 ir 2004/0159 (COD)

(2005/C 234/02)

2004 m. rugsėjo 13 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas, pataisančias 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo ir 1993 m. kovo 15 d. Tarybos direktyvą 93/6/EEB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo“.

Bendros rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už parengiamąjį komiteto darbą šiuo klausimu, 2005 m. vasario 14 d. patvirtino savo nuomonę. Pranešėjas buvo p. Ravoet.

Savo 415-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. kovo 9-10 d. (2005 m. kovo 9 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 124 nariams balsavus „už“ ir 1 „prieš“ priėmė šią nuomonę:

1.   Pasiūlymo turinys ir taikymo sritis

| 1.1 | 2004 m. liepos 14 d. Europos Komisija paskelbė pasiūlymą dėl direktyvos (1), pataisančios antrąją Kapitalo pakankamumo direktyvą (93/6/EEB) ir Konsoliduotos bankininkystės direktyvą (2000/12/EB). Ši direktyva Europos Sąjungoje įgyvendins naujus Bazelio pagrindus (tarptautinę kapitalo priemonių ir kapitalo standartų konvergenciją). Šiame dokumente Performuluota direktyva bus vadinama kapitalo reikalavimų direktyva (KRD). |
| --- | --- |

1.1

2004 m. liepos 14 d. Europos Komisija paskelbė pasiūlymą dėl direktyvos (1), pataisančios antrąją Kapitalo pakankamumo direktyvą (93/6/EEB) ir Konsoliduotos bankininkystės direktyvą (2000/12/EB). Ši direktyva Europos Sąjungoje įgyvendins naujus Bazelio pagrindus (tarptautinę kapitalo priemonių ir kapitalo standartų konvergenciją). Šiame dokumente Performuluota direktyva bus vadinama kapitalo reikalavimų direktyva (KRD).

| 1.2 | KRD bus taikoma visoms Europos Sąjungoje veikiančioms kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms. KRD tikslas — Europoje sukurti rizikai ypač jautrią bankininkystės sistemą. Ji skatins bankininkystės sektorių laikui bėgant taikyti rizikai ypač jautrius vertinimo metodus, atsižvelgiant į technologijų pažangą ir investicijas į darbuotojų mokymą. Tai pagerins vartotojų apsaugą, sustiprins finansinį stabilumą ir skatins Europos pramonės globalų konkurencingumą, užtikrindamas tvirtą pagrindą verslui plėstis ir įgyvendinti naujoves perskirstant kapitalą. |
| --- | --- |

1.2

KRD bus taikoma visoms Europos Sąjungoje veikiančioms kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms. KRD tikslas — Europoje sukurti rizikai ypač jautrią bankininkystės sistemą. Ji skatins bankininkystės sektorių laikui bėgant taikyti rizikai ypač jautrius vertinimo metodus, atsižvelgiant į technologijų pažangą ir investicijas į darbuotojų mokymą. Tai pagerins vartotojų apsaugą, sustiprins finansinį stabilumą ir skatins Europos pramonės globalų konkurencingumą, užtikrindamas tvirtą pagrindą verslui plėstis ir įgyvendinti naujoves perskirstant kapitalą.

| 1.3 | KRD yra teisinis instrumentas, skirtas ES įgyvendinti naujus Bazelio pagrindus, kuriuos parengė Bazelio bankų priežiūros komitetas. Bazelio komitetą įsteigė 1974 m. G10 šalių centrinių bankų valdytojai. Bazelio komiteto skelbiami susitarimai nėra teisiškai privalomi, tačiau skirti užtikrinti bendrus priežiūros pagrindus, kurie skatintų bendrų metodų konvergenciją ir užtikrintų teisingą konkurenciją tarp tarptautiniu mastu aktyvių bankų. |
| --- | --- |

1.3

KRD yra teisinis instrumentas, skirtas ES įgyvendinti naujus Bazelio pagrindus, kuriuos parengė Bazelio bankų priežiūros komitetas. Bazelio komitetą įsteigė 1974 m. G10 šalių centrinių bankų valdytojai. Bazelio komiteto skelbiami susitarimai nėra teisiškai privalomi, tačiau skirti užtikrinti bendrus priežiūros pagrindus, kurie skatintų bendrų metodų konvergenciją ir užtikrintų teisingą konkurenciją tarp tarptautiniu mastu aktyvių bankų.

| 1.4 | Bazelio kapitalo susitarimas (Bazelis I) buvo paskelbtas 1988 m. ir 1999 m. prasidėjo darbas, skirtas atnaujinti susitarimą atsižvelgiant į praeito amžiaus paskutinio dešimtmečio rizikos valdymo greitus pokyčius. Šio darbo rezultatas buvo 2004 m. birželio mėn. paskelbta Tarptautinė kapitalo priemonių ir kapitalo standartų konvergencija (2) (vadinama naujais Bazelio pagrindais). |
| --- | --- |

1.4

Bazelio kapitalo susitarimas (Bazelis I) buvo paskelbtas 1988 m. ir 1999 m. prasidėjo darbas, skirtas atnaujinti susitarimą atsižvelgiant į praeito amžiaus paskutinio dešimtmečio rizikos valdymo greitus pokyčius. Šio darbo rezultatas buvo 2004 m. birželio mėn. paskelbta Tarptautinė kapitalo priemonių ir kapitalo standartų konvergencija (2) (vadinama naujais Bazelio pagrindais).

| 1.5 | Nauji Bazelio pagrindai suskirstyti į tris dalis, vadinamas trimis ramsčiais. Pirmas ramstis nustato minimalius reglamentavimo kapitalo reikalavimus kredito, rinkos ir veikimo rizikai. Įstaigoms suteikiama galimybė naudotis įvairaus sudėtingumo variantais. Antras ramstis nustato priežiūros apžvalgos procesą, kuris atliekamas vykdant aktyvų dialogą tarp įstaigos ir jos prižiūrėtojo, siekiant užtikrinti tinkamus vidaus procesus, kad būtų įvertinti kapitalo reikalavimai, susiję su grupės rizikos modeliu. Pagal trečią ramstį reikalaujama, kad įstaigos atskleistų rinkai informaciją apie jų kapitalo mokesčius. Trečias ramstis neretai vadinamas rinkos drausme, nes atskleidimas skatina naudoti geriausią praktiką ir didina investuotojų pasitikėjimą. |
| --- | --- |

1.5

Nauji Bazelio pagrindai suskirstyti į tris dalis, vadinamas trimis ramsčiais. Pirmas ramstis nustato minimalius reglamentavimo kapitalo reikalavimus kredito, rinkos ir veikimo rizikai. Įstaigoms suteikiama galimybė naudotis įvairaus sudėtingumo variantais. Antras ramstis nustato priežiūros apžvalgos procesą, kuris atliekamas vykdant aktyvų dialogą tarp įstaigos ir jos prižiūrėtojo, siekiant užtikrinti tinkamus vidaus procesus, kad būtų įvertinti kapitalo reikalavimai, susiję su grupės rizikos modeliu. Pagal trečią ramstį reikalaujama, kad įstaigos atskleistų rinkai informaciją apie jų kapitalo mokesčius. Trečias ramstis neretai vadinamas rinkos drausme, nes atskleidimas skatina naudoti geriausią praktiką ir didina investuotojų pasitikėjimą.

| 1.6 | Bankams ir investicinėms įmonėms yra siūlomos įvairios galimybės siekiant nustatyti ne tik kredito, bet ir veikimo riziką bei sušvelninti kredito riziką. Šitaip siekiama užtikrinti, kad pagrindai yra proporcingi, o taip pat, kad esama paskatų mažesnėms įstaigoms pereiti prie sudėtingesnių metodų. Sudėtingus metodus brangiau įgyvendinti, nes jie pagristi įstaigų sukurtais vidaus modeliais. Tačiau jie labiau jautrūs rizikai ir todėl jų kapitalo mokesčiai mažesni.












  Pirmas ramstis | | Kredito rizika | | Veikimo rizika | Antras ramstis | Trečias ramstis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidaus modeliai | Pažangus vidaus reitingais pagristas metodas
  (PVRPM) | Pažangus kredito rizikos sumažinimas | Pažangus apskaičiavimo metodas
  (AMA) |
| Standartiniai metodai | Pamatinis vidaus reitingais pagristas metodas
  (PVRPM) | Standartizuotas kredito rizikos mažinimas | Standartizuotas metodas
  (STM) |
| Standartizuotas metodas
  (STM) | Bazinis rodiklio metodas
  (BRM) |

1.6

Bankams ir investicinėms įmonėms yra siūlomos įvairios galimybės siekiant nustatyti ne tik kredito, bet ir veikimo riziką bei sušvelninti kredito riziką. Šitaip siekiama užtikrinti, kad pagrindai yra proporcingi, o taip pat, kad esama paskatų mažesnėms įstaigoms pereiti prie sudėtingesnių metodų. Sudėtingus metodus brangiau įgyvendinti, nes jie pagristi įstaigų sukurtais vidaus modeliais. Tačiau jie labiau jautrūs rizikai ir todėl jų kapitalo mokesčiai mažesni.

Pirmas ramstis

Kredito rizika

Veikimo rizika

Antras ramstis

Trečias ramstis

Vidaus modeliai

Pažangus vidaus reitingais pagristas metodas

(PVRPM)

Pažangus kredito rizikos sumažinimas

Pažangus apskaičiavimo metodas

(AMA)

Standartiniai metodai

Pamatinis vidaus reitingais pagristas metodas

(PVRPM)

Standartizuotas kredito rizikos mažinimas

Standartizuotas metodas

(STM)

Standartizuotas metodas

(STM)

Bazinis rodiklio metodas

(BRM)

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | KRD yra įstatymų leidybos įrankis, kuris ES įgyvendina naujus Bazelio pagrindus. Komisija parengė direktyvos projektą, kuris apskritai atitinka Bazelio taisykles, atsižvelgiant į ES specifiką. Nepaprastai svarbu užtikrinti aukštą lygiagretumo lygį tarp Bazelio pagrindų ir ES taisyklių, siekiant užtikrinti teisingą konkurenciją tarp Europos bankų ir jų konkurentų kitose pagrindus įgyvendinančiose jurisdikcijose. |
| --- | --- |

2.1

KRD yra įstatymų leidybos įrankis, kuris ES įgyvendina naujus Bazelio pagrindus. Komisija parengė direktyvos projektą, kuris apskritai atitinka Bazelio taisykles, atsižvelgiant į ES specifiką. Nepaprastai svarbu užtikrinti aukštą lygiagretumo lygį tarp Bazelio pagrindų ir ES taisyklių, siekiant užtikrinti teisingą konkurenciją tarp Europos bankų ir jų konkurentų kitose pagrindus įgyvendinančiose jurisdikcijose.

| 2.2 | Pagrindinis skirtumas tarp KRD ir Bazelio pagrindų yra tas, kad taisyklės bus taikomos visoms kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ES. Bazelio pagrindai skirti taikyti tarptautiniu mastu aktyviems bankams. Komisijos išplėsta taikymo sritis atitinka ne tik indėlininkų, bet ir paskolų gavėjų interesus ES. Gerai valdoma ir gerai kapitalizuota bankininkystės sistema leis bankams toliau skolinti ekonominio ciklo metu. Tai užtikrins didesnį stabilumą bankų sektoriuje. |
| --- | --- |

2.2

Pagrindinis skirtumas tarp KRD ir Bazelio pagrindų yra tas, kad taisyklės bus taikomos visoms kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ES. Bazelio pagrindai skirti taikyti tarptautiniu mastu aktyviems bankams. Komisijos išplėsta taikymo sritis atitinka ne tik indėlininkų, bet ir paskolų gavėjų interesus ES. Gerai valdoma ir gerai kapitalizuota bankininkystės sistema leis bankams toliau skolinti ekonominio ciklo metu. Tai užtikrins didesnį stabilumą bankų sektoriuje.

| 2.3 | Nauda Europos bankininkystei, Europos verslui ir vartotojams bus tvari tik tuo atveju, jei direktyva bus pakankamai lanksti, kad atitiktų ūkio praktikos ir rinkos pasiekimus bei priežiūros poreikį. Tai būtina siekiant ginti indėlininkų ir paskolų gavėjų interesus ir užtikrinti, kad ES išlaikytų geriausios praktikos rinkos reputaciją. |
| --- | --- |

2.3

Nauda Europos bankininkystei, Europos verslui ir vartotojams bus tvari tik tuo atveju, jei direktyva bus pakankamai lanksti, kad atitiktų ūkio praktikos ir rinkos pasiekimus bei priežiūros poreikį. Tai būtina siekiant ginti indėlininkų ir paskolų gavėjų interesus ir užtikrinti, kad ES išlaikytų geriausios praktikos rinkos reputaciją.

| 2.4 | Komisijos metodas apibrėžti patvarius ir ilgalaikius principus bei siekinius pakeitimo direktyvos straipsniuose ir priedų techninėse priemonėse, kuriuos galima iš dalies keisti taikant komitologijos procedūrą, yra veiksmingas būdas užtikrinti reikiamą lankstumą. |
| --- | --- |

2.4

Komisijos metodas apibrėžti patvarius ir ilgalaikius principus bei siekinius pakeitimo direktyvos straipsniuose ir priedų techninėse priemonėse, kuriuos galima iš dalies keisti taikant komitologijos procedūrą, yra veiksmingas būdas užtikrinti reikiamą lankstumą.

3.   Konkretūs pastebėjimai

Komitetas sveikina Komisiją už aukštą pasiūlymo dėl direktyvos lygį. Esama labai nedaug klausimų, į kuriuos komitetas siekia atkreipti dėmesį. Teisės akto kokybė atspindi neturintį precedento konsultavimosi lygį, įskaitant Bazelio komiteto poveikio tyrimus, kuriuos Komisija atliko viso Bazelio taisyklių perkėlimo į ES teisę proceso metu. Kaip organizuotos pilietinės visuomenės atstovaujamoji struktūra ES, Jungtinių Tautų ekonomikos ir socialinė taryba (ECOSOC) giria šį pasiekimą bei skatina bendrus įstatymų leidėjus ir toliau įtraukti rinkos dalyvių nuomones į ES teisės aktų leidybos procesą.

3.1   Poveikis mažesnėms kredito įstaigoms ES

| 3.1.1 | Komitetas mano, kad naudos visiems vartotojams ir verslovėms ES kontekste, Komisijos pasiūlymo dėl direktyvos sritis yra teisinga. Be to, komitetas mano, kad visų dydžių kredito įstaigos turės naudos iš peržiūrėto reglamentuojamo kapitalo režimo. Komisijos tekste užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp paskatų mažesnėms kredito institucijoms pereiti prie sudėtingesnių metodų per tam tikrą laiką nustatymo ir proporcingų pagrindų, kurie atsižvelgtų į mažesnių kredito įstaigų išteklių ribotumus, užtikrinimo. |
| --- | --- |

3.1.1

Komitetas mano, kad naudos visiems vartotojams ir verslovėms ES kontekste, Komisijos pasiūlymo dėl direktyvos sritis yra teisinga. Be to, komitetas mano, kad visų dydžių kredito įstaigos turės naudos iš peržiūrėto reglamentuojamo kapitalo režimo. Komisijos tekste užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp paskatų mažesnėms kredito institucijoms pereiti prie sudėtingesnių metodų per tam tikrą laiką nustatymo ir proporcingų pagrindų, kurie atsižvelgtų į mažesnių kredito įstaigų išteklių ribotumus, užtikrinimo.

| 3.1.2 | Komisijos tekste taip pat įtrauktos priemonės, kurių Bazelio komitetas ėmėsi, siekdamas sumažinti skolinimo mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) reglamentavimo naštą. Šiuos pokyčius (jie išsamiai nurodyti toliau pateiktoje dalyje „Poveikis mažoms ir vidutinėms įmonėms“) komitetas gali vertinti kaip įtikinančius. Priešingu atveju komitetas būtų susirūpinęs, kad nauji pagrindai lems didėjančią konsolidaciją Europos bankininkystės sektoriuje ir mažesnį pasirinkimą vartotojams. Šiuo atžvilgiu komitetas taip pat buvo patikintas ir nurodo, kad 2004 m. balandžio mėn. atlikta PWC poveikio tyrimo (3) išvada buvo, jog abejojama, ar direktyvos nuoseklus įgyvendinimas visoje ES turės reikšmingą poveikį ūkio konkurencingumui. |
| --- | --- |

3.1.2

Komisijos tekste taip pat įtrauktos priemonės, kurių Bazelio komitetas ėmėsi, siekdamas sumažinti skolinimo mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) reglamentavimo naštą. Šiuos pokyčius (jie išsamiai nurodyti toliau pateiktoje dalyje „Poveikis mažoms ir vidutinėms įmonėms“) komitetas gali vertinti kaip įtikinančius. Priešingu atveju komitetas būtų susirūpinęs, kad nauji pagrindai lems didėjančią konsolidaciją Europos bankininkystės sektoriuje ir mažesnį pasirinkimą vartotojams. Šiuo atžvilgiu komitetas taip pat buvo patikintas ir nurodo, kad 2004 m. balandžio mėn. atlikta PWC poveikio tyrimo (3) išvada buvo, jog abejojama, ar direktyvos nuoseklus įgyvendinimas visoje ES turės reikšmingą poveikį ūkio konkurencingumui.

3.2   Poveikis vartotojams

Naujose taisyklėse apibrėžtas finansinis stabilumas ir didesnis jautrumas rizikai bus naudingas vartotojams dėl padidėjusio pasitikėjimo finansine sistema ir pastebimai sumažėjusios sisteminės rizikos. Remiantis PWC poveikio tyrimu, perėjimas prie rizikai jautresnio režimo sumažins bendrą bankų kapitalą, o tai savo ruožtu pagreitins nedidelį BVP pagerėjimą ES. Geresnis kapitalo tikslingumas ekonomikoje prisidės prie ES platesnių ekonominių ir socialinių siekinių įgyvendinimo.

3.3   Poveikis mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)

| 3.3.1 | Komitetas sveikina pokyčius, padarytus pagrinduose ir skirtus spręsti skolinimo MVĮ klausimus, o taip pat, kad Komisija įtraukė šiuos pokyčius į ES pagrindus. Ypatingai komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad:






  — | sumažėjo kapitalo mokesčiai paskoloms mažoms įmonėms dėl mažmeninės kreivės išlyginimo; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Komitetas sveikina pokyčius, padarytus pagrinduose ir skirtus spręsti skolinimo MVĮ klausimus, o taip pat, kad Komisija įtraukė šiuos pokyčius į ES pagrindus. Ypatingai komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad:

—

sumažėjo kapitalo mokesčiai paskoloms mažoms įmonėms dėl mažmeninės kreivės išlyginimo;

| — | kai kurie bankai laiko kontaktus su MVĮ mažmeniniais kontaktais ir dabar gali administruoti šiuos kontaktus kartu su bendru mažmeniniu portfeliu; |
| --- | --- |

—

kai kurie bankai laiko kontaktus su MVĮ mažmeniniais kontaktais ir dabar gali administruoti šiuos kontaktus kartu su bendru mažmeniniu portfeliu;

| — | Bazelio komitetas panaikino reikalavimus dėl paskolų mažoms įmonėms detalizavimo lygio, leisdamas bankams naudotis palankesniu traktavimu; ir |
| --- | --- |

—

Bazelio komitetas panaikino reikalavimus dėl paskolų mažoms įmonėms detalizavimo lygio, leisdamas bankams naudotis palankesniu traktavimu; ir

| — | naujuose pagrinduose platesniu mastu pripažįstamas užstatas ir garantijos. |
| --- | --- |

—

naujuose pagrinduose platesniu mastu pripažįstamas užstatas ir garantijos.

| 3.3.2 | Šiuo atžvilgiu komitetas sveikina trečio kiekybinio poveikio tyrimo (QIS3) rezultatus. QIS3 rezultatai parodė, kad bankų kapitalo mokesčiai paskoloms MVĮ, įtrauktoms į bendrą portfelį, daugiausiai išliks stabilūs bankuose, taikančiuose standartizuotą kredito rizikos metodą ir sumažės vidutiniškai nuo 3 % iki 11 % bankuose, kurie taiko vidaus reitingais pagrįstus metodus (IRB). Kapitalo mokestis dėl kontaktų su MVĮ, kurias galima laikyti mažmeninėmis įmonėmis, sumažės vidutiniškai nuo 12 iki 13 % pagal standartizuotą metodą (STM) ir iki 31 % pagal pažangų vidaus reitingais pagristą metodą (PVRPM). |
| --- | --- |

3.3.2

Šiuo atžvilgiu komitetas sveikina trečio kiekybinio poveikio tyrimo (QIS3) rezultatus. QIS3 rezultatai parodė, kad bankų kapitalo mokesčiai paskoloms MVĮ, įtrauktoms į bendrą portfelį, daugiausiai išliks stabilūs bankuose, taikančiuose standartizuotą kredito rizikos metodą ir sumažės vidutiniškai nuo 3 % iki 11 % bankuose, kurie taiko vidaus reitingais pagrįstus metodus (IRB). Kapitalo mokestis dėl kontaktų su MVĮ, kurias galima laikyti mažmeninėmis įmonėmis, sumažės vidutiniškai nuo 12 iki 13 % pagal standartizuotą metodą (STM) ir iki 31 % pagal pažangų vidaus reitingais pagristą metodą (PVRPM).

3.4   Nacionalinių nuožiūrų panaikinimas Europos Sąjungoje

Proporcingų priežiūros taisyklių nuoseklus taikymas valstybėse narėse užtikrins ne tik tinkamą ir riziką ribojančią priežiūrą, bet ir bendros rinkos siekinius. Nacionalinių nuožiūrų skaičius ir apimtis siūlomoje kapitalo reikalavimų direktyvoje keltų pavojų nuosekliam taikymui. Komitetas yra įsitikinęs, kad nacionalinės nuožiūros apskritai turėtų būti panaikintos per nustatytą laikotarpį ir sveikina Europos bankininkystės prižiūrėtojų komiteto šiuo atžvilgiu atliekamą darbą. Esama nemažai nacionalinių nuožiūrų, kurios galėtų stipriai iškreipti bendrą rinką tarpvalstybinės bankininkystės grupių atžvilgiu, o tai lemtų finansų sistemos nestabilumą. Todėl sumažėtų bendrų pagrindų nauda indėlininkams ir paskolų gavėjams ES dėl didėjančių kredito kainų ir mažėjančio finansinių produktų pasirinkimo.

3.4.1   Kapitalo reikalavimų taikymo lygis

| 3.4.1.1 | Direktyvos 68 str. reikalauja, kad kredito įstaigos laikytųsi nuosavų fondų reikalavimų, toje grupėje taikomų individualiu lygiu. Direktyvos 69 str. 1 dalis ir toliau suteikia valstybėms narėms teisę savo nuožiūra netaikyti šio reikalavimo ir konsoliduotu pagrindu taikyti taisykles kredito įstaigai ir jos dukterinėms įmonėms toje pačioje valstybėje narėje, su sąlyga, kad grupė atitinka griežtesnes sąlygas. Šis netaikymas savo nuožiūra galėtų lemti neteisingą konkurenciją tarp valstybių narių tarptautiniu mastu aktyvių bankų grupių atžvilgiu. Komitetas nemano, kad tai suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Direktyvos 68 str. reikalauja, kad kredito įstaigos laikytųsi nuosavų fondų reikalavimų, toje grupėje taikomų individualiu lygiu. Direktyvos 69 str. 1 dalis ir toliau suteikia valstybėms narėms teisę savo nuožiūra netaikyti šio reikalavimo ir konsoliduotu pagrindu taikyti taisykles kredito įstaigai ir jos dukterinėms įmonėms toje pačioje valstybėje narėje, su sąlyga, kad grupė atitinka griežtesnes sąlygas. Šis netaikymas savo nuožiūra galėtų lemti neteisingą konkurenciją tarp valstybių narių tarptautiniu mastu aktyvių bankų grupių atžvilgiu. Komitetas nemano, kad tai suderinama su bendrąja rinka.

| 3.4.1.2 | Be to, jeigu valstybė narė nusprendė taikyti reikalavimus individualių kredito įstaigų lygiu, gali kilti pavojus prižiūrėtojo gebėjimui suprasti bankų grupės rizikos modelį. Konsoliduotos priežiūros ribojimas iki dukterinių įmonių toje pačioje valstybėje narėje, kaip pagrindinės įstaigos turėtų tą patį poveikį. Todėl priežiūra turėtų būti taikoma konsoliduotu lygiu kaip taisyklė ES, su sąlyga, kad kredito įstaigos atitiks sąlygas užtikrinti, kad nuosavi fondai būtų adekvačiai paskirstyti tarp pagrindinės įmonės ir jos dukterinių įmonių. |
| --- | --- |

3.4.1.2

Be to, jeigu valstybė narė nusprendė taikyti reikalavimus individualių kredito įstaigų lygiu, gali kilti pavojus prižiūrėtojo gebėjimui suprasti bankų grupės rizikos modelį. Konsoliduotos priežiūros ribojimas iki dukterinių įmonių toje pačioje valstybėje narėje, kaip pagrindinės įstaigos turėtų tą patį poveikį. Todėl priežiūra turėtų būti taikoma konsoliduotu lygiu kaip taisyklė ES, su sąlyga, kad kredito įstaigos atitiks sąlygas užtikrinti, kad nuosavi fondai būtų adekvačiai paskirstyti tarp pagrindinės įmonės ir jos dukterinių įmonių.

3.4.2   Grupės vidaus rizika

| 3.4.2.1 | Valstybės narės gali savo nuožiūra nustatyti grupės vidaus rizikos įvertinimą. Ši galimybė leidžia valstybėms narėms taikyti 0 % rizikos įvertinimą rizikai, atsirandančiai tarp kredito įstaigos ir jos pagrindinės įmonės, tarp kredito įstaigos ir jos dukterinės įmonės, o taip pat tarp kredito įstaigos ir jos dukterinės įmonės ar jos pagrindinės įmonės dukterinės įmonės. Siekdama atitikti reikalavimus gauti 0 % rizikos įvertinimą, sandorio šalis turi būti įsteigta toje pačioje valstybėje narėje kaip kredito įstaiga. Komitetas mano, kad 0 % rizikos įvertinimas teisingai nurodo riziką, susijusią su grupės vidaus rizika. Savo nuožiūros metodas galėtų lemti, kad kredito įstaigos kai kuriose valstybėse narėse privalės laikyti kapitalą, kad būtų atsverta grupės vidaus rizika, nors tam nebus jokio protingo paaiškinimo. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Valstybės narės gali savo nuožiūra nustatyti grupės vidaus rizikos įvertinimą. Ši galimybė leidžia valstybėms narėms taikyti 0 % rizikos įvertinimą rizikai, atsirandančiai tarp kredito įstaigos ir jos pagrindinės įmonės, tarp kredito įstaigos ir jos dukterinės įmonės, o taip pat tarp kredito įstaigos ir jos dukterinės įmonės ar jos pagrindinės įmonės dukterinės įmonės. Siekdama atitikti reikalavimus gauti 0 % rizikos įvertinimą, sandorio šalis turi būti įsteigta toje pačioje valstybėje narėje kaip kredito įstaiga. Komitetas mano, kad 0 % rizikos įvertinimas teisingai nurodo riziką, susijusią su grupės vidaus rizika. Savo nuožiūros metodas galėtų lemti, kad kredito įstaigos kai kuriose valstybėse narėse privalės laikyti kapitalą, kad būtų atsverta grupės vidaus rizika, nors tam nebus jokio protingo paaiškinimo.

| 3.4.2.2 | Su bendra rinka nesiderina 0 % rizikos įvertinimo taikymas tik sandorio šalims toje pačioje valstybėje narėje. Grupės vidaus rizika, iškylanti sandorio šalims kitoje valstybėje narėje atitinka tą patį rizikos modelį, kaip ir rizika sandorio šalims toje pačioje valstybėje narėje. Kaip taisyklė, 0 % rizikos įvertinimas turėtų būti taikomas grupės vidaus rizikai, iškylančiai sandorio šalims visoje ES. |
| --- | --- |

3.4.2.2

Su bendra rinka nesiderina 0 % rizikos įvertinimo taikymas tik sandorio šalims toje pačioje valstybėje narėje. Grupės vidaus rizika, iškylanti sandorio šalims kitoje valstybėje narėje atitinka tą patį rizikos modelį, kaip ir rizika sandorio šalims toje pačioje valstybėje narėje. Kaip taisyklė, 0 % rizikos įvertinimas turėtų būti taikomas grupės vidaus rizikai, iškylančiai sandorio šalims visoje ES.

3.4.3   Pažangus veikimo rizikos apskaičiavimo metodas (AMA)

| 3.4.3.1 | Bazelio bankų priežiūros komitetas apibūdina veikimo riziką kaip „riziką dėl tiesioginių ir netiesioginių nuostolių, atsiradusių dėl neadekvačių ar nepavykusių vidaus procesų, žmonių ir sistemų ar išorės įvykių“. Veikimo rizikos mokestis naujuose Bazelio pagrinduose yra įvedėdamas pirmą kartą ir todėl finansų įstaigos privalo parengti visiškai naujas veikimo rizikos išmatavimo sistemas. Kaip detalizuota anksčiau, yra veikimo rizikos išmatavimui skirta galimybių meniu. Pažangus apskaičiavimo metodas (AMA) reikalauja, kad bankai parengtų vidaus išmatavimo modelius, kuriuos dar privalo patvirtinti kompetentingos valdžios institucijos. Europos finansų įstaigos daug investavo į šių sistemų sukūrimą visos grupės pagrindu, derinant veikimo rizikos išmatavimą su verslo, kuriame veikiama, elgsena. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Bazelio bankų priežiūros komitetas apibūdina veikimo riziką kaip „riziką dėl tiesioginių ir netiesioginių nuostolių, atsiradusių dėl neadekvačių ar nepavykusių vidaus procesų, žmonių ir sistemų ar išorės įvykių“. Veikimo rizikos mokestis naujuose Bazelio pagrinduose yra įvedėdamas pirmą kartą ir todėl finansų įstaigos privalo parengti visiškai naujas veikimo rizikos išmatavimo sistemas. Kaip detalizuota anksčiau, yra veikimo rizikos išmatavimui skirta galimybių meniu. Pažangus apskaičiavimo metodas (AMA) reikalauja, kad bankai parengtų vidaus išmatavimo modelius, kuriuos dar privalo patvirtinti kompetentingos valdžios institucijos. Europos finansų įstaigos daug investavo į šių sistemų sukūrimą visos grupės pagrindu, derinant veikimo rizikos išmatavimą su verslo, kuriame veikiama, elgsena.

| 3.4.3.2 | Direktyvos 105 straipsnio 4 dalis suteikia valstybėms narėms teisę savo nuožiūra leisti kredito įstaigoms atitikti veikimo rizikos pažangaus apskaičiavimo metodo kvalifikacinius kriterijus pačiu aukščiausiu lygiu ES grupėje. AMA taikymas konsoliduotos grupės lygiu visoje ES atitinka Europos bankininkystės įdiegtą veikimo rizikos valdymo verslo metodą. Jei bankai negalėtų atitikti reikalavimų ES grupės lygiu, būtų neįmanoma tiksliai apibrėžti grupės veikimo rizikos modelį. Reikalavimus turėtų atitikti pagrindinė įstaiga ir jos dukterinės įmonės, jei grupė gali parodyti, kad veikimo rizikos kapitalas visoje grupėje yra pasiskirstęs adekvačiai. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Direktyvos 105 straipsnio 4 dalis suteikia valstybėms narėms teisę savo nuožiūra leisti kredito įstaigoms atitikti veikimo rizikos pažangaus apskaičiavimo metodo kvalifikacinius kriterijus pačiu aukščiausiu lygiu ES grupėje. AMA taikymas konsoliduotos grupės lygiu visoje ES atitinka Europos bankininkystės įdiegtą veikimo rizikos valdymo verslo metodą. Jei bankai negalėtų atitikti reikalavimų ES grupės lygiu, būtų neįmanoma tiksliai apibrėžti grupės veikimo rizikos modelį. Reikalavimus turėtų atitikti pagrindinė įstaiga ir jos dukterinės įmonės, jei grupė gali parodyti, kad veikimo rizikos kapitalas visoje grupėje yra pasiskirstęs adekvačiai.

3.4.4   Kontaktai su įstaigomis pagal standartizuotą kredito rizikos metodą

Atsižvelgiant į naujus Bazelio pagrindus, valstybės narės turi teisę savo nuožiūra taikyti vieną iš dviejų metodų, skirtų įvertinti riziką kontaktų su įstaigomis atžvilgiu (VI priedo 26-27 ir 28-31 punktai). Kredito įstaigai taikomas metodas bus nustatytas pagal jos valstybę, o ne veiklos riziką ribojančias priežastis. Tarpvalstybinę veiklą vykdančios kredito įstaigos gali būti iš esmės skirtingai traktuojamos, nei toje pačioje rinkoje veikiantys jų konkurentai. Tai nedera su bendros rinkos siekiniais. Todėl ES turėtų būti taikomas bendras metodas.

3.4.5   Termino suėjimo tikslinimas

Atsižvelgiant į naujus Bazelio pagrindus, valstybės narės turi teisę savo nuožiūra taikyti galiojančią termino suėjimo formulę (VII priedo 2 dalies 12 punktas) kredito įstaigoms, naudojančioms pažangų vidaus reitingais pagristą metodą, o taip įstaigoms, taikančioms pamatinį metodą. Galiojanti termino suėjimo formulė leidžia tiksliau išmatuoti kapitalo mokestį už trumpalaikius produktus pagal jų tikrą rizikos modelį. Tarpvalstybinę veiklą vykdančios kredito įstaigos gali būti iš esmės skirtingai traktuojamos, nei toje pačioje rinkoje veikiantys jų konkurentai. Komitetas mano, kad tai nedera su bendrosios rinkos siekiniais. Teisė į nacionalinę nuožiūrą turėtų būti panaikinta siekiant užtikrinti, kad visos kredito įstaigos, taikančios pamatinį IRB metodą, būtų traktuojamos vienodai.

3.5   Priežiūros bendradarbiavimas, antras ramstis ir trečias ramstis

| 3.5.1 | Komitetas sutinka su Europos Komisija, kad ES tarpvalstybinio verslo augimas ir tarpvalstybinių grupių rizikos valdymo centralizavimas tik sustiprina geresnio koordinavimo ir bendradarbiavimo tarp nacionalinių priežiūros institucijų ES poreikį. Apibrėžiant konsoliduojančio prižiūrėtojo nustatytą vaidmenį, pasiūlyme dėl direktyvos atsižvelgiama į nacionalinių kompetentingų valdžios institucijų vaidmenį, tuo pačiu metu užtikrinama įstaigoms bendrą kreipimosi vietą (pvz., dėl vidaus reitingais pagrįsto kredito rizikos metodo ir pažangaus veikimo rizikos metodo). |
| --- | --- |

3.5.1

Komitetas sutinka su Europos Komisija, kad ES tarpvalstybinio verslo augimas ir tarpvalstybinių grupių rizikos valdymo centralizavimas tik sustiprina geresnio koordinavimo ir bendradarbiavimo tarp nacionalinių priežiūros institucijų ES poreikį. Apibrėžiant konsoliduojančio prižiūrėtojo nustatytą vaidmenį, pasiūlyme dėl direktyvos atsižvelgiama į nacionalinių kompetentingų valdžios institucijų vaidmenį, tuo pačiu metu užtikrinama įstaigoms bendrą kreipimosi vietą (pvz., dėl vidaus reitingais pagrįsto kredito rizikos metodo ir pažangaus veikimo rizikos metodo).

| 3.5.2 | Komitetas mano, kad konsoliduojančio prižiūrėtojo modelis turėtų būti išplėstas ne tik antro ramsčio — priežiūros apžvalgos proceso, bet ir trečio ramsčio — atskleidimo reikalavimų — atžvilgiu. Abu ramsčiai ES turėtų būti taikomi aukščiausiu konsoliduotu lygiu kiekvienoje grupėje. Jei antras ir trečias ramstis bus taikomas individualiu lygiu, jie nenurodys grupės, kaip visumos, rizikos modelio. Antro ramsčio — priežiūros apžvalgos proceso — atveju, tai lemtų, kad grupės dukterinės įmonės ES būtų nenuosekliai traktuojamos priežiūros atžvilgiu, be to, iškiltų pavojus, kad nepagerės supratimas apie grupės rizikos modelį. Tai neatitiktų indėlininkų ir paskolų gavėjų interesų. Jei trečias ramstis nebus taikomas grupės lygiu, investuotojai neturės naudos šiame kontekste atskleidžiant grupės, kaip visumos, finansinę padėtį. |
| --- | --- |

3.5.2

Komitetas mano, kad konsoliduojančio prižiūrėtojo modelis turėtų būti išplėstas ne tik antro ramsčio — priežiūros apžvalgos proceso, bet ir trečio ramsčio — atskleidimo reikalavimų — atžvilgiu. Abu ramsčiai ES turėtų būti taikomi aukščiausiu konsoliduotu lygiu kiekvienoje grupėje. Jei antras ir trečias ramstis bus taikomas individualiu lygiu, jie nenurodys grupės, kaip visumos, rizikos modelio. Antro ramsčio — priežiūros apžvalgos proceso — atveju, tai lemtų, kad grupės dukterinės įmonės ES būtų nenuosekliai traktuojamos priežiūros atžvilgiu, be to, iškiltų pavojus, kad nepagerės supratimas apie grupės rizikos modelį. Tai neatitiktų indėlininkų ir paskolų gavėjų interesų. Jei trečias ramstis nebus taikomas grupės lygiu, investuotojai neturės naudos šiame kontekste atskleidžiant grupės, kaip visumos, finansinę padėtį.

3.6   Investicinių įmonių traktavimas

Komitetas sveikina investicinių įmonių įtraukimą į Europos Sąjungos sistemą. Tai svarbu Europos Sąjungos finansinės sistemos stabilumui, kuri vis dažniau priklauso nuo finansų rinkų darbo bei našumo. Komitetas mano, kad tais atvejais, kai kredito įstaigos ir investicinės įmonės susiduria su ta pačia rizika, joms turėtų būti taikomos tos pačios taisyklės, kiek tai yra įmanoma.

3.7   Priežiūros atskleidimas

Komitetas visiškai remia pasiūlyme dėl direktyvos numatytą priežiūros atskleidimo režimo įvedimą. Priežiūros atskleidimas paskatins bendros rinkos konvergenciją ir suteiks informacijos debatams apie būtinus pokyčius ES kapitalo reikalavimų pagrinduose. Jis taip pat padės nustatyti esminius nukrypimus direktyvos įgyvendinime. Teisingos konkurencijos užtikrinimas visoje ES atitinka ne tik bankų, bet ir vartotojų interesus.

3.8   Prekybos knygos apžvalga

Bazelio komitetas įsipareigoja kartu su Tarptautine vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO), tarptautine organizacija, kuri bendradarbiauja finansų rinkos reglamentavimo klausimais, apžvelgti priešingos šalies rizikos ir prekybos knygos klausimus (4). Komitetas apskritai sveikina Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad prekybos knygos apžvalgos rezultatai būtų nurodyti direktyvoje iki jos įgyvendinimo. Komitetas sutinka, kad veikla, skirta nustatyti dvigubų įsipareigojimų nevykdymo atvejus ir sandorio šalies riziką, turėtų būti užbaigta kaip galima greičiau ir apibrėžta direktyvoje taikant Komisijos turimus įstatymų leidybos įrankius. Tačiau klausimas dėl ribos tarp prekybos knygos ir bankininkystės knygos yra pernelyg techninio pobūdžio ir todėl neturėtų būti sprendžiamas per daug skubiai. Nepakankama veikla šiuo ypač svarbiu klausimu ateityje galėtų turėtų neigiamų pasekmių Europos investuotojams. Todėl komitetas sveikintų nuodugnesnę šio klausimo apžvalgą ir vėlesnį jo įtraukimą į ES teisės aktus.

3.9   Įgyvendinimo datos

Komitetas mano, kad direktyva turėtų būti įgyvendinta 2007 m. sausio 1 d., o ne 2006 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į standartinį požiūrį, ir 2008 m. sausio 1 d., o ne 2007 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į pažangius požiūrius. Dėl reikalavimo įgyvendinti direktyvą gruodžio 31 d. atsirastų sunkesni atskaitomybės reikalavimai.

3.10   Cikliškumas

Rimtai nerimaujama, kad nauji pagrindai gali turėti prociklinį poveikį. Tai lemtų, kad ekonominio nuosmukio laiku bankai ribotų savo skolinimo galimybes dėl didesnio kapitalo, būtino padidėjusios rizikos aplinkoje. Nors apribojimai kredito galimybėms sunkiais laikotarpiais neišvengiami, šių apribojimų padidėjimas galėtų tik sustiprinti nuosmukio tendencijas ekonomikoje. Komitetas tvirtai pritaria pagal kapitalo reikalavimų direktyvą nustatytam reikalavimui dėl testavimo sunkiomis sąlygomis viso ekonominio ciklo metu. Ketinimas nuolat apžvelgti pagrindų prociklinį poveikį kas dveji metai rengiamų Europos Komisijos ataskaitų Europos Parlamentui ir Tarybai pagalba yra būtiniausias veiksmas, kurio reikia imtis dėl procikliškumo.

3.11   Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) poveikis reglamentuojamam kapitalui

| 3.11.1 | TFAS sąskaitos suteikia aukštos kokybės duomenis, kurie apskritai patikimi. Todėl jie turėtų būti naudojami kaip atskaitos taškas apibrėžiant reglamentuojamą kapitalą. TFAS kaip pagrindo kapitalo pakankamumo traktavimui naudojimas taip pat prisideda prie teisingos konkurencijos užtikrinimo tarp įstaigų ir didina palyginamumą. Be to, aukštas nuoseklumo tarp TFAS ir kapitalo pakankamumo taisyklių lygis greičiausiai leis išvengti sumaišties tarp rinkos dalyvių ir padarys vidaus procedūras lengvesnėmis ir efektyvesnėmis. |
| --- | --- |

3.11.1

TFAS sąskaitos suteikia aukštos kokybės duomenis, kurie apskritai patikimi. Todėl jie turėtų būti naudojami kaip atskaitos taškas apibrėžiant reglamentuojamą kapitalą. TFAS kaip pagrindo kapitalo pakankamumo traktavimui naudojimas taip pat prisideda prie teisingos konkurencijos užtikrinimo tarp įstaigų ir didina palyginamumą. Be to, aukštas nuoseklumo tarp TFAS ir kapitalo pakankamumo taisyklių lygis greičiausiai leis išvengti sumaišties tarp rinkos dalyvių ir padarys vidaus procedūras lengvesnėmis ir efektyvesnėmis.

| 3.11.2 | Komitetas mano, kad abiejų taisyklių konvergencija idealiu atveju leistų bankams turėti tik vieną duomenų rinkinį ir pagrindą visiems finansiniams ir reglamentuojamiems atsiskaitymo reikalavimams įvykdyti. Tačiau reglamentuotojų požiūris įvairiomis aplinkybėmis gali būti skirtingas, ypač tais atvejais, kai apskaitos standartai adekvačiai neatspindi rizikingų kontaktų. Todėl reglamentuotojams reikės atlikti kai kuriuos apskaitos rezultatų patikslinimus. Jei vienam ar keliems naujų kapitalo pakankamumo pagrindų siekiniams kils pavojus dėl apskaitos standartų nustatytojų traktavimo, bus reikalingi riziką ribojantys filtrai, kad būtų įvertintas reglamentuojamas kapitalas. Dėl veikimo priežasčių šie patikslinimai, vadinamieji reglamentuojami priimti apskaitos principai, turėtų būti taikomi tik svarbiems dalykams. |
| --- | --- |

3.11.2

Komitetas mano, kad abiejų taisyklių konvergencija idealiu atveju leistų bankams turėti tik vieną duomenų rinkinį ir pagrindą visiems finansiniams ir reglamentuojamiems atsiskaitymo reikalavimams įvykdyti. Tačiau reglamentuotojų požiūris įvairiomis aplinkybėmis gali būti skirtingas, ypač tais atvejais, kai apskaitos standartai adekvačiai neatspindi rizikingų kontaktų. Todėl reglamentuotojams reikės atlikti kai kuriuos apskaitos rezultatų patikslinimus. Jei vienam ar keliems naujų kapitalo pakankamumo pagrindų siekiniams kils pavojus dėl apskaitos standartų nustatytojų traktavimo, bus reikalingi riziką ribojantys filtrai, kad būtų įvertintas reglamentuojamas kapitalas. Dėl veikimo priežasčių šie patikslinimai, vadinamieji reglamentuojami priimti apskaitos principai, turėtų būti taikomi tik svarbiems dalykams.

| 3.11.3 | Šiame kontekste komitetas sveikina, kad Komisija įtraukė tokį filtrą į pasiūlymo dėl direktyvos 64 str. 4 dalį, atsižvelgiant į Bazelio komiteto pasiūlymą. Komitetas taip pat sveikina Europos bankininkystės prižiūrėtojų komiteto atliekamą darbą kuriant riziką ribojančius filtrus. |
| --- | --- |

3.11.3

Šiame kontekste komitetas sveikina, kad Komisija įtraukė tokį filtrą į pasiūlymo dėl direktyvos 64 str. 4 dalį, atsižvelgiant į Bazelio komiteto pasiūlymą. Komitetas taip pat sveikina Europos bankininkystės prižiūrėtojų komiteto atliekamą darbą kuriant riziką ribojančius filtrus.

4.   Išvados

| 4.1 | Ministrų Taryba ir Europos Parlamentas šiuo metu pirmą kartą skaito pasiūlymą dėl direktyvos. Komitetas mano, kad pagrindinis dėmesys dabar turėtų būti sutelktas į susitarimą dėl lanksčios direktyvos, kuri atitiktų Bazelio pagrindus ir skatintų vienodos linkmės taikymą visoje ES. |
| --- | --- |

4.1

Ministrų Taryba ir Europos Parlamentas šiuo metu pirmą kartą skaito pasiūlymą dėl direktyvos. Komitetas mano, kad pagrindinis dėmesys dabar turėtų būti sutelktas į susitarimą dėl lanksčios direktyvos, kuri atitiktų Bazelio pagrindus ir skatintų vienodos linkmės taikymą visoje ES.

| 4.2 | Svarbu, kad dėl direktyvos būtų susitarta pakankamai greitai, siekiant užtikrinti, jog šis sektorius naudingai investuos nuo 20 milijardų iki ne daugiau kaip 30 milijardų eurų į pažangias rizikos valdymo sistemas. Pavėluotas įgyvendinimas lemtų Europos bankininkystės sektoriaus nepalankią padėtį pasaulinėje rinkoje. Tai neatitiktų Europos indėlininkų ir paskolų gavėjų interesų. Tačiau teisės akto kokybei privaloma teikti pirmenybę ir bendri įstatymų leidėjai privalo atsižvelgti į visų suinteresuotų šalių požiūrius. |
| --- | --- |

4.2

Svarbu, kad dėl direktyvos būtų susitarta pakankamai greitai, siekiant užtikrinti, jog šis sektorius naudingai investuos nuo 20 milijardų iki ne daugiau kaip 30 milijardų eurų į pažangias rizikos valdymo sistemas. Pavėluotas įgyvendinimas lemtų Europos bankininkystės sektoriaus nepalankią padėtį pasaulinėje rinkoje. Tai neatitiktų Europos indėlininkų ir paskolų gavėjų interesų. Tačiau teisės akto kokybei privaloma teikti pirmenybę ir bendri įstatymų leidėjai privalo atsižvelgti į visų suinteresuotų šalių požiūrius.

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm

1

(2)  http://www.bis.org/publ/bcbs107.pdf

2

(3)  PriceWaterhouseCoopers (PWC) buvo pavesta atlikti tyrimą dėl Europos Komisijos siūlomos direktyvos finansinių ir makroekonominių pasekmių.

3

(4)  Finansinės įstaigos turi dvi pagrindines savo aktyvų kategorijas – „bankininkystės knygą“ ir „prekybos knygą“. Daugelis ilgalaikių ir vidutinės trukmės operacijų yra atliekamos per bankininkystės knygą (paskolos, indėliai ir pan.), tuo tarpu prekybos knyga yra įstaigai priklausantis portfelis trumpalaikiams finansiniams instrumentams, kuriuos įstaiga turi kaip brokeris. Investiciniai bankai beveik visus finansinius instrumentus įtraukia į prekybos knygą. Riba taro bankininkystės knygos ir prekybos knygos niekada oficialiai nebuvo nustatyta.

4

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/14

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą, iš dalies pakeičiantį Tarybos sprendimą 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.)

KOM (2004) 781 galutinis — 2004/0272 (COD)

(2005/C 234/03)

2005 m. sausio 11 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 95 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo parengti Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymą, iš dalies pakeičiantį Tarybos sprendimą 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. vasario 14 d. priėmė šią nuomonę. Pranešėjas p. Pezzini.

2005 m. kovo 9 d. 415-osios plenarinės sesijos metu, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę vienbalsiai.

1.   Įžanga

| 1.1 | Daug EESRK narių iš 2004 m. į ES įstojusių valstybių narių neturėjo galimybės atidžiai stebėti, kaip Bendrijos įmonių politika, ypač su VMĮ susijusi politika, buvo plėtojama pastaruosius dešimtmečius. Ši labai paprasta nuomonė yra svarbi dėl Komisijos pasiūlymų svarbos ir joje trumpai apžvelgti kai kurie politikos plėtojimo etapai. |
| --- | --- |

1.1

Daug EESRK narių iš 2004 m. į ES įstojusių valstybių narių neturėjo galimybės atidžiai stebėti, kaip Bendrijos įmonių politika, ypač su VMĮ susijusi politika, buvo plėtojama pastaruosius dešimtmečius. Ši labai paprasta nuomonė yra svarbi dėl Komisijos pasiūlymų svarbos ir joje trumpai apžvelgti kai kurie politikos plėtojimo etapai.

2.   Istorinė apžvalga

| 2.1 | Nuo devintojo dešimtmečio antrosios pusės Komisijoje įmonių politikos sritis iš esmės priklausė dviems generaliniams direktoratams — Pramonės generaliniam direktoratui ir XXIII generaliniam direktoratui, kuris pirmiausia buvo susijęs su šia sritimi, ypač su amatų sektoriumi ir MVĮ. Dešimtą dešimtmetį, XXIII generalinis direktoratas, palaikydamas glaudžius ryšius su valstybių narių prekybos asociacijomis, kasmet surengdavo daugybę posėdžių, kad nustatytų konkrečius mikro ir mažų įmonių poreikius. |
| --- | --- |

2.1

Nuo devintojo dešimtmečio antrosios pusės Komisijoje įmonių politikos sritis iš esmės priklausė dviems generaliniams direktoratams — Pramonės generaliniam direktoratui ir XXIII generaliniam direktoratui, kuris pirmiausia buvo susijęs su šia sritimi, ypač su amatų sektoriumi ir MVĮ. Dešimtą dešimtmetį, XXIII generalinis direktoratas, palaikydamas glaudžius ryšius su valstybių narių prekybos asociacijomis, kasmet surengdavo daugybę posėdžių, kad nustatytų konkrečius mikro ir mažų įmonių poreikius.

| 2.2 | 1994 m. Komisija, paskatinta DG XXIII, įsteigė EIF (Europos investicijų fondas), pavesdamas jam dvi pagrindines užduotis:






  1) | finansuoti tinklus, kurie buvo iš esmės svarbūs įmonių plėtrai; |
| --- | --- | --- |

2.2

1994 m. Komisija, paskatinta DG XXIII, įsteigė EIF (Europos investicijų fondas), pavesdamas jam dvi pagrindines užduotis:

1)

finansuoti tinklus, kurie buvo iš esmės svarbūs įmonių plėtrai;

| 2) | skatinti galimybę gauti kreditus, ypač, kai tai susiję su MVĮ, suteikiant garantijas už paskolas. |
| --- | --- |

2)

skatinti galimybę gauti kreditus, ypač, kai tai susiję su MVĮ, suteikiant garantijas už paskolas.

Šiuo metu EIF yra vienintelis, veikiantis antroje veiklos srityje.

| 2.3 | Klausimai, kurie buvo iškelti daugelyje posėdžių su pirmiau minėtais generaliniais direktoratais, buvo aptarti trijose Europos konferencijose, vykusiose Avinjone (1990 m.), Berlyne (1994 m.) ir Milane (1997 m.). Tūkstančiai verslininkų iš valstybių narių dalyvavo kiekviename iš šių renginių. |
| --- | --- |

2.3

Klausimai, kurie buvo iškelti daugelyje posėdžių su pirmiau minėtais generaliniais direktoratais, buvo aptarti trijose Europos konferencijose, vykusiose Avinjone (1990 m.), Berlyne (1994 m.) ir Milane (1997 m.). Tūkstančiai verslininkų iš valstybių narių dalyvavo kiekviename iš šių renginių.

| 2.4 | Dėl to, tuo laikotarpiu įmonių programas siūlė Įmonių generalinis direktoratas arba XXIII generalinis direktoratas; XXIII generalinio direktorato siūlomos programos pirmiausia būdavo susijusios su amatų sektoriumi ir mažomis bei vidutinėmis įmonėmis. |
| --- | --- |

2.4

Dėl to, tuo laikotarpiu įmonių programas siūlė Įmonių generalinis direktoratas arba XXIII generalinis direktoratas; XXIII generalinio direktorato siūlomos programos pirmiausia būdavo susijusios su amatų sektoriumi ir mažomis bei vidutinėmis įmonėmis.

| 2.5 | 1997 m. buvo priimta trečioji, MVĮ skirta daugiametė programa (1997 — 2000 m.); iš pradžių ji buvo aptarta su prekybos asociacijomis, o vėliau ją pradėjo XXIII generalinis direktoratas. |
| --- | --- |

2.5

1997 m. buvo priimta trečioji, MVĮ skirta daugiametė programa (1997 — 2000 m.); iš pradžių ji buvo aptarta su prekybos asociacijomis, o vėliau ją pradėjo XXIII generalinis direktoratas.

| 2.6 | 1997 m. lapkričio 20-21 d. Liuksemburgo Neeilinė Vadovų Taryba, kurios darbotvarkėje buvo įrašytas vienintelis klausimas — užimtumas, inicijavo tris praktines iniciatyvas padėti įmonėms išlikti konkurencingoms rinkose ir paragino Komisiją teikti pasiūlymus, kurie paspartintų verslo sektoriaus plėtrą ir skatintų darbo vietų kūrimą šioje srityje. Trys iniciatyvos — tai ETF, verslo pradžios programa, JEV (Bendra Europos įmonė) ir VMĮ garantijų schema. |
| --- | --- |

2.6

1997 m. lapkričio 20-21 d. Liuksemburgo Neeilinė Vadovų Taryba, kurios darbotvarkėje buvo įrašytas vienintelis klausimas — užimtumas, inicijavo tris praktines iniciatyvas padėti įmonėms išlikti konkurencingoms rinkose ir paragino Komisiją teikti pasiūlymus, kurie paspartintų verslo sektoriaus plėtrą ir skatintų darbo vietų kūrimą šioje srityje. Trys iniciatyvos — tai ETF, verslo pradžios programa, JEV (Bendra Europos įmonė) ir VMĮ garantijų schema.

| 2.7 | 1998 m., tiesiogiai dalyvaujant EIB ir EIF, Komisija inicijavo Augimo ir užimtumo iniciatyvą (1998-2000 m.), kuri buvo pagrįsta priemonėmis, dėl kurių sprendimas buvo priimtas Liuksemburge. |
| --- | --- |

2.7

1998 m., tiesiogiai dalyvaujant EIB ir EIF, Komisija inicijavo Augimo ir užimtumo iniciatyvą (1998-2000 m.), kuri buvo pagrįsta priemonėmis, dėl kurių sprendimas buvo priimtas Liuksemburge.

| 2.8 | 1999 m., atsižvelgiant į 1998 m. Kardifo Europos Vadovų Taryboje priimtus sprendimus, Taryba išleido pranešimą, raginantį darnaus vystymosi sąvoką įtraukti į įmonių politiką. |
| --- | --- |

2.8

1999 m., atsižvelgiant į 1998 m. Kardifo Europos Vadovų Taryboje priimtus sprendimus, Taryba išleido pranešimą, raginantį darnaus vystymosi sąvoką įtraukti į įmonių politiką.

| 2.9 | 2000 m., aptarimui dėl ketvirtosios daugiametės programos gerokai pažengus į priekį, buvo priimti du pagrindiniai MVĮ skirti dokumentai:






  1) | Europos mažų įmonių chartija, kurią priėmė Feiros Europos Vadovų Taryba; |
| --- | --- | --- |

2.9

2000 m., aptarimui dėl ketvirtosios daugiametės programos gerokai pažengus į priekį, buvo priimti du pagrindiniai MVĮ skirti dokumentai:

1)

Europos mažų įmonių chartija, kurią priėmė Feiros Europos Vadovų Taryba;

| 2) | Chartija dėl MVĮ politikos, kurią skatino ir priėmė EBPO pramonės ministrai. |
| --- | --- |

2)

Chartija dėl MVĮ politikos, kurią skatino ir priėmė EBPO pramonės ministrai.

| 2.10 | Be to, 2000 m. Lisabonos Europos Vadovų Taryba inicijavo pagarsėjusį Lisabonos procesą, pagrįstą žiniomis paremta visuomene ir ekonomika, kurio metu Komisija ir valstybės narės dirbs ilgą laiką. |
| --- | --- |

2.10

Be to, 2000 m. Lisabonos Europos Vadovų Taryba inicijavo pagarsėjusį Lisabonos procesą, pagrįstą žiniomis paremta visuomene ir ekonomika, kurio metu Komisija ir valstybės narės dirbs ilgą laiką.

| 2.11 | Ketvirtoji daugiametė įmonių ir verslininkystės programa (2001 — 2005 m.), priimta 2000 m., buvo parengta pagal ankstesnes programas ir rėmėsi dešimtajame dešimtmetyje vykusia kultūros plėtra. |
| --- | --- |

2.11

Ketvirtoji daugiametė įmonių ir verslininkystės programa (2001 — 2005 m.), priimta 2000 m., buvo parengta pagal ankstesnes programas ir rėmėsi dešimtajame dešimtmetyje vykusia kultūros plėtra.

3.   Įžanga

| 3.1 | Ketvirtoji daugiametė programa (DP), skirta įmonėms ir verslininkystei, ir pirmiausia mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (2001-2005 m.), buvo priimta 2000 m. gruodžio 20 d., ir turėjo būti įgyvendinama 2001 m. sausio 1 d. — 2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, kurios biudžetas siekė 450 milijonų eurų. |
| --- | --- |

3.1

Ketvirtoji daugiametė programa (DP), skirta įmonėms ir verslininkystei, ir pirmiausia mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) (2001-2005 m.), buvo priimta 2000 m. gruodžio 20 d., ir turėjo būti įgyvendinama 2001 m. sausio 1 d. — 2005 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, kurios biudžetas siekė 450 milijonų eurų.

| 3.2 | DP skirta bendrai verslo aplinkai Europoje gerinti. Ją koordinuoja Įmonių generalinis direktoratas, o jos veikla suskirstyta pagal tris ramsčius:






  — | verslo plėtros politikos sritys, kuriose Komisija ir valstybės narės atlieka tyrimus ir platina politikos rekomendacijas, skirtas bendrai verslo aplinkai pagerinti; |
| --- | --- | --- |

3.2

DP skirta bendrai verslo aplinkai Europoje gerinti. Ją koordinuoja Įmonių generalinis direktoratas, o jos veikla suskirstyta pagal tris ramsčius:

—

verslo plėtros politikos sritys, kuriose Komisija ir valstybės narės atlieka tyrimus ir platina politikos rekomendacijas, skirtas bendrai verslo aplinkai pagerinti;

| — | Euro infocentro (EIC) tinklas, kuris remia ir talkina vietos informaciniams centrams visoje Europoje, sudarydamas įmonėms galimybę gauti Bendrijos pagalbą, pasinaudoti paramos programomis ir tinklais; |
| --- | --- |

—

Euro infocentro (EIC) tinklas, kuris remia ir talkina vietos informaciniams centrams visoje Europoje, sudarydamas įmonėms galimybę gauti Bendrijos pagalbą, pasinaudoti paramos programomis ir tinklais;

| — | finansinės priemonės, skirtos įmonių, pirmiausia MVĮ, finansinei aplinkai gerinti. |
| --- | --- |

—

finansinės priemonės, skirtos įmonių, pirmiausia MVĮ, finansinei aplinkai gerinti.

| 3.3 | DP siekiama šių tikslų:






  — | didinti įmonių augimą ir konkurencingumą žiniomis paremtoje tarptautinėje ekonomikoje; |
| --- | --- | --- |

3.3

DP siekiama šių tikslų:

—

didinti įmonių augimą ir konkurencingumą žiniomis paremtoje tarptautinėje ekonomikoje;

| — | skatinti verslumą; |
| --- | --- |

—

skatinti verslumą;

| — | supaprastinti ir pagerinti įmonių administravimo ir reguliavimo sistemą; |
| --- | --- |

—

supaprastinti ir pagerinti įmonių administravimo ir reguliavimo sistemą;

| — | pagerinti įmonių, pirmiausia MVĮ, finansinę aplinką; |
| --- | --- |

—

pagerinti įmonių, pirmiausia MVĮ, finansinę aplinką;

| — | sudaryti įmonėms galimybes lengviau pasinaudoti Bendrijos paramos paslaugomis, programomis ir tinklais bei geriau koordinuoti šias priemones; |
| --- | --- |

—

sudaryti įmonėms galimybes lengviau pasinaudoti Bendrijos paramos paslaugomis, programomis ir tinklais bei geriau koordinuoti šias priemones;

| — | remti Europos mažų įmonių chartijos įgyvendinimą Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

—

remti Europos mažų įmonių chartijos įgyvendinimą Bendrijos lygiu.

| 3.4 | Įgyvendinama šiomis priemonėmis:






  — | apsikeitimu patirtimi ir geros praktikos nustatymu tarp valstybių narių; |
| --- | --- | --- |

3.4

Įgyvendinama šiomis priemonėmis:

—

apsikeitimu patirtimi ir geros praktikos nustatymu tarp valstybių narių;

| — | naudojant Europos infocentrų tinklą, kad būtų siūlomos paslaugos ir konsultacijos Europos klausimais Europos regionų įmonėms; |
| --- | --- |

—

naudojant Europos infocentrų tinklą, kad būtų siūlomos paslaugos ir konsultacijos Europos klausimais Europos regionų įmonėms;

| — | per Europos investicijų fondą (EIF) teikiant MVĮ skirtas Bendrijos finansines priemones. |
| --- | --- |

—

per Europos investicijų fondą (EIF) teikiant MVĮ skirtas Bendrijos finansines priemones.

| 3.5 | Rengdamasi naujai 2006-2010 m. programai, Komisija reguliariai vykdydavo vertinimus, kuriuos atlikdavo vidaus ir nepriklausomi ekspertai. Kad būtų atsižvelgta į kuo daugiau pasiūlymų, ji parengė dokumentą, kuriame išdėstė klausimus, kuriais turėtų būti paremta naujoji programa. |
| --- | --- |

3.5

Rengdamasi naujai 2006-2010 m. programai, Komisija reguliariai vykdydavo vertinimus, kuriuos atlikdavo vidaus ir nepriklausomi ekspertai. Kad būtų atsižvelgta į kuo daugiau pasiūlymų, ji parengė dokumentą, kuriame išdėstė klausimus, kuriais turėtų būti paremta naujoji programa.

4.   Komisijos pasiūlymo turinys

| 4.1 | Viename atskirame straipsnyje siūloma iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 2000/819/EB (1), pratęsiantį daugiametės programos įgyvendinimą iki 2006 m. gruodžio 31 d., taip padidinant finansinę orientacinę sumą 81,5 mln. eurų — nuo 450 mln. eurų iki 531,5 mln. eurų. |
| --- | --- |

4.1

Viename atskirame straipsnyje siūloma iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 2000/819/EB (1), pratęsiantį daugiametės programos įgyvendinimą iki 2006 m. gruodžio 31 d., taip padidinant finansinę orientacinę sumą 81,5 mln. eurų — nuo 450 mln. eurų iki 531,5 mln. eurų.

5.   Argumentai dėl Komisijos pasiūlymo

| 5.1 | Viešos konsultacijos ir nepriklausomų ekspertų pranešime išdėstyti pasiūlymai parodė, kad itin remiamos platesnio masto politikos analizės, plėtra ir koordinavimas, o taip pat konkrečios priemonės, padedančios įmonėms išlikti konkurencingomis ir naujoviškomis. |
| --- | --- |

5.1

Viešos konsultacijos ir nepriklausomų ekspertų pranešime išdėstyti pasiūlymai parodė, kad itin remiamos platesnio masto politikos analizės, plėtra ir koordinavimas, o taip pat konkrečios priemonės, padedančios įmonėms išlikti konkurencingomis ir naujoviškomis.

| 5.2 | Dabartinėje daugiametėje programoje (DP) nėra įrašyta aiškių nuostatų dėl Europos mažų įmonių chartijoje numatytų priemonių įtraukimo į jos metines darbo programas iki 2003 ir 2004 m., ir reikia dar daug nuveikti, kad Chartijoje išdėstytos rekomendacijos būtų įgyvendintos. |
| --- | --- |

5.2

Dabartinėje daugiametėje programoje (DP) nėra įrašyta aiškių nuostatų dėl Europos mažų įmonių chartijoje numatytų priemonių įtraukimo į jos metines darbo programas iki 2003 ir 2004 m., ir reikia dar daug nuveikti, kad Chartijoje išdėstytos rekomendacijos būtų įgyvendintos.

| 5.3 | Daugiametėje programoje įtrauktos įvairios veiklos rūšys įmonių politikai paremti, tačiau ji neskatina naujovių ir įmonių tarpusavio bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

5.3

Daugiametėje programoje įtrauktos įvairios veiklos rūšys įmonių politikai paremti, tačiau ji neskatina naujovių ir įmonių tarpusavio bendradarbiavimo.

| 5.4 | DP numatytos priemonės atitiko 15 Europos valstybių narių poreikius ir reikalavimus, bet nėra pakankamai lanksčios, kad atitiktų naujų valstybių narių įmonių poreikius. |
| --- | --- |

5.4

DP numatytos priemonės atitiko 15 Europos valstybių narių poreikius ir reikalavimus, bet nėra pakankamai lanksčios, kad atitiktų naujų valstybių narių įmonių poreikius.

6.   EESRK nuomonės

| 6.1 | EESRK visapusiškai pritaria pasiūlymui ir mano, kad Komisija, atsižvelgdama į visus Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ar kitų organizuotos pilietinės visuomenės suinteresuotų asmenų pasiūlymus, turėtų parengti pasiūlymą dėl pamatinės programos, kurioje būtų atsižvelgta į:






  — | pažangą, pasiektą pastaraisiais metais įgyvendinant žiniomis paremtą ekonomiką; |
| --- | --- | --- |

6.1

EESRK visapusiškai pritaria pasiūlymui ir mano, kad Komisija, atsižvelgdama į visus Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ar kitų organizuotos pilietinės visuomenės suinteresuotų asmenų pasiūlymus, turėtų parengti pasiūlymą dėl pamatinės programos, kurioje būtų atsižvelgta į:

—

pažangą, pasiektą pastaraisiais metais įgyvendinant žiniomis paremtą ekonomiką;

| — | tolesnius naujovių impulsus, būtinus, kad įmonės išliktų konkurencingos; |
| --- | --- |

—

tolesnius naujovių impulsus, būtinus, kad įmonės išliktų konkurencingos;

| — | naujos 2007-2013 m. finansinės perspektyvos nuostatas; |
| --- | --- |

—

naujos 2007-2013 m. finansinės perspektyvos nuostatas;

| — | tikruosius poreikius, kuriuos nurodė naujų ES valstybių narių įmonės (pirmiausia mikro, mažos ir vidutinės įmonės); |
| --- | --- |

—

tikruosius poreikius, kuriuos nurodė naujų ES valstybių narių įmonės (pirmiausia mikro, mažos ir vidutinės įmonės);

| — | naudingą ir būtiną sąveiką su naujų struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo prioritetais; |
| --- | --- |

—

naudingą ir būtiną sąveiką su naujų struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo prioritetais;

| — | lūkesčius, pirmiausia naujų valstybių narių, dėl EIC vaidmens. |
| --- | --- |

—

lūkesčius, pirmiausia naujų valstybių narių, dėl EIC vaidmens.

| 6.2 | Šiuo metu nuodugniai aptariamas Šeštosios mokslinių tyrimų ir naujovių pamatinės programos, kuri bus baigta įgyvendinti 2006 m., turinys. Dabartinėje DP daug dėmesio skiriama moksliniams tyrimams, o tai, be abejonės, labai svarbu didelėms įmonėms, tačiau mažai dėmesio skirta naujovių ar konkurencingumo klausimams, kurie yra itin svarbūs MVĮ. Ilgesnis svarstymo laikotarpis leistų geriau planuoti naują dinamišką sąveiką tarp būsimos mokslinių tyrimų ir naujovių pamatinės programos ir būsimos įmonių ir verslininkystės pamatinės programos. |
| --- | --- |

6.2

Šiuo metu nuodugniai aptariamas Šeštosios mokslinių tyrimų ir naujovių pamatinės programos, kuri bus baigta įgyvendinti 2006 m., turinys. Dabartinėje DP daug dėmesio skiriama moksliniams tyrimams, o tai, be abejonės, labai svarbu didelėms įmonėms, tačiau mažai dėmesio skirta naujovių ar konkurencingumo klausimams, kurie yra itin svarbūs MVĮ. Ilgesnis svarstymo laikotarpis leistų geriau planuoti naują dinamišką sąveiką tarp būsimos mokslinių tyrimų ir naujovių pamatinės programos ir būsimos įmonių ir verslininkystės pamatinės programos.

| 6.3 | Nemažai priemonių, numatytų dabartinėje DP, nedavė jokių lauktų rezultatų (2): taip galėjo atsitikti dėl to, kad nebuvo konkrečiai atsižvelgta į mikro, mažų ir vidutinių įmonių poreikius, nors rengiant tas priemones buvo atsižvelgta į Lisabonos iniciatyvas. |
| --- | --- |

6.3

Nemažai priemonių, numatytų dabartinėje DP, nedavė jokių lauktų rezultatų (2): taip galėjo atsitikti dėl to, kad nebuvo konkrečiai atsižvelgta į mikro, mažų ir vidutinių įmonių poreikius, nors rengiant tas priemones buvo atsižvelgta į Lisabonos iniciatyvas.

7.   Išvados ir pasiūlymai

| 7.1 | Skirtingai nei senos valstybės narės, 2004 m. į Europos Sąjungą įstojusios valstybės narės neturėjo laiko šio klausimo apsvarstyti nuodugniai arba svariai prisidėti rengiant įmonių ir verslininkystės politiką. |
| --- | --- |

7.1

Skirtingai nei senos valstybės narės, 2004 m. į Europos Sąjungą įstojusios valstybės narės neturėjo laiko šio klausimo apsvarstyti nuodugniai arba svariai prisidėti rengiant įmonių ir verslininkystės politiką.

| 7.2 | EESRK mano, kad būtų labai pravartu, jog Įmonių generalinis direktoratas einamaisiais metais ir dar vienerius metus, atsiradusius dėl programos pratęsimo (t.y. 2005-2006 m.), surengtų nemažai posėdžių naujose valstybėse narėse su visų valstybių narių MVĮ organizacijų atstovais, siekiant aptarti geriausią praktiką ir skirti dėmesį konkretiems sunkumams, su kuriais susiduria naujos valstybės narės. Tai leistų nustatyti daug klausimų, kuriuos reikėtų perkelti į naują pamatinę programą. |
| --- | --- |

7.2

EESRK mano, kad būtų labai pravartu, jog Įmonių generalinis direktoratas einamaisiais metais ir dar vienerius metus, atsiradusius dėl programos pratęsimo (t.y. 2005-2006 m.), surengtų nemažai posėdžių naujose valstybėse narėse su visų valstybių narių MVĮ organizacijų atstovais, siekiant aptarti geriausią praktiką ir skirti dėmesį konkretiems sunkumams, su kuriais susiduria naujos valstybės narės. Tai leistų nustatyti daug klausimų, kuriuos reikėtų perkelti į naują pamatinę programą.

| 7.3 | Pasinaudojant informacija, parengta šiuose parengiamuosiuose posėdžiuose, EESRK mano, kad ketvirtoji Europos konferencija, skirta mikro, mažoms ir vidutinėms įmonėms, galėtų įvykti 2006 m. vienoje iš neseniai į ES įstojusių šalių, kad platesniame kontekste būtų išnagrinėti aktualiausių klausimų, kuriuos naujos valstybės narės iškėlė įmonių politikos srityje, sprendimai. |
| --- | --- |

7.3

Pasinaudojant informacija, parengta šiuose parengiamuosiuose posėdžiuose, EESRK mano, kad ketvirtoji Europos konferencija, skirta mikro, mažoms ir vidutinėms įmonėms, galėtų įvykti 2006 m. vienoje iš neseniai į ES įstojusių šalių, kad platesniame kontekste būtų išnagrinėti aktualiausių klausimų, kuriuos naujos valstybės narės iškėlė įmonių politikos srityje, sprendimai.

| 7.4 | Komisija turėtų aptarti su EESRK išorės vertinimo, kurį ji pavedė atlikti kuo greičiau, rezultatus ir išanalizuoti šios DP rezultatus. Be to, daug EESRK narių yra atėję iš su įmonių veikla susijusios srities ir EESRK jau gali įprastu pragmatišku bei ryžtingu būdu prisidėti prie šios srities plėtojimo. |
| --- | --- |

7.4

Komisija turėtų aptarti su EESRK išorės vertinimo, kurį ji pavedė atlikti kuo greičiau, rezultatus ir išanalizuoti šios DP rezultatus. Be to, daug EESRK narių yra atėję iš su įmonių veikla susijusios srities ir EESRK jau gali įprastu pragmatišku bei ryžtingu būdu prisidėti prie šios srities plėtojimo.

| 7.5 | Po daugelį metų vykusių aptarimų ir ypač dėl svarbių viduje vykusių svarstymų, kurie vyksta, kol yra rengiamos nuomonės, EESRK priėjo išvados, kad, norint parengti kokybiškas, praktines plėtros politikos kryptis, būtina paspartinti svarstymus tarp asmenų ir su jais (darbdaviais ir darbuotojais), kuriems įmonių klausimai turi tiesioginį poveikį, ir pripažinti, kad mikro ir mažų įmonių problemos skiriasi nuo didelių įmonių problemų, arba, jeigu taip nėra, kad skiriasi jų ypatumai, nes ištekliai, priemonės ir paramos sistemos, kurios naudojamos toms problemoms spręsti, neprilygsta toms, kuriomis disponuoja didelės įmonės. Dėl to labai svarbu, kad į šiuos svarstymus būtų vis dažniau atsižvelgiama ieškant naujų išteklių ir plėtros priemonių. |
| --- | --- |

7.5

Po daugelį metų vykusių aptarimų ir ypač dėl svarbių viduje vykusių svarstymų, kurie vyksta, kol yra rengiamos nuomonės, EESRK priėjo išvados, kad, norint parengti kokybiškas, praktines plėtros politikos kryptis, būtina paspartinti svarstymus tarp asmenų ir su jais (darbdaviais ir darbuotojais), kuriems įmonių klausimai turi tiesioginį poveikį, ir pripažinti, kad mikro ir mažų įmonių problemos skiriasi nuo didelių įmonių problemų, arba, jeigu taip nėra, kad skiriasi jų ypatumai, nes ištekliai, priemonės ir paramos sistemos, kurios naudojamos toms problemoms spręsti, neprilygsta toms, kuriomis disponuoja didelės įmonės. Dėl to labai svarbu, kad į šiuos svarstymus būtų vis dažniau atsižvelgiama ieškant naujų išteklių ir plėtros priemonių.

| 7.6 | Dėl to EESRK pasisako už siūlomą pratęsimą, tačiau ragina Komisiją įgyvendinti šioje nuomonėje pasiūlytas priemones ir pateikti Europos Parlamentui ir EESRK ataskaitą apie veiksmus, kurių ji ėmėsi. |
| --- | --- |

7.6

Dėl to EESRK pasisako už siūlomą pratęsimą, tačiau ragina Komisiją įgyvendinti šioje nuomonėje pasiūlytas priemones ir pateikti Europos Parlamentui ir EESRK ataskaitą apie veiksmus, kurių ji ėmėsi.

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OL L 333, 2000 12 29. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 593/2004/EB (OL L 268, 2004 8 16, p. 3).

1

(2)  Šiuo atveju prašome žiūreti JEV programos nepasisekusį rezultatą ir SEC(2004) 1460, 2004 11 15 dokumento išvadas.

2

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/17

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos

KOM (2004) 473 galutinis — 2004/0146 (COD)

(2005/C 234/04)

2004 m. rugsėjo 22 d. Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 80 straipsnio 2 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialiniu komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos.

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2005 m. vasario 21 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. McDonogh.

Savo 415-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2005 m. kovo 9 — 10 d. (kovo 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 126 nariams balsavus „už“ ir 1 nariui susilaikius.

1.   Įžanga

| 1.1 | Europos oro erdvė išlieka viena judriausių eismo aplinkos rūšių. Aukšto lygio grupė bendro Europos dangaus klausimams svarstyti nurodė, kad skrydžių valdymo sistemos suskirstymas į nacionalines taisykles, procedūras, rinkas ir veiklos lygius buvo pagrindinė kliūtis, trukdanti šio sektoriaus esminei pažangai. Bendro Europos dangaus paketu įvairių formų suskirstymo problema sprendžiama įgyvendinant nemažai iniciatyvų. |
| --- | --- |

1.1

Europos oro erdvė išlieka viena judriausių eismo aplinkos rūšių. Aukšto lygio grupė bendro Europos dangaus klausimams svarstyti nurodė, kad skrydžių valdymo sistemos suskirstymas į nacionalines taisykles, procedūras, rinkas ir veiklos lygius buvo pagrindinė kliūtis, trukdanti šio sektoriaus esminei pažangai. Bendro Europos dangaus paketu įvairių formų suskirstymo problema sprendžiama įgyvendinant nemažai iniciatyvų.

2.   Paaiškinimas

| 2.1 | Bendro Europos dangaus paketą sudarančių keturių reglamentų priėmimas iš esmės pakeis skrydžių valdymo profilį. Šis papildomas pasiūlymas dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos yra svarbus dėl kelių priežasčių.
  Licencija padeda išlaikyti pusiausvyrą tarp įvairių bendro Europos dangaus paketo dalių, kad būtų užtikrinta, jog atsižvelgiama ne tik į institucinius, ekonominius ar techninius aspektus, bet ir socialinius. |
| --- | --- |

2.1

Bendro Europos dangaus paketą sudarančių keturių reglamentų priėmimas iš esmės pakeis skrydžių valdymo profilį. Šis papildomas pasiūlymas dėl Bendrijos skrydžių vadovo licencijos yra svarbus dėl kelių priežasčių.

Licencija padeda išlaikyti pusiausvyrą tarp įvairių bendro Europos dangaus paketo dalių, kad būtų užtikrinta, jog atsižvelgiama ne tik į institucinius, ekonominius ar techninius aspektus, bet ir socialinius.

| 2.2 | Kad būtų parengta ši teisės aktų leidybos iniciatyva, Komisija parengė studiją, kurioje nurodė, kokia padėtis yra susiklosčiusi įvairiose valstybėse narėse licencijavimo srityje. Studijoje buvo nurodyta, kad, nepaisant daugelio tarptautinių norminių aktų, kuriuos išleido ICAO arba Eurocontrol, ES valstybėse narėse licencijavimas išlieka itin suskaidyta sritimi. Studijoje rekomenduojama, kad Bendrijos teisės aktai reglamentuotų šias sritis:






  a) | nustatant licencijos gavimo ir galiojimo sąlygas, turėtų būti nurodytas amžiaus apribojimas, kvalifikacijos ir mokymo padaliniuose patvirtinimas; |
| --- | --- | --- |

2.2

Kad būtų parengta ši teisės aktų leidybos iniciatyva, Komisija parengė studiją, kurioje nurodė, kokia padėtis yra susiklosčiusi įvairiose valstybėse narėse licencijavimo srityje. Studijoje buvo nurodyta, kad, nepaisant daugelio tarptautinių norminių aktų, kuriuos išleido ICAO arba Eurocontrol, ES valstybėse narėse licencijavimas išlieka itin suskaidyta sritimi. Studijoje rekomenduojama, kad Bendrijos teisės aktai reglamentuotų šias sritis:

a)

nustatant licencijos gavimo ir galiojimo sąlygas, turėtų būti nurodytas amžiaus apribojimas, kvalifikacijos ir mokymo padaliniuose patvirtinimas;

| b) | nustatant kandidato mokymo ir kompetencijos standartus, turėtų būti apibūdintas skrydžių vadovų kompetencijos patikrinimas, mokymo procesas ir egzaminų reikalavimai, įskaitant kalbų mokėjimą ir įvertinimą; |
| --- | --- |

b)

nustatant kandidato mokymo ir kompetencijos standartus, turėtų būti apibūdintas skrydžių vadovų kompetencijos patikrinimas, mokymo procesas ir egzaminų reikalavimai, įskaitant kalbų mokėjimą ir įvertinimą;

| c) | pripažįstant mokymo institucijas ir mokymo padalinius, visa įranga turėtų būti patvirtinta ir turėtų būti nurodyti instruktoriaus kvalifikacijos reikalavimai. |
| --- | --- |

c)

pripažįstant mokymo institucijas ir mokymo padalinius, visa įranga turėtų būti patvirtinta ir turėtų būti nurodyti instruktoriaus kvalifikacijos reikalavimai.

| 2.3 | Parengiamojoje studijoje nurodyta, kad, nepaisant taikomo tarptautinio reguliavimo, nacionalinės tradicijos yra tvirtos ir lemia skirtingus kokybės ir kompetencijų lygius, kuriuos sunku tarpusavyje palyginti. Bendrijos sąlygomis toks suskaidymas jau nėra priimtinas, nes gali lemti didesnį pavojų saugumui Europos intensyvaus eismo erdvėje. Skrydžių vadovų licencijų suderinimas padės padidinti saugumą, nes bus visapusiškai suderinti paslaugų teikėjų kompetencijos lygiai, padedant jiems veiksmingiau ir saugiau veikti tarpusavyje. Tai lems veiksmingesnį skrydžių vadovų darbo rinkos organizavimą, padidės galimybė pasinaudoti jų paslaugomis ir bus lengviau sukurti funkcinius oro erdvės blokus. Licencija padės veiksmingiau naudotis judėjimo laisve, panaikindama dabartinę veiksmų laisvę, kuria naudojasi kai kurios valstybės narės abipusiškai pripažindamos licencijas. |
| --- | --- |

2.3

Parengiamojoje studijoje nurodyta, kad, nepaisant taikomo tarptautinio reguliavimo, nacionalinės tradicijos yra tvirtos ir lemia skirtingus kokybės ir kompetencijų lygius, kuriuos sunku tarpusavyje palyginti. Bendrijos sąlygomis toks suskaidymas jau nėra priimtinas, nes gali lemti didesnį pavojų saugumui Europos intensyvaus eismo erdvėje. Skrydžių vadovų licencijų suderinimas padės padidinti saugumą, nes bus visapusiškai suderinti paslaugų teikėjų kompetencijos lygiai, padedant jiems veiksmingiau ir saugiau veikti tarpusavyje. Tai lems veiksmingesnį skrydžių vadovų darbo rinkos organizavimą, padidės galimybė pasinaudoti jų paslaugomis ir bus lengviau sukurti funkcinius oro erdvės blokus. Licencija padės veiksmingiau naudotis judėjimo laisve, panaikindama dabartinę veiksmų laisvę, kuria naudojasi kai kurios valstybės narės abipusiškai pripažindamos licencijas.

| 2.4 | Atsižvelgiant į tai, kad dauguma valstybių narių jau yra priėmusios ICAO principais paremtus teisės aktus ir šiuo metu įgyvendina bendro Europos dangaus teisės aktus ir ESARR5, labai svarbu užtikrinti visapusišką atitikimą šiai direktyvai. |
| --- | --- |

2.4

Atsižvelgiant į tai, kad dauguma valstybių narių jau yra priėmusios ICAO principais paremtus teisės aktus ir šiuo metu įgyvendina bendro Europos dangaus teisės aktus ir ESARR5, labai svarbu užtikrinti visapusišką atitikimą šiai direktyvai.

| 2.5 | Tik sertifikuoti mokymo centrai galėtų teikti nacionalinėms priežiūros institucijoms tvirtinti kursų medžiagą ir mokymo planus. |
| --- | --- |

2.5

Tik sertifikuoti mokymo centrai galėtų teikti nacionalinėms priežiūros institucijoms tvirtinti kursų medžiagą ir mokymo planus.

| 2.6 | Direktyvos taikymo sritis apimtų ne tik esamas civilinės aviacijos pilotų licencijas (91/670/EEB). Jos labiau panašios į jūrų ir geležinkelio sektorių licencijas (pasiūlymas išdėstytas KOM(2004) 142), kai kompetencijos taisyklės yra parengtos Europos lygiu, o ne priklauso valstybių narių nuožiūrai. Aišku, kad ši skrydžių vadovams skirta direktyva irgi bus taikoma už Bendrijos ribų. |
| --- | --- |

2.6

Direktyvos taikymo sritis apimtų ne tik esamas civilinės aviacijos pilotų licencijas (91/670/EEB). Jos labiau panašios į jūrų ir geležinkelio sektorių licencijas (pasiūlymas išdėstytas KOM(2004) 142), kai kompetencijos taisyklės yra parengtos Europos lygiu, o ne priklauso valstybių narių nuožiūrai. Aišku, kad ši skrydžių vadovams skirta direktyva irgi bus taikoma už Bendrijos ribų.

| 2.7 | Sąnaudos priklausys nuo dabartinio mokymo sistemos kokybės lygio. Direktyvoje yra numatyta tokia mokymo sistemos kokybė, kuri leistų užtikrinti lygį, reikalingą saugumo reikalavimams, susijusiems su Europos judraus ir sudėtingo eismo sistema, įvykdyti. |
| --- | --- |

2.7

Sąnaudos priklausys nuo dabartinio mokymo sistemos kokybės lygio. Direktyvoje yra numatyta tokia mokymo sistemos kokybė, kuri leistų užtikrinti lygį, reikalingą saugumo reikalavimams, susijusiems su Europos judraus ir sudėtingo eismo sistema, įvykdyti.

| 2.8 | Nustačius aukštus pradinio mokymo standartus ir geriau užtikrinus, kad egzaminuotojai būtų bešališki ir objektyvūs mokymo padaliniuose metu, mokymas padaliniuose turėtų pagerėti. |
| --- | --- |

2.8

Nustačius aukštus pradinio mokymo standartus ir geriau užtikrinus, kad egzaminuotojai būtų bešališki ir objektyvūs mokymo padaliniuose metu, mokymas padaliniuose turėtų pagerėti.

| 2.9 | Sąnaudos, skirtos licencijavimo grandinės įvairioms dalims toliau plėtoti, gali šiek tiek skirtis iš dalies dėl to, kad reikia pildyti dokumentus audito tikslais. |
| --- | --- |

2.9

Sąnaudos, skirtos licencijavimo grandinės įvairioms dalims toliau plėtoti, gali šiek tiek skirtis iš dalies dėl to, kad reikia pildyti dokumentus audito tikslais.

| 2.10 | Apskritai, galimas trumpalaikis sąnaudų padidėjimas turėtų būti kompensuotas sutaupytomis sąnaudomis racionaliau ilgesnį laiką naudojant darbo jėgą. Ne mažiau svarbu ir tai, kad ši direktyva padidins lėktuvais skraidančių žmonių saugumą. |
| --- | --- |

2.10

Apskritai, galimas trumpalaikis sąnaudų padidėjimas turėtų būti kompensuotas sutaupytomis sąnaudomis racionaliau ilgesnį laiką naudojant darbo jėgą. Ne mažiau svarbu ir tai, kad ši direktyva padidins lėktuvais skraidančių žmonių saugumą.

| 2.11 | Šiame pasiūlyme nėra finansinės ataskaitos. |
| --- | --- |

2.11

Šiame pasiūlyme nėra finansinės ataskaitos.

| 2.12 | Kad būtų įgyvendinti bendro Europos dangaus teisės aktai, reikia parengti išsamesnius teisės aktus, pirmiausia skrydžių vadovų licencijavimo tvarką, kad būtų sudarytos galimybės geriau pasinaudoti jų paslaugomis ir būtų skatinamas abipusis licencijų pripažinimas, kaip numatyta 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (paslaugų teikimo reglamentas) (1) 5 straipsnyje. |
| --- | --- |

2.12

Kad būtų įgyvendinti bendro Europos dangaus teisės aktai, reikia parengti išsamesnius teisės aktus, pirmiausia skrydžių vadovų licencijavimo tvarką, kad būtų sudarytos galimybės geriau pasinaudoti jų paslaugomis ir būtų skatinamas abipusis licencijų pripažinimas, kaip numatyta 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (paslaugų teikimo reglamentas) (1) 5 straipsnyje.

| 2.13 | Tokios Bendrijos licencijos įvedimas yra būdas pripažinti konkretų skrydžių vadovų vaidmenį teikiant saugias skrydžių valdymo paslaugas. Nustačius Bendrijos kompetencijos standartus taip pat sumažėtų susiskaidymas šioje srityje, o tai lemtų veiksmingesnį oro navigacijos paslaugų teikėjų darbo organizavimą didėjant regioniniam bendradarbiavimui. Dėl to ši direktyva yra esminė bendro Europos dangaus teisės aktų dalis. |
| --- | --- |

2.13

Tokios Bendrijos licencijos įvedimas yra būdas pripažinti konkretų skrydžių vadovų vaidmenį teikiant saugias skrydžių valdymo paslaugas. Nustačius Bendrijos kompetencijos standartus taip pat sumažėtų susiskaidymas šioje srityje, o tai lemtų veiksmingesnį oro navigacijos paslaugų teikėjų darbo organizavimą didėjant regioniniam bendradarbiavimui. Dėl to ši direktyva yra esminė bendro Europos dangaus teisės aktų dalis.

| 2.14 | Šia direktyva siekiama padidinti saugumo standartus ir pagerinti Bendrijos skrydžių valdymo sistemos darbą išduodant Bendrijos skrydžių vadovo licenciją. |
| --- | --- |

2.14

Šia direktyva siekiama padidinti saugumo standartus ir pagerinti Bendrijos skrydžių valdymo sistemos darbą išduodant Bendrijos skrydžių vadovo licenciją.

| 2.15 | Asmuo, turintis kvalifikaciją, bet neteikęs skrydžių valdymo paslaugų pagal patvirtinimo pažymėjimą, susijusį su ta kvalifikacija, penkerius metus, negali naudotis pagal tą kvalifikaciją suteiktomis teisėmis, jeigu jis neatitinka vertinimo ir mokymo reikalavimų. |
| --- | --- |

2.15

Asmuo, turintis kvalifikaciją, bet neteikęs skrydžių valdymo paslaugų pagal patvirtinimo pažymėjimą, susijusį su ta kvalifikacija, penkerius metus, negali naudotis pagal tą kvalifikaciją suteiktomis teisėmis, jeigu jis neatitinka vertinimo ir mokymo reikalavimų.

| 2.16 | Kad būtų užtikrintas skrydžių vadovų kompetencijos lygis, būtinas, kad jie atliktų savo darbą laikydamiesi aukštų saugumo standartų, valstybės narės turi užtikrinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos prižiūrėtų ir stebėtų jų mokymą. |
| --- | --- |

2.16

Kad būtų užtikrintas skrydžių vadovų kompetencijos lygis, būtinas, kad jie atliktų savo darbą laikydamiesi aukštų saugumo standartų, valstybės narės turi užtikrinti, kad nacionalinės priežiūros institucijos prižiūrėtų ir stebėtų jų mokymą.

| 2.17 | Kiekviena valstybė narė pripažįsta licenciją, su ja susijusias kvalifikacijas ir pripažinimo pažymėjimus, kuriuos pagal šios direktyvos nuostatas išdavė kitos valstybės narės nacionalinė priežiūros institucija. |
| --- | --- |

2.17

Kiekviena valstybė narė pripažįsta licenciją, su ja susijusias kvalifikacijas ir pripažinimo pažymėjimus, kuriuos pagal šios direktyvos nuostatas išdavė kitos valstybės narės nacionalinė priežiūros institucija.

3.   Pastabos

| 3.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritaria šiam Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naujus, skrydžių vadovų darbą reguliuojančius reglamentus. Jie yra būtini ir savalaikiai, nes per ateinančius 10 metų laukiama didelio oro eismo suintensyvėjimo. Be to, būtina, kad visoje ES standartai ir kvalifikacijos būtų vienodi, siekiant užtikrinti keliaujančių asmenų saugumą. Padidėjus kelionių oro transportu skaičiui, visame pasaulyje padidės skrydžių vadovų paklausa. Dėl to judėjimo laisvė yra esminis klausimas. |
| --- | --- |

3.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pritaria šiam Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naujus, skrydžių vadovų darbą reguliuojančius reglamentus. Jie yra būtini ir savalaikiai, nes per ateinančius 10 metų laukiama didelio oro eismo suintensyvėjimo. Be to, būtina, kad visoje ES standartai ir kvalifikacijos būtų vienodi, siekiant užtikrinti keliaujančių asmenų saugumą. Padidėjus kelionių oro transportu skaičiui, visame pasaulyje padidės skrydžių vadovų paklausa. Dėl to judėjimo laisvė yra esminis klausimas.

| 3.2 | EESRK svarsto, ar realu per 4 metus įgyvendinti šiuos reglamentus. |
| --- | --- |

3.2

EESRK svarsto, ar realu per 4 metus įgyvendinti šiuos reglamentus.

| 3.3 | Komisija turi užtikrinti, kad ši direktyva neleistų monopolizuoti mokymo nacionaliniu lygiu. |
| --- | --- |

3.3

Komisija turi užtikrinti, kad ši direktyva neleistų monopolizuoti mokymo nacionaliniu lygiu.

| 3.4 | Licencijos pripažinimo pažymėjimuose turėtų būti nurodytas kalbų mokėjimas, pvz., ANGLŲ 4 lygis. |
| --- | --- |

3.4

Licencijos pripažinimo pažymėjimuose turėtų būti nurodytas kalbų mokėjimas, pvz., ANGLŲ 4 lygis.

| 3.5 | Visi pradiniai skrydžių vadovų kursai turėtų atitikti bent jau Europos civilinės aviacijos konferencijos (ECAC) gaires dėl bendro pagrindinio turinio mokymo. |
| --- | --- |

3.5

Visi pradiniai skrydžių vadovų kursai turėtų atitikti bent jau Europos civilinės aviacijos konferencijos (ECAC) gaires dėl bendro pagrindinio turinio mokymo.

| 3.6 | Pritariama, kad būtų įvestas atsitiktinės atrankos būdu atliekamas visų dirbančių skrydžių vadovų patikrinimas dėl alkoholio ir narkotikų vartojimo ir kad tokia tvarka atitinka ESARR5 nuostatas. Taip pat pritariama, kad būtų tikrinama visų skrydžių vadovų specialybės besimokančių psichologinė būklė. |
| --- | --- |

3.6

Pritariama, kad būtų įvestas atsitiktinės atrankos būdu atliekamas visų dirbančių skrydžių vadovų patikrinimas dėl alkoholio ir narkotikų vartojimo ir kad tokia tvarka atitinka ESARR5 nuostatas. Taip pat pritariama, kad būtų tikrinama visų skrydžių vadovų specialybės besimokančių psichologinė būklė.

| 3.7 | Amžiaus klausimas vis dar kelia realų susirūpinimą. Statistikos duomenys rodo, kad senstant didėja sunkių ligų ir staigios mirties pavojus. Neatrodo, kad nacionalinės sienos būtų padariusios poveikį reikalavimui dėl pilotų amžiaus ribos. |
| --- | --- |

3.7

Amžiaus klausimas vis dar kelia realų susirūpinimą. Statistikos duomenys rodo, kad senstant didėja sunkių ligų ir staigios mirties pavojus. Neatrodo, kad nacionalinės sienos būtų padariusios poveikį reikalavimui dėl pilotų amžiaus ribos.

| 3.8 | Kalbant konkrečiai apie 4 straipsnį, EESRK siūlo:






  — | 5 dalyje nurodyti, kad turi būti nustatyta veiksminga skundų teikimo tvarka, leidžianti licencijos turėtojams apginti pažeistas teises; |
| --- | --- | --- |

3.8

Kalbant konkrečiai apie 4 straipsnį, EESRK siūlo:

—

5 dalyje nurodyti, kad turi būti nustatyta veiksminga skundų teikimo tvarka, leidžianti licencijos turėtojams apginti pažeistas teises;

| — | 7 dalyje nurodyti, kad turi būti nustatyta veiksminga skundų teikimo tvarka dėl netinkamų sveikatos patikrinimo išvadų, dėl kurių būtų sustabdyta licencija. |
| --- | --- |

—

7 dalyje nurodyti, kad turi būti nustatyta veiksminga skundų teikimo tvarka dėl netinkamų sveikatos patikrinimo išvadų, dėl kurių būtų sustabdyta licencija.

2005 m. kovo 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (paslaugų teikimo reglamentas) (OL L 96, 2004 3 31, p. 10) – EESRK nuomonė: OL C 241, 2002 10 7, p. 24.

1

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/19

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sukuriama antroji „Marco Polo“ programa, skirta teikti Bendrijos pagalbą krovinių pervežimo transporto sistemos aplinkosaugos rodikliams gerinti („Marco Polo II“)

KOM (2004) 478 galutinis -2004/0157 (COD)

(2005/C 234/05)

2005 m. vasario 15 d. Taryba, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 71 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl „Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo sukuriama antroji „Marco Polo“ programa, skirta teikti Bendrijos pagalbą krovinių pervežimo transporto sistemos aplinkosaugos rodikliams gerinti („Marco Polo II“)“.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šia tema parengimą, 2005 m. vasario 21 d. priėmė nuomonę (pranešėjas – p. Levaux).

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2005 m. kovo 9-10 d. 415-osios plenarinės sesijos metu (kovo 9 d. posėdyje) priėmė šią nuomonę 129 balsais „už“ ir trims nariams susilaikius.

1.   Įžanga: Komisijos aiškinamojo rašto santrauka

| 1.1 | Komisija teikia pasiūlymą priimti reglamentą dėl „Marco Polo II“ programos ir išdėsto priežastis, kodėl reikia vystyti krovinių pervežimo transporto infrastruktūras:






  — | krovinių pervežimo transportas padvigubės iki 2020, o esami tinklai yra nepakankami, todėl atsiranda kelių grūstys, blogėjanti aplinkos kokybė, nelaimingi atsitikimai, konkurencingumo praradimas; ir |
| --- | --- | --- |

1.1

Komisija teikia pasiūlymą priimti reglamentą dėl „Marco Polo II“ programos ir išdėsto priežastis, kodėl reikia vystyti krovinių pervežimo transporto infrastruktūras:

—

krovinių pervežimo transportas padvigubės iki 2020, o esami tinklai yra nepakankami, todėl atsiranda kelių grūstys, blogėjanti aplinkos kokybė, nelaimingi atsitikimai, konkurencingumo praradimas; ir

| — | būtina atsižvelgti į darnaus vystymosi reikalavimus, kuriems būtina transporto sistema, taupesnė energijos atžvilgiu. |
| --- | --- |

—

būtina atsižvelgti į darnaus vystymosi reikalavimus, kuriems būtina transporto sistema, taupesnė energijos atžvilgiu.

| 1.2 | Komisija dar kartą tvirtina, kad „būtina labiau pasikliauti intermodalumu“, nes intermodalumas leidžia geriau panaudoti esamas infrastruktūras, įtraukdamas trumpų nuotolių laivybą, geležinkelius ir vandens kelius į logistikos grandinę. Intermodalumo politikai jau buvo skirta „Marco Polo I“ programa (2003-2006 m.), kurios tikslas buvo perkelti vidutinį metinį tarptautinio krovinių pervežimo keliais padidėjimą kitoms trims minėtoms transporto rūšims. |
| --- | --- |

1.2

Komisija dar kartą tvirtina, kad „būtina labiau pasikliauti intermodalumu“, nes intermodalumas leidžia geriau panaudoti esamas infrastruktūras, įtraukdamas trumpų nuotolių laivybą, geležinkelius ir vandens kelius į logistikos grandinę. Intermodalumo politikai jau buvo skirta „Marco Polo I“ programa (2003-2006 m.), kurios tikslas buvo perkelti vidutinį metinį tarptautinio krovinių pervežimo keliais padidėjimą kitoms trims minėtoms transporto rūšims.

| 1.3 | Komisija siūlo, kad „Marco Polo II“ programa tęstų šią politiką 2007-2013 m. laikotarpiu, išplečiant programos sritį, kad ši apimtų visas Europos Sąjungos kaimynes, ir papildant ją dviem naujais veiksmų tipais:






  — | jūros greitkeliais; ir |
| --- | --- | --- |

1.3

Komisija siūlo, kad „Marco Polo II“ programa tęstų šią politiką 2007-2013 m. laikotarpiu, išplečiant programos sritį, kad ši apimtų visas Europos Sąjungos kaimynes, ir papildant ją dviem naujais veiksmų tipais:

—

jūros greitkeliais; ir

| — | eismo vengimo veiksmais. |
| --- | --- |

—

eismo vengimo veiksmais.

| 1.4 | Komisija siūlo 2007-2013 m. laikotarpiui bendrą 740 milijonų eurų dydžio biudžetą, kuris leistų:






  — | daugiau kaip 140 milijardų tonkilometrių krovinių (atitinkančių 7 milijonus sunkvežimio 1 000 kilometrų ilgio kelionių) perkelti nuo kelių kitoms transporto rūšims; |
| --- | --- | --- |

1.4

Komisija siūlo 2007-2013 m. laikotarpiui bendrą 740 milijonų eurų dydžio biudžetą, kuris leistų:

—

daugiau kaip 140 milijardų tonkilometrių krovinių (atitinkančių 7 milijonus sunkvežimio 1 000 kilometrų ilgio kelionių) perkelti nuo kelių kitoms transporto rūšims;

| — | sumažinti anglies dvideginio emisijas 8400 milijonų kg.; |
| --- | --- |

—

sumažinti anglies dvideginio emisijas 8400 milijonų kg.;

| — | užtikrinti maždaug 5 milijardų eurų vertės socialinę ir aplinkosauginę naudą. (Šią sąmatą parengė grupė nepriklausomų ekspertų ir ji buvo pridėta prie Komisijos pasiūlymo, kartu su taršos neigiamo poveikio sveikatai įvertinimu. |
| --- | --- |

—

užtikrinti maždaug 5 milijardų eurų vertės socialinę ir aplinkosauginę naudą. (Šią sąmatą parengė grupė nepriklausomų ekspertų ir ji buvo pridėta prie Komisijos pasiūlymo, kartu su taršos neigiamo poveikio sveikatai įvertinimu.

2.   Bendros pastabos

2.1   Komisijos nuomonės apie „Marco Polo I“ programą išvadų esmė

| 2.1.1 | Nors kartais nurodydama siekimo trūkumą ar suteiktų išteklių nepakankamumą, Komitetas daug kartų parėmė Komisijos pradėtą politiką, kad lengviau būtų perkelti neišvengiamą ir numatomą kelių krovinių pervežimo transporto augimą kitoms transporto rūšims. |
| --- | --- |

2.1.1

Nors kartais nurodydama siekimo trūkumą ar suteiktų išteklių nepakankamumą, Komitetas daug kartų parėmė Komisijos pradėtą politiką, kad lengviau būtų perkelti neišvengiamą ir numatomą kelių krovinių pervežimo transporto augimą kitoms transporto rūšims.

| 2.1.2 | Ypač savo 2002 m. liepos 17 ir 18 d nuomonėje CES 842/2002 dėl pasiūlymo priimti reglamentą dėl „Marco Polo I“ programos, Komitetas netikėjo, kad vien tik ši programa leis pasiekti Komisijos nustatytus modalinių pokyčių tikslus, ir siūlė jį papildyti dešimčia specifinių skatinimo priemonių, kurios čia pateikiamos dar kartą:






  — | griežtesnės inspekcijos ir griežtesnės baudos už darbo teisės aktų pažeidimus; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Ypač savo 2002 m. liepos 17 ir 18 d nuomonėje CES 842/2002 dėl pasiūlymo priimti reglamentą dėl „Marco Polo I“ programos, Komitetas netikėjo, kad vien tik ši programa leis pasiekti Komisijos nustatytus modalinių pokyčių tikslus, ir siūlė jį papildyti dešimčia specifinių skatinimo priemonių, kurios čia pateikiamos dar kartą:

—

griežtesnės inspekcijos ir griežtesnės baudos už darbo teisės aktų pažeidimus;

| — | modalinio transporto infrastruktūros, tokios kaip terminalai ir prieigos infrastruktūra, valstybinis finansavimas; |
| --- | --- |

—

modalinio transporto infrastruktūros, tokios kaip terminalai ir prieigos infrastruktūra, valstybinis finansavimas;

| — | reikalavimas operatoriams, kad šie įsipareigotų teikti naujas tęstines visuotinės svarbos paslaugas, kad būtų užtikrinti modaliniai pokyčiai; nes jei tai nepavyks, vadinasi klientai nepakeis savo įpročių; |
| --- | --- |

—

reikalavimas operatoriams, kad šie įsipareigotų teikti naujas tęstines visuotinės svarbos paslaugas, kad būtų užtikrinti modaliniai pokyčiai; nes jei tai nepavyks, vadinasi klientai nepakeis savo įpročių;

| — | skubus procedūrų dėl „Marco Polo“ programos pratęsimo dvejais ar trejais metais nustatymas, kad ši programa toliau veiktų iki 2010 m. (būtina išvengti pertraukos, kuri atsirado tarp „PACT“ ir „Marco Polo“ programų); |
| --- | --- |

—

skubus procedūrų dėl „Marco Polo“ programos pratęsimo dvejais ar trejais metais nustatymas, kad ši programa toliau veiktų iki 2010 m. (būtina išvengti pertraukos, kuri atsirado tarp „PACT“ ir „Marco Polo“ programų);

| — | kuo didesnis pasinaudojimas „PACT“ programos patirtimi per programos išorinio įvertinimo užbaigimą; „PACT“ programos teigiamas poveikis iki šiol nebuvo pilnai įvertintas; |
| --- | --- |

—

kuo didesnis pasinaudojimas „PACT“ programos patirtimi per programos išorinio įvertinimo užbaigimą; „PACT“ programos teigiamas poveikis iki šiol nebuvo pilnai įvertintas;

| — | grafiko nustatymas „Marco Polo“ programoje numatytų veiksmų įgyvendinimo priemonėms; |
| --- | --- |

—

grafiko nustatymas „Marco Polo“ programoje numatytų veiksmų įgyvendinimo priemonėms;

| — | valdymo komitetas turėtų būti įpareigotas pastoviai stebėti veiksmus, kad galėtų tinkamai termino viduryje pataisyti „Marco Polo“ programą; |
| --- | --- |

—

valdymo komitetas turėtų būti įpareigotas pastoviai stebėti veiksmus, kad galėtų tinkamai termino viduryje pataisyti „Marco Polo“ programą;

| — | nuostatų priėmimas, kurios leistų įtraukti į „Marco Polo“ programos pagalbai gauti reikalavimus atitinkančius projektus oro ir vamzdynų transportą, kaip antrinį, su sąlyga, kad visos kitos transporto rūšys taip pat įtrauktos; |
| --- | --- |

—

nuostatų priėmimas, kurios leistų įtraukti į „Marco Polo“ programos pagalbai gauti reikalavimus atitinkančius projektus oro ir vamzdynų transportą, kaip antrinį, su sąlyga, kad visos kitos transporto rūšys taip pat įtrauktos;

| — | turėtų būti patvirtinta finansinė parama projektams, kurie vykdomi daugiau, nei vienoje valstybėje narėje, su sąlyga, kad šių projektų poveikis bus naudingas per nagrinėjamas valstybes nares vykstančio tarptautinio transporto naudotojams; |
| --- | --- |

—

turėtų būti patvirtinta finansinė parama projektams, kurie vykdomi daugiau, nei vienoje valstybėje narėje, su sąlyga, kad šių projektų poveikis bus naudingas per nagrinėjamas valstybes nares vykstančio tarptautinio transporto naudotojams;

| — | „Europos vadovo“, apimančio visas daugiamodalines platformas ES, aprašančio jų atitinkamas savybes ir nustatančio minimalius standartus, parengimas visų naudotojų labui. |
| --- | --- |

—

„Europos vadovo“, apimančio visas daugiamodalines platformas ES, aprašančio jų atitinkamas savybes ir nustatančio minimalius standartus, parengimas visų naudotojų labui.

| 2.1.3 | Toje pačioje nuomonėje Komitetas papildė, kad vienintelis būdas pasiekti šiuos tikslus yra globalios politikos patvirtinimas, kuri pakeistų tam tikrą praktiką ir apimtų tvirtus įsipareigojimus statyti naujas ar papildančias transporto infrastruktūras. |
| --- | --- |

2.1.3

Toje pačioje nuomonėje Komitetas papildė, kad vienintelis būdas pasiekti šiuos tikslus yra globalios politikos patvirtinimas, kuri pakeistų tam tikrą praktiką ir apimtų tvirtus įsipareigojimus statyti naujas ar papildančias transporto infrastruktūras.

| 2.1.4 | Ypatingai ten, kur susiduriama su dideliais atstumais vežamais dideliais krovinių kiekiais ir kur pristatymas nėra skubus, tačiau turi įvykti tam tikrą dieną, Komitetas siūlo, kad Komisija svarstytų dėl laipsniškos
  nulinio sandėliavimo
  praktikos pakeitimo
  cirkuliuojančių prekių
  koncepcija
  .
  Tai padėtų sumažinti skubių pristatymų skaičių ir leistų ne kelių transportui tinkamai konkuruoti kainos ir pristatymo laiko atžvilgiu, tuo pačiu garantuojant pristatymo datas. Visi supranta, kad ekonominė logika skatina
  nulinio sandėliavimo
  augimą, o tai labai sutrumpina pristatymo terminus, nes skuba tampa viską lemiančiu komerciniu sumetimu. Jei atsižvelgtume į darnaus vystymosi koncepciją, tai šiandien aišku, kad ši praktika ir jos pasekmės daug kainuoja dėl taršos ir energijos suvartojimo. Todėl reikia aptarti šiuos klausimus ir Komitetas pakartoja savo prašymą Komisijai, kad jis būtų įtrauktas į šias diskusijas. Komitetas mano, kad, nors kelių transportas išlieka nepakeičiamu trumpuose atstumuose, ypač paskutiniame pristatymo etape, būtent nulinis sandėliavimas lėmė šį kraštutinumą, o skubą pavertė absoliučiu principu. Būtent todėl tapo taip sunku pereiti nuo kelių krovinių pervežimo transporto prie kitų transporto rūšių, kurios labiau atitinka darnaus vystymosi siekį. |
| --- | --- |

2.1.4

Ypatingai ten, kur susiduriama su dideliais atstumais vežamais dideliais krovinių kiekiais ir kur pristatymas nėra skubus, tačiau turi įvykti tam tikrą dieną, Komitetas siūlo, kad Komisija svarstytų dėl laipsniškos
  nulinio sandėliavimo
  praktikos pakeitimo
  cirkuliuojančių prekių
  koncepcija
  .
  Tai padėtų sumažinti skubių pristatymų skaičių ir leistų ne kelių transportui tinkamai konkuruoti kainos ir pristatymo laiko atžvilgiu, tuo pačiu garantuojant pristatymo datas. Visi supranta, kad ekonominė logika skatina
  nulinio sandėliavimo
  augimą, o tai labai sutrumpina pristatymo terminus, nes skuba tampa viską lemiančiu komerciniu sumetimu. Jei atsižvelgtume į darnaus vystymosi koncepciją, tai šiandien aišku, kad ši praktika ir jos pasekmės daug kainuoja dėl taršos ir energijos suvartojimo. Todėl reikia aptarti šiuos klausimus ir Komitetas pakartoja savo prašymą Komisijai, kad jis būtų įtrauktas į šias diskusijas. Komitetas mano, kad, nors kelių transportas išlieka nepakeičiamu trumpuose atstumuose, ypač paskutiniame pristatymo etape, būtent nulinis sandėliavimas lėmė šį kraštutinumą, o skubą pavertė absoliučiu principu. Būtent todėl tapo taip sunku pereiti nuo kelių krovinių pervežimo transporto prie kitų transporto rūšių, kurios labiau atitinka darnaus vystymosi siekį.

| 2.1.5 | Neturėdamas išankstinio nusistatymo dėl šios diskusijos baigties, Komitetas mano, kad, siekiant pakeisti ekonominių veikėjų elgesį, galėtų būti įvesti apribojimai tam tikrai praktikai, kuri gal ir buvo veiksminga praeityje, tačiau daugiau nebeatitinka šiandienos siekinių. |
| --- | --- |

2.1.5

Neturėdamas išankstinio nusistatymo dėl šios diskusijos baigties, Komitetas mano, kad, siekiant pakeisti ekonominių veikėjų elgesį, galėtų būti įvesti apribojimai tam tikrai praktikai, kuri gal ir buvo veiksminga praeityje, tačiau daugiau nebeatitinka šiandienos siekinių.

| 2.1.6 | Komitetas pažymi, kad buvo atsižvelgta tik į kelias jo pasiūlytas iniciatyvas. Manydamas, kad padėtis 2004 m. nedaug skiriasi nuo buvusios 2002 m., Komitetas šioje nuomonėje vėl teikia tuos pačius pasiūlymus, išplėsdamas kai kuriuos pasiūlymų aspektus. |
| --- | --- |

2.1.6

Komitetas pažymi, kad buvo atsižvelgta tik į kelias jo pasiūlytas iniciatyvas. Manydamas, kad padėtis 2004 m. nedaug skiriasi nuo buvusios 2002 m., Komitetas šioje nuomonėje vėl teikia tuos pačius pasiūlymus, išplėsdamas kai kuriuos pasiūlymų aspektus.

2.2   „Marco Polo I“ programos pradinių rezultatų įvertinimas: 2003-2006 m.

| 2.2.1 | Komisija mano, kad „Marco Polo I“ programos, kurios biudžetas siekė 100 milijonų eurų, pradiniai rezultatai teikia vilčių. Komitetas pažymi, kad pirma programų atranka įvyko 2003 m. spalio mėnesį, kitaip tariant, vos prieš metus, o taip pat, kad iki šiol praėjo per mažai laiko, kad būtų galima įvertinti taikytų intermodalinių veiksmų realų efektyvumą. Komitetas taip pat pažymi:






  — | Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m.: laikas spręsti“, 2001 m. rugsėjo 12 d., „Marco Polo I“ programai buvo skirti 120 milijonai eurų ketverių metų laikotarpiui, t.y. po 30 milijonų eurų per metus; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Komisija mano, kad „Marco Polo I“ programos, kurios biudžetas siekė 100 milijonų eurų, pradiniai rezultatai teikia vilčių. Komitetas pažymi, kad pirma programų atranka įvyko 2003 m. spalio mėnesį, kitaip tariant, vos prieš metus, o taip pat, kad iki šiol praėjo per mažai laiko, kad būtų galima įvertinti taikytų intermodalinių veiksmų realų efektyvumą. Komitetas taip pat pažymi:

—

Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m.: laikas spręsti“, 2001 m. rugsėjo 12 d., „Marco Polo I“ programai buvo skirti 120 milijonai eurų ketverių metų laikotarpiui, t.y. po 30 milijonų eurų per metus;

| — | Komisija savo pasiūlyme priimti reglamentą dėl „Marco Polo I“ programos 2002 m. pradžioje numatė 115 milijonų eurų biudžetą penkerių metų laikotarpiui, t.y. po 23 milijonus eurų per metus; |
| --- | --- |

—

Komisija savo pasiūlyme priimti reglamentą dėl „Marco Polo I“ programos 2002 m. pradžioje numatė 115 milijonų eurų biudžetą penkerių metų laikotarpiui, t.y. po 23 milijonus eurų per metus;

| — | Komisija savo pasiūlyme priimti reglamentą dėl „Marco Polo I“ programos 2002 m. pradžioje numatė 100 milijonų eurų biudžetą penkerių metų laikotarpiui, t.y. po 20 milijonus eurų per metus; |
| --- | --- |

—

Komisija savo pasiūlyme priimti reglamentą dėl „Marco Polo I“ programos 2002 m. pradžioje numatė 100 milijonų eurų biudžetą penkerių metų laikotarpiui, t.y. po 20 milijonus eurų per metus;

| — | pirmais „Marco Polo I“ programos metais Bendrijos biudžetas teskyrė tik 15 milijonų eurų. |
| --- | --- |

—

pirmais „Marco Polo I“ programos metais Bendrijos biudžetas teskyrė tik 15 milijonų eurų.

| 2.2.2 | Komitetas stebisi dėl šių nuoseklių sumažinimų ir kvestionuoja prognozių patikimumą, nes yra numatyta, kad paklausa nuolat didės, o tuo tarpu ištekliai nuolat mažėja. |
| --- | --- |

2.2.2

Komitetas stebisi dėl šių nuoseklių sumažinimų ir kvestionuoja prognozių patikimumą, nes yra numatyta, kad paklausa nuolat didės, o tuo tarpu ištekliai nuolat mažėja.

| 2.2.3 | Šiomis aplinkybėmis ir todėl, kad nebuvo pateikta jokios realios informacijos šiuo klausimu, Komitetas nesupranta, kodėl Komisija teigia: „galima [taip pat] padaryti išvadą, kad programai skirtos biudžeto lėšos yra tikrai nepakankamos finansuoti visus gerus pasiūlymus ...“. Taip pat Komitetas nesupranta, kodėl biudžeto programavime nebuvo pilnai panaudoti 20 milijonų eurų. |
| --- | --- |

2.2.3

Šiomis aplinkybėmis ir todėl, kad nebuvo pateikta jokios realios informacijos šiuo klausimu, Komitetas nesupranta, kodėl Komisija teigia: „galima [taip pat] padaryti išvadą, kad programai skirtos biudžeto lėšos yra tikrai nepakankamos finansuoti visus gerus pasiūlymus ...“. Taip pat Komitetas nesupranta, kodėl biudžeto programavime nebuvo pilnai panaudoti 20 milijonų eurų.

2.3   Ex-ante įvertinimas ir konsultavimasis su suinteresuotomis šalimis

| 2.3.1 | Aiškinamojo rašto III dalies 12 punkte nurodamas finansinis dokumentas, kuris labai svarbus, nes patvirtina, kad pasiūlyme priimti reglamentą „visiškai atsižvelgta į nepriklausomų ekspertų įvertinimą ir rekomendacijas“, atliktus po „Marco Polo II“ programos atnaujinimo 2007 — 2013 m. laikotarpiui ex-ante įvertinimo. Šis 19 puslapių dokumentas anglų kalba nebuvo išverstas į kitas kalbas, o reglamento projekto Aiškinamojo rašto III dalies 13 punkte pateikiama tik trumpa jo santrauka, kurioje išdėstytos Komisijos išvados po ekspertų atlikto įvertinimo. |
| --- | --- |

2.3.1

Aiškinamojo rašto III dalies 12 punkte nurodamas finansinis dokumentas, kuris labai svarbus, nes patvirtina, kad pasiūlyme priimti reglamentą „visiškai atsižvelgta į nepriklausomų ekspertų įvertinimą ir rekomendacijas“, atliktus po „Marco Polo II“ programos atnaujinimo 2007 — 2013 m. laikotarpiui ex-ante įvertinimo. Šis 19 puslapių dokumentas anglų kalba nebuvo išverstas į kitas kalbas, o reglamento projekto Aiškinamojo rašto III dalies 13 punkte pateikiama tik trumpa jo santrauka, kurioje išdėstytos Komisijos išvados po ekspertų atlikto įvertinimo.

| 2.3.2 | Komitetas norėtų pažymėti, kad dokumentai turi būti išversti, jog būtų užtikrintas prieinamumas prie jų, o taip pat, kad, jei ekspertų ataskaita nėra išversta, reikėtų prašyti, jog ekspertai patektų ataskaitos santrauką, kuri, ją išvertus, visiems dalyvaujantiems leistų susipažinti su ekspertų išvadų esme ir kitais reikalingais dokumentais. |
| --- | --- |

2.3.2

Komitetas norėtų pažymėti, kad dokumentai turi būti išversti, jog būtų užtikrintas prieinamumas prie jų, o taip pat, kad, jei ekspertų ataskaita nėra išversta, reikėtų prašyti, jog ekspertai patektų ataskaitos santrauką, kuri, ją išvertus, visiems dalyvaujantiems leistų susipažinti su ekspertų išvadų esme ir kitais reikalingais dokumentais.

| 2.3.3 | Dar daugiau, Komitetas primena, kad savo nuomonėje (842/2002) dėl „Marco Polo I“ programos reglamento, jis sveikino, jog Komisija išklausė „susijusių šalių požiūrius iki savo pasiūlymų pateikimo“. Tačiau Komitetas „apgailestavo, kad jis nebuvo įtrauktas į šį konsultavimosi procesą vėlesniame etape“ (2.5 punktas). |
| --- | --- |

2.3.3

Dar daugiau, Komitetas primena, kad savo nuomonėje (842/2002) dėl „Marco Polo I“ programos reglamento, jis sveikino, jog Komisija išklausė „susijusių šalių požiūrius iki savo pasiūlymų pateikimo“. Tačiau Komitetas „apgailestavo, kad jis nebuvo įtrauktas į šį konsultavimosi procesą vėlesniame etape“ (2.5 punktas).

| 2.3.4 | Todėl Komitetas negali pateikti pastabų dėl šio įvertinimo išvadų, išskyrus pastebėti, kad Komisija tikisi atitinkamo pateikto biudžeto padidinimo ir mano, kad tai yra programos veiksmingumo būtina sąlyga. |
| --- | --- |

2.3.4

Todėl Komitetas negali pateikti pastabų dėl šio įvertinimo išvadų, išskyrus pastebėti, kad Komisija tikisi atitinkamo pateikto biudžeto padidinimo ir mano, kad tai yra programos veiksmingumo būtina sąlyga.

| 2.3.5 | Komitetas pažymi, kad Komisija pateikė jam trijų įvykdytų projektų įvertinimus:






  — | Privačios bendrovės valdomo Intermodalinio geležinkelio tarp Vokietijos ir Italijos per Austriją sukūrimo projektas; |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Komitetas pažymi, kad Komisija pateikė jam trijų įvykdytų projektų įvertinimus:

—

Privačios bendrovės valdomo Intermodalinio geležinkelio tarp Vokietijos ir Italijos per Austriją sukūrimo projektas;

| — | „IKEA-RAIL“ projektas, pradėtas 2002 m., kurį sudaro platforma Duisburge (Vokietija), gaunanti produktų siuntas geležinkeliu (1044 km.) iš Almhuto (Švedija) tolesniam paskirstymui po visą Europą. Maždaug 400 traukinių 2002-2003 m. vyko šiuo maršrutu vien tik su IKEA kroviniais; |
| --- | --- |

—

„IKEA-RAIL“ projektas, pradėtas 2002 m., kurį sudaro platforma Duisburge (Vokietija), gaunanti produktų siuntas geležinkeliu (1044 km.) iš Almhuto (Švedija) tolesniam paskirstymui po visą Europą. Maždaug 400 traukinių 2002-2003 m. vyko šiuo maršrutu vien tik su IKEA kroviniais;

| — | sunkiems krovininėms transporto priemonėms skirtų nuolatinių jūros pervažų pastatymas tarp kelių uostų Italijoje ir Ispanijoje. |
| --- | --- |

—

sunkiems krovininėms transporto priemonėms skirtų nuolatinių jūros pervažų pastatymas tarp kelių uostų Italijoje ir Ispanijoje.

| 2.3.6 | Šie trys projektai parodo ES įdiegtos stebėsenos mechanizmo siūlomas galimybes. Tačiau Komitetas pažymi, kad šie projektai buvo įgyvendinti kaip prieš „Marco Polo I“ programą buvusios Jungtinio transporto („PACT“) programos bandomųjų veiksmų dalis. |
| --- | --- |

2.3.6

Šie trys projektai parodo ES įdiegtos stebėsenos mechanizmo siūlomas galimybes. Tačiau Komitetas pažymi, kad šie projektai buvo įgyvendinti kaip prieš „Marco Polo I“ programą buvusios Jungtinio transporto („PACT“) programos bandomųjų veiksmų dalis.

| 2.3.7 | Šių projektų idėja yra labai įdomi; jie sutvirtina šiuo metu vykdomas priemones ir Komitetas labai norėtų savu laiku sužinoti apie dabartinės „Marco Polo I“ programos tikslius rezultatus ir kaip šie rezultatai buvo panaudoti. |
| --- | --- |

2.3.7

Šių projektų idėja yra labai įdomi; jie sutvirtina šiuo metu vykdomas priemones ir Komitetas labai norėtų savu laiku sužinoti apie dabartinės „Marco Polo I“ programos tikslius rezultatus ir kaip šie rezultatai buvo panaudoti.

2.4   „Marco Polo II“ programa (2007-2013 m.)

| 2.4.1 | „Marco Polo II“ programa nekeičia trijų esamų veiksmų tipų:






  — | modalinis pokytis (pagalba pradžiai); |
| --- | --- | --- |

2.4.1

„Marco Polo II“ programa nekeičia trijų esamų veiksmų tipų:

—

modalinis pokytis (pagalba pradžiai);

| — | katalizavimas; |
| --- | --- |

—

katalizavimas;

| — | bendras mokymasis. |
| --- | --- |

—

bendras mokymasis.

| 2.4.2 | Programos geografinė sritis yra išplėsta ir apima ne tik 25 Europos Sąjungos valstybes nares bei šalis kandidates, bet ir EFTA bei EEE šalis. Komitetas sutinka su šiuo požiūriu ir pritaria Komisijos teiginiui, kad: „Gamybos ir tiekimo grandinės struktūra nesibaigia ties 25 valstybių ES siena“. Jis taip pat išreiškia viltį, kad Komisija pridės žodį „prekybos“ po „gamybos“ šio sakinio pradžioje. |
| --- | --- |

2.4.2

Programos geografinė sritis yra išplėsta ir apima ne tik 25 Europos Sąjungos valstybes nares bei šalis kandidates, bet ir EFTA bei EEE šalis. Komitetas sutinka su šiuo požiūriu ir pritaria Komisijos teiginiui, kad: „Gamybos ir tiekimo grandinės struktūra nesibaigia ties 25 valstybių ES siena“. Jis taip pat išreiškia viltį, kad Komisija pridės žodį „prekybos“ po „gamybos“ šio sakinio pradžioje.

| 2.4.3 | Komitetas siūlo, kad Komisija pasiremtų „Dunojaus koridoriaus VII“ pavyzdžiu, kuris yra tipiškas šiai platesnei Europai dėl visas transporto rūšis jungiančios intermodalinio transporto infrastruktūros išskirtinių savybių. Šios rūšys yra:






  — | upių transportas, per nuolatinį ryšį tarp Šiaurės jūros ar Juodosios jūros, vidurio taškas yra Austrijoje, nutolęs maždaug per 1 500 km. nuo kiekvieno galo; |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Komitetas siūlo, kad Komisija pasiremtų „Dunojaus koridoriaus VII“ pavyzdžiu, kuris yra tipiškas šiai platesnei Europai dėl visas transporto rūšis jungiančios intermodalinio transporto infrastruktūros išskirtinių savybių. Šios rūšys yra:

—

upių transportas, per nuolatinį ryšį tarp Šiaurės jūros ar Juodosios jūros, vidurio taškas yra Austrijoje, nutolęs maždaug per 1 500 km. nuo kiekvieno galo;

| — | kelių ir geležinkelio transportas, kuris per prekybos platformas palengvins upę supančių sričių drėkinimą |
| --- | --- |

—

kelių ir geležinkelio transportas, kuris per prekybos platformas palengvins upę supančių sričių drėkinimą

| — | jūrų ir jūrų-upių transportas, kuris vakaruose prailgina šią upę Reino-Maino-Dunojaus jungtimi į Normandijos salas ir Šiaurės jūrą, o rytuose — link Rusijos (Volga), Ukrainos ir Turkijos per Juodąją jūrą. |
| --- | --- |

—

jūrų ir jūrų-upių transportas, kuris vakaruose prailgina šią upę Reino-Maino-Dunojaus jungtimi į Normandijos salas ir Šiaurės jūrą, o rytuose — link Rusijos (Volga), Ukrainos ir Turkijos per Juodąją jūrą.

| 2.4.4 | „Marco Polo II“ programos pasiūlymas numato du naujus veiksmų tipus:






  — | Jūros greitkeliai, šią koncepciją Komitetas jau keletą kartų labai parėmė. Platesnė Europa juk apima tūkstančius kilometrų jūros pakrantės, tūkstančius uostų ir upių žiočių — visa tai yra potencialūs prieigos prie atokių regionų ir prie žemyninės dalies taškai. Todėl svarbu visur skatinti ir remti transporto ir krovinių paskirstymo projektus per pakrantėse ar žiotyse esančių daugiamodalinių prekybos platformų skaičiaus didinimą. |
| --- | --- | --- |

2.4.4

„Marco Polo II“ programos pasiūlymas numato du naujus veiksmų tipus:

—

Jūros greitkeliai, šią koncepciją Komitetas jau keletą kartų labai parėmė. Platesnė Europa juk apima tūkstančius kilometrų jūros pakrantės, tūkstančius uostų ir upių žiočių — visa tai yra potencialūs prieigos prie atokių regionų ir prie žemyninės dalies taškai. Todėl svarbu visur skatinti ir remti transporto ir krovinių paskirstymo projektus per pakrantėse ar žiotyse esančių daugiamodalinių prekybos platformų skaičiaus didinimą.

| — | Eismo vengimo veiksmai, koncepcija skirta gerinti gamybos, paskirstymo ir tiekimo struktūras bei panaikinti nereikalingas keliones. Pavyzdžiai būtų:






  — | dehidruotų prekių pervežimas panaikina poreikį pervežti vandenį, kuris tiesiog įpilamas atvykus prekėms. |
| --- | --- | --- |

—

Eismo vengimo veiksmai, koncepcija skirta gerinti gamybos, paskirstymo ir tiekimo struktūras bei panaikinti nereikalingas keliones. Pavyzdžiai būtų:

—

dehidruotų prekių pervežimas panaikina poreikį pervežti vandenį, kuris tiesiog įpilamas atvykus prekėms.

| — | Sudedamųjų dalių gamybos vietų steigimas šalia surinkimo vietų panaikina ilgų kelionių poreikį. |
| --- | --- |

—

Sudedamųjų dalių gamybos vietų steigimas šalia surinkimo vietų panaikina ilgų kelionių poreikį.

Komitetas remia tokio pobūdžio eksperimentus ir projektus.

| 2.4.5 | Komisija nori „sukurti geležinkelio sinergijas“ ir rekomenduoja, pavyzdžiui, naudoti krovinius ir greitąjį paštą vežantiems greitiesiems traukiniams specialiai paskirtus bėgius. Komitetas remia tokius projektus, nors dėl „greitojo pašto“ mano, kad pasiekimai informacijos perdavimo elektroniniu būdų srityje reiškia, kad didžioji dalis pašto bus siunčiama šiuo būdu, kuris ateityje bus vis plačiau naudojamas. |
| --- | --- |

2.4.5

Komisija nori „sukurti geležinkelio sinergijas“ ir rekomenduoja, pavyzdžiui, naudoti krovinius ir greitąjį paštą vežantiems greitiesiems traukiniams specialiai paskirtus bėgius. Komitetas remia tokius projektus, nors dėl „greitojo pašto“ mano, kad pasiekimai informacijos perdavimo elektroniniu būdų srityje reiškia, kad didžioji dalis pašto bus siunčiama šiuo būdu, kuris ateityje bus vis plačiau naudojamas.

| 2.4.6 | Nors ir esama poreikio sukurti greitaeiges krovinių pervežimo paskirtas linijas, visgi pirmiausiai būtina užtikinti medžiagų, įrangos ir geležinkelio reglamentų sąveiką. Dar daugiau, prieš linijų pastatymą reikia optimaliai išnaudoti esamus tinklus ir galimybę pritaikyti apleistus ar nepakankamai panaudojamus ištirtus geležinkelius, siekiant perkelti keleivių eismą į kitas transporto rūšis, ypač greitaeiges linijas. |
| --- | --- |

2.4.6

Nors ir esama poreikio sukurti greitaeiges krovinių pervežimo paskirtas linijas, visgi pirmiausiai būtina užtikinti medžiagų, įrangos ir geležinkelio reglamentų sąveiką. Dar daugiau, prieš linijų pastatymą reikia optimaliai išnaudoti esamus tinklus ir galimybę pritaikyti apleistus ar nepakankamai panaudojamus ištirtus geležinkelius, siekiant perkelti keleivių eismą į kitas transporto rūšis, ypač greitaeiges linijas.

| 2.4.7 | Todėl Komitetas ragina Komisiją kreiptis į valstybes nares su prašymu dar kartą pateikti visus būdus, kaip atgaivinti nebenaudojamus ar sumažinto apkrovimo tinklus krovinių pervežimo poreikiams. Tai daugiausiai taikytina geležinkelių tinklui, o taip pat vidaus vandens keliams. Tikslas yra kur tik galima pritaikyti greitesnius sprendimus, nei naudojimasis keliais, kurie taip pat duotų didesnę naudą darnaus vystymosi atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.4.7

Todėl Komitetas ragina Komisiją kreiptis į valstybes nares su prašymu dar kartą pateikti visus būdus, kaip atgaivinti nebenaudojamus ar sumažinto apkrovimo tinklus krovinių pervežimo poreikiams. Tai daugiausiai taikytina geležinkelių tinklui, o taip pat vidaus vandens keliams. Tikslas yra kur tik galima pritaikyti greitesnius sprendimus, nei naudojimasis keliais, kurie taip pat duotų didesnę naudą darnaus vystymosi atžvilgiu.

| 2.4.8 | Galiausiai, siekdamas parodyti pasitikėjimą krovininiu geležinkelio transportu ir kartu kitomis ne keliais vykstančiomis transporto rūšimis, Komitetas dar kartą pažymi, kad laikas ketinimus paversti veiksmais, rezervuojant ar skiriant didesnę dalį asignavimų geležinkelio, jūros ir upių infrastruktūroms, nei skiriama dabar, ypač TEN-T projektų finansavimui, o taip pat naujosioms valstybėms narėms bei Balkanų regionui skiriamam finansavimui. |
| --- | --- |

2.4.8

Galiausiai, siekdamas parodyti pasitikėjimą krovininiu geležinkelio transportu ir kartu kitomis ne keliais vykstančiomis transporto rūšimis, Komitetas dar kartą pažymi, kad laikas ketinimus paversti veiksmais, rezervuojant ar skiriant didesnę dalį asignavimų geležinkelio, jūros ir upių infrastruktūroms, nei skiriama dabar, ypač TEN-T projektų finansavimui, o taip pat naujosioms valstybėms narėms bei Balkanų regionui skiriamam finansavimui.

| 2.4.9 | Komitetas su malonumu pažymi, kad Komisija akcentuoja pramonėje jaučiamą „didelę“ infrastruktūrų, kurios būtinos ir tinkamos „Marco Polo“ programos paslaugų tikslų pasiekimui, finansavimo paklausą. Pagalbinių infrastruktūrų finansavimo atžvilgiu Komitetas primena savo nuomonėje (842/2002) apie „Marco Polo“ programą pateiktą rekomendaciją. |
| --- | --- |

2.4.9

Komitetas su malonumu pažymi, kad Komisija akcentuoja pramonėje jaučiamą „didelę“ infrastruktūrų, kurios būtinos ir tinkamos „Marco Polo“ programos paslaugų tikslų pasiekimui, finansavimo paklausą. Pagalbinių infrastruktūrų finansavimo atžvilgiu Komitetas primena savo nuomonėje (842/2002) apie „Marco Polo“ programą pateiktą rekomendaciją.

3.   Konkrečios pastabos dėl siūlomo „Marco Polo II“ programos reglamento

3.1   1 straipsnis: Dalykas

| 3.1.1 | Komitetas pažymi, kad Komisija teikia pasiūlymą priimti reglamentą 2007-2013 m. laikotarpiui. Tai turėtų palengvinti „Marco Polo“ programos tęstinumą ir išvengti vėlavimo, su kuriuo buvo susidurta 2001-2002 m. pradėjus „Marco Polo I“ programą. Šiandien Komisijos pateiktas požiūris nedaug skiriasi nuo „Marco Polo I“ programos įgyvendinimo. Veikiant taip iš anksto reiškia, kad galima įpareigoti „valdymo komitetą [kuris turi būti įpareigotas] pastoviai stebėti veiksmus, kad būtų galima tinkamai termino viduryje pataisyti „Marco Polo“ programą“, kaip Komitetas ragino savo nuomonėje 842/2002. |
| --- | --- |

3.1.1

Komitetas pažymi, kad Komisija teikia pasiūlymą priimti reglamentą 2007-2013 m. laikotarpiui. Tai turėtų palengvinti „Marco Polo“ programos tęstinumą ir išvengti vėlavimo, su kuriuo buvo susidurta 2001-2002 m. pradėjus „Marco Polo I“ programą. Šiandien Komisijos pateiktas požiūris nedaug skiriasi nuo „Marco Polo I“ programos įgyvendinimo. Veikiant taip iš anksto reiškia, kad galima įpareigoti „valdymo komitetą [kuris turi būti įpareigotas] pastoviai stebėti veiksmus, kad būtų galima tinkamai termino viduryje pataisyti „Marco Polo“ programą“, kaip Komitetas ragino savo nuomonėje 842/2002.

3.2   2 straipsnis: Apibrėžimai

| 3.2.1 | Komitetas pažymi, kad pagal jo „konsorciumo“ apibrėžimą reikia mažiausiai dviejų įmonių. Komitetas dar kartą pakartoja savo raginimą, kad konsorciumas būtų „susitarimas tarp mažiausiai dviejų įmonių, kurios nepriklauso tai pačiai grupei ir viena iš jų nėra kitos dukterinė įmonė, kartu vykdyti ...“... |
| --- | --- |

3.2.1

Komitetas pažymi, kad pagal jo „konsorciumo“ apibrėžimą reikia mažiausiai dviejų įmonių. Komitetas dar kartą pakartoja savo raginimą, kad konsorciumas būtų „susitarimas tarp mažiausiai dviejų įmonių, kurios nepriklauso tai pačiai grupei ir viena iš jų nėra kitos dukterinė įmonė, kartu vykdyti ...“...

3.3   3 straipsnis: Sritis

| 3.3.1 | Komitetas pakartoja savo nuomonėje 842/2002 išsakytą pastabą, kad kai kurios šio straipsnio nuostatos, jo manymu, yra per daug ribojančios, nes reikalauja, kad veiksmai apimtų mažiausiai dvi valstybes, ar vieną valstybę ir netolimos trečios šalies teritoriją. Komitetas taip pat mano, kad esama ir lokalinių veiksmų, kurie paveikia tik vieną valstybę, tačiau šis poveikis duoda naudos visiems atitinkamų transporto rūšių naudotojams, kertantiems tą valstybę. Vienas iš pavyzdžių galėtų būti veiksmai, skirti vienoje teritorijoje esančiame infrastruktūros centre įrengtoms daugiamodalinėms platformoms. |
| --- | --- |

3.3.1

Komitetas pakartoja savo nuomonėje 842/2002 išsakytą pastabą, kad kai kurios šio straipsnio nuostatos, jo manymu, yra per daug ribojančios, nes reikalauja, kad veiksmai apimtų mažiausiai dvi valstybes, ar vieną valstybę ir netolimos trečios šalies teritoriją. Komitetas taip pat mano, kad esama ir lokalinių veiksmų, kurie paveikia tik vieną valstybę, tačiau šis poveikis duoda naudos visiems atitinkamų transporto rūšių naudotojams, kertantiems tą valstybę. Vienas iš pavyzdžių galėtų būti veiksmai, skirti vienoje teritorijoje esančiame infrastruktūros centre įrengtoms daugiamodalinėms platformoms.

| 3.3.2 | Komitetas sveikina poslinkius praplėsti sritį ir apimti trečias šalis (nepriklausomai ar jos yra šalys kandidatės) ir pažymi, kad tose teritorijose vis dar vykdomų veiksmų sąnaudų programa neapima, išskyrus kai yra šio straipsnio 3 ir 4 dalyse numatytos aplinkybės. |
| --- | --- |

3.3.2

Komitetas sveikina poslinkius praplėsti sritį ir apimti trečias šalis (nepriklausomai ar jos yra šalys kandidatės) ir pažymi, kad tose teritorijose vis dar vykdomų veiksmų sąnaudų programa neapima, išskyrus kai yra šio straipsnio 3 ir 4 dalyse numatytos aplinkybės.

| 3.3.3 | Tačiau siekdamas nuoseklumo, jis norėtų, kad reglamente veiksmų trečiose šalyse finansavimo atžvilgiu būtų teigiama, jog jis būtų kiek galima labiau skirtas ne keliais vykstančio transporto rūšių ar skatinančio intermodalumą transporto vystymo priemonėms. |
| --- | --- |

3.3.3

Tačiau siekdamas nuoseklumo, jis norėtų, kad reglamente veiksmų trečiose šalyse finansavimo atžvilgiu būtų teigiama, jog jis būtų kiek galima labiau skirtas ne keliais vykstančio transporto rūšių ar skatinančio intermodalumą transporto vystymo priemonėms.

3.4   4 straipsnis: Reikalavimus atitinkantys pareiškėjai ir naudos gavėjai

| 3.4.1 | EESRK pritaria 4 straipsniui, su sąlyga, kad bus atsižvelgta į anksčiau išsakytas pastabas dėl „konsorciumo“ sudėties. Tačiau Komitetas norėtų pažymėti, kaip jau darė savo nuomonėje 842/2002, kad išskirtiniais atvejais, kai veiksmai vykdomi vienoje šalyje, netaikytinas reikalavimas, kad įmonės būtų įsteigtos mažiausiai dviejose valstybėse narėse arba vienoje valstybėje narėje ir trečioje šalyje. |
| --- | --- |

3.4.1

EESRK pritaria 4 straipsniui, su sąlyga, kad bus atsižvelgta į anksčiau išsakytas pastabas dėl „konsorciumo“ sudėties. Tačiau Komitetas norėtų pažymėti, kaip jau darė savo nuomonėje 842/2002, kad išskirtiniais atvejais, kai veiksmai vykdomi vienoje šalyje, netaikytinas reikalavimas, kad įmonės būtų įsteigtos mažiausiai dviejose valstybėse narėse arba vienoje valstybėje narėje ir trečioje šalyje.

3.5   5 straipsnis: Reikalavimus atitinkantys veiksmai ir finansavimo sąlygos

| 3.5.1 | EESRK savo nuomonės 842/2002 apie „Marco Polo II“ programą 3.5, 3.6 ir 3.7 punktuose pareiškė, kad minimali kartelė subsidijai vienam veiksmui gauti yra pernelyg aukšta. Jis pasiūlė, kad Komisijos nustatytos minimalios subsidijos ribos būtų sumažintos:






  — | nuo 1 milijono eurų iki 500 000 eurų modalinių pokyčių veiksmams; |
| --- | --- | --- |

3.5.1

EESRK savo nuomonės 842/2002 apie „Marco Polo II“ programą 3.5, 3.6 ir 3.7 punktuose pareiškė, kad minimali kartelė subsidijai vienam veiksmui gauti yra pernelyg aukšta. Jis pasiūlė, kad Komisijos nustatytos minimalios subsidijos ribos būtų sumažintos:

—

nuo 1 milijono eurų iki 500 000 eurų modalinių pokyčių veiksmams;

| — | nuo 3 milijono eurų iki 1,5 eurų katalizavimo veiksmams; |
| --- | --- |

—

nuo 3 milijono eurų iki 1,5 eurų katalizavimo veiksmams;

| — | nuo 500 000 eurų iki 250 000 eurų bendro mokymosi veiksmams; |
| --- | --- |

—

nuo 500 000 eurų iki 250 000 eurų bendro mokymosi veiksmams;

| 3.5.2 | „Marco Polo II“ programos atžvilgiu Komitetas pažymi, kad 5 straipsnyje minimame finansavimo sąlygas detalizuojančiame priede Komisijos nustatytos nuorodinės minimalios ribos subsidijas veiksmams teikti yra per aukštos, išskyrus bendro mokymosi veiksmus, kuriems riba buvo sumažinta iki 250 000 eurų, kaip ir prašė Komitetas. Komitetas mano, kad nepaprastai svarbu nustatyti žemesnes, o tuo pačiu ir patrauklesnes ribas, bei skatinti pradėti projektus, kurie gali būti mažesnės apimties, tačiau neretai veiksmingesni vietos lygmenyje. |
| --- | --- |

3.5.2

„Marco Polo II“ programos atžvilgiu Komitetas pažymi, kad 5 straipsnyje minimame finansavimo sąlygas detalizuojančiame priede Komisijos nustatytos nuorodinės minimalios ribos subsidijas veiksmams teikti yra per aukštos, išskyrus bendro mokymosi veiksmus, kuriems riba buvo sumažinta iki 250 000 eurų, kaip ir prašė Komitetas. Komitetas mano, kad nepaprastai svarbu nustatyti žemesnes, o tuo pačiu ir patrauklesnes ribas, bei skatinti pradėti projektus, kurie gali būti mažesnės apimties, tačiau neretai veiksmingesni vietos lygmenyje.

| 3.5.3 | Todėl Komitetas siūlo:






  — | kad nustatytos minimalios subsidijos ribos būtų perpus sumažintos:






  — | nuo 1 milijono eurų iki 500 000 eurų modalinių pokyčių veiksmams; |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.3

Todėl Komitetas siūlo:

—

kad nustatytos minimalios subsidijos ribos būtų perpus sumažintos:

—

nuo 1 milijono eurų iki 500 000 eurų modalinių pokyčių veiksmams;

| — | nuo 3 milijonų eurų iki 1,5 eurų katalizavimo veiksmams; |
| --- | --- |

—

nuo 3 milijonų eurų iki 1,5 eurų katalizavimo veiksmams;

| — | nuo 4 milijonų eurų iki 2 milijonų eurų jūros greitkelių veiksmams; |
| --- | --- |

—

nuo 4 milijonų eurų iki 2 milijonų eurų jūros greitkelių veiksmams;

| — | nuo 1 milijono eurų iki 500 000 eurų eismo vengimo veiksmams; |
| --- | --- |

—

nuo 1 milijono eurų iki 500 000 eurų eismo vengimo veiksmams;

| — | kad bendro mokymosi veiksmams minimalios subsidijos riba išliektų 250 000 eurų, kaip ir nustatyta pasiūlyme. |
| --- | --- |

—

kad bendro mokymosi veiksmams minimalios subsidijos riba išliektų 250 000 eurų, kaip ir nustatyta pasiūlyme.

| — | kad būtų sukurta specifinė kategorija jūros-upių transportui ir upių transportui, kurios minimali riba būtų 500 000 eurų. Nors ir minimali 4 milijonų eurų riba (Komiteto siūlymu sumažinta iki dviejų milijonų eurų) yra tinkama jūros transportui, atsižvengiant į laivų dydį ir pervežamų krovinių kiekį, ji yra nepriimtina vidaus vandens keliams. |
| --- | --- |

—

kad būtų sukurta specifinė kategorija jūros-upių transportui ir upių transportui, kurios minimali riba būtų 500 000 eurų. Nors ir minimali 4 milijonų eurų riba (Komiteto siūlymu sumažinta iki dviejų milijonų eurų) yra tinkama jūros transportui, atsižvengiant į laivų dydį ir pervežamų krovinių kiekį, ji yra nepriimtina vidaus vandens keliams.

| 3.5.4 | Galiausiai, Komitetas pritaria galutinių terminų nustatymui įvairių programų įgyvendinimuimui, kurie turi būti užbaigti tam tikrą dieną, kad programa galėtų būti pateikta subsidijai gauti. Be to. Komitetas mano, kas 36 mėnesių terminas „modalinių pokyčių“ veiksmams yra pernelyg trumpas, ir jis turi būti pratęstas, kas siektų 60 mėnesių, kaip ir terminai kitiems veiksmams. |
| --- | --- |

3.5.4

Galiausiai, Komitetas pritaria galutinių terminų nustatymui įvairių programų įgyvendinimuimui, kurie turi būti užbaigti tam tikrą dieną, kad programa galėtų būti pateikta subsidijai gauti. Be to. Komitetas mano, kas 36 mėnesių terminas „modalinių pokyčių“ veiksmams yra pernelyg trumpas, ir jis turi būti pratęstas, kas siektų 60 mėnesių, kaip ir terminai kitiems veiksmams.

3.6   11 straipsnis: Biudžetas

| 3.6.1 | EESRK jau anksčiau pažymėjo, kad neturi reikiamos informacijos įvertinti 740 milijonų eurų sumą, kurią Komisija nori skirti „Marco Polo II“ programai. Jis tiesiog pastebi, kad Komisija mano, jog 740 milijonų eurų biudžeto asignavimas leis sutaupyti 5 milijardus eurų dėl gaunamos socialinės ir aplinkosauginės naudos, kaip nurodoma ankstesniame 1.4 punkte. |
| --- | --- |

3.6.1

EESRK jau anksčiau pažymėjo, kad neturi reikiamos informacijos įvertinti 740 milijonų eurų sumą, kurią Komisija nori skirti „Marco Polo II“ programai. Jis tiesiog pastebi, kad Komisija mano, jog 740 milijonų eurų biudžeto asignavimas leis sutaupyti 5 milijardus eurų dėl gaunamos socialinės ir aplinkosauginės naudos, kaip nurodoma ankstesniame 1.4 punkte.

| 3.6.2 | Komitetas tikisi, kad Komisija per 2005 metus, įpusėjus „Marco Polo I“ programai, paskelbs užbaigtų projektų ir faktinio sutaupymo įvertinimą. |
| --- | --- |

3.6.2

Komitetas tikisi, kad Komisija per 2005 metus, įpusėjus „Marco Polo I“ programai, paskelbs užbaigtų projektų ir faktinio sutaupymo įvertinimą.

| 3.6.3 | Kaip Komitetas pasiūlė savo nuomonėje 842/2002, Komisija turėtų programos vykdymo metu pasiūlyti biudžeto padidinimą, kad galėtų papildomai finansuoti, jei būtų pateikta daug projektų. |
| --- | --- |

3.6.3

Kaip Komitetas pasiūlė savo nuomonėje 842/2002, Komisija turėtų programos vykdymo metu pasiūlyti biudžeto padidinimą, kad galėtų papildomai finansuoti, jei būtų pateikta daug projektų.

3.7   14 straipsnis: Įvertinimas

| 3.7.1 | Komitetas su malonumu pažymi, nes tai buvo vienas iš nuomonėje 842/2002 išsakytų prašymų, kad Komisija vėliausiai iki 2007 m. birželio 30 d. pateiks EESRK, o taip pat ir Europos Parlamentui bei Regionų komitetui, „Marco Polo I“ programos 2003-2006 m. laikotarpio įvertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

3.7.1

Komitetas su malonumu pažymi, nes tai buvo vienas iš nuomonėje 842/2002 išsakytų prašymų, kad Komisija vėliausiai iki 2007 m. birželio 30 d. pateiks EESRK, o taip pat ir Europos Parlamentui bei Regionų komitetui, „Marco Polo I“ programos 2003-2006 m. laikotarpio įvertinimo ataskaitą.

| 3.7.2 | Jis tikisi, kad gaus pakankamai informacijos, jog galėtų pateikti nuomonę ir galbūt pasiūlymus koreguoti, jei būtina, „Marco Polo II“ programą, kuri bus jau prasidėjusi 2007 m. sausio 1 d. ir todėl dar tik bus pasiekusi savo įgyvendinimo pradinį etapą. |
| --- | --- |

3.7.2

Jis tikisi, kad gaus pakankamai informacijos, jog galėtų pateikti nuomonę ir galbūt pasiūlymus koreguoti, jei būtina, „Marco Polo II“ programą, kuri bus jau prasidėjusi 2007 m. sausio 1 d. ir todėl dar tik bus pasiekusi savo įgyvendinimo pradinį etapą.

4.   Išvados

| 4.1 | Komitetas remia „Marco Polo II“ programą, kaip anksčiau rėmė „PACT“ ir „Marco Polo I“ programas. Šios trys programos buvo ir yra naudingos įgyvendinant iniciatyvas, kurios padeda pritaikyti krovinių pervežimo transporto sistemas, kad pagerėtų jų darbas aplinkosaugos atžvilgiu. Planuojamo 100 milijonų eurų finansinio indėlio į „Marco Polo I“ programą padidinimas iki 740 milijonų į „Marco Polo II“ programą rodo ES troškimą įgyvendinti darnesnę krovinių pervežimo transporto valdymo formą. |
| --- | --- |

4.1

Komitetas remia „Marco Polo II“ programą, kaip anksčiau rėmė „PACT“ ir „Marco Polo I“ programas. Šios trys programos buvo ir yra naudingos įgyvendinant iniciatyvas, kurios padeda pritaikyti krovinių pervežimo transporto sistemas, kad pagerėtų jų darbas aplinkosaugos atžvilgiu. Planuojamo 100 milijonų eurų finansinio indėlio į „Marco Polo I“ programą padidinimas iki 740 milijonų į „Marco Polo II“ programą rodo ES troškimą įgyvendinti darnesnę krovinių pervežimo transporto valdymo formą.

| 4.2 | Norėdamas, kad būtų pasiekti Komisijos nustatyti krovinių perkėlimo tikslai, Komitetas norėtų priminti kai kurias priemones, kurias pasiūlė savo 2002 m. liepos 17 ir 18 d. nuomonėje CES 842/2002 apie „Marco Polo I“ programą:






  — | sąžiningos konkurencijos tarp įvairių transporto rūšių užtikrinimui būtina stiprinti inspekcijas ir griežtinti baudas už darbo teisės aktų pažeidimus; |
| --- | --- | --- |

4.2

Norėdamas, kad būtų pasiekti Komisijos nustatyti krovinių perkėlimo tikslai, Komitetas norėtų priminti kai kurias priemones, kurias pasiūlė savo 2002 m. liepos 17 ir 18 d. nuomonėje CES 842/2002 apie „Marco Polo I“ programą:

—

sąžiningos konkurencijos tarp įvairių transporto rūšių užtikrinimui būtina stiprinti inspekcijas ir griežtinti baudas už darbo teisės aktų pažeidimus;

| — | iš „Marco Polo“ programų naudą gaunantys operatoriai privalo pastoviai įsipareigoti teikti visuotinės svarbos paslaugas, kad garantuotų perkėlimus; |
| --- | --- |

—

iš „Marco Polo“ programų naudą gaunantys operatoriai privalo pastoviai įsipareigoti teikti visuotinės svarbos paslaugas, kad garantuotų perkėlimus;

| — | „Marco Polo“ programa turi numatyti galimybę finansuoti projektus, kurie vykdomi daugiau, nei vienoje valstybėje narėje, su sąlyga, kad šių projektų poveikis bus naudingas per nagrinėjamas valstybes nares vykstančio tarptautinių siuntinių naudotojams; |
| --- | --- |

—

„Marco Polo“ programa turi numatyti galimybę finansuoti projektus, kurie vykdomi daugiau, nei vienoje valstybėje narėje, su sąlyga, kad šių projektų poveikis bus naudingas per nagrinėjamas valstybes nares vykstančio tarptautinių siuntinių naudotojams;

| — | „Europos vadovo“, apimančio visas daugiamodalines platformas ES, aprašančio jų atitinkamas savybes ir nustatančio minimalius standartus, parengimas visų naudotojų labui; |
| --- | --- |

—

„Europos vadovo“, apimančio visas daugiamodalines platformas ES, aprašančio jų atitinkamas savybes ir nustatančio minimalius standartus, parengimas visų naudotojų labui;

| — | nuostatų priėmimas, kurios leistų įtraukti į „Marco Polo“ programos paramai gauti reikalavimus atitinkančius projektus oro ir vamzdynų transportą, su daugiamodalinėje platformoje esančiu atsišakojimo terminalu; |
| --- | --- |

—

nuostatų priėmimas, kurios leistų įtraukti į „Marco Polo“ programos paramai gauti reikalavimus atitinkančius projektus oro ir vamzdynų transportą, su daugiamodalinėje platformoje esančiu atsišakojimo terminalu;

| 4.3 | Siekdamas, kad upių ir upių-jūros transportas pasinaudotų „Marco Polo“ programa, Komitetas siūlo nustatyti specifinę kategoriją, kurios minimalios subsidijos riba būtų sumažinta iki 500 000 eurų. Upių transporto negalima lyginti su jūros transportu, nes reikiamos investicijos yra proporcingos laivų dydžiui. |
| --- | --- |

4.3

Siekdamas, kad upių ir upių-jūros transportas pasinaudotų „Marco Polo“ programa, Komitetas siūlo nustatyti specifinę kategoriją, kurios minimalios subsidijos riba būtų sumažinta iki 500 000 eurų. Upių transporto negalima lyginti su jūros transportu, nes reikiamos investicijos yra proporcingos laivų dydžiui.

| 4.4 | Komitetas nori toliau diskutuoti su Komisija, kad būtų pereita nuo nulinio sandėliavimo prie cirkuliuojančių prekių praktikos visų siuntų, kurios nėra skubios atžvilgiu (tam tikrų sunkių prekių atžvilgiu reikia laikytis tik pristatymo datos). |
| --- | --- |

4.4

Komitetas nori toliau diskutuoti su Komisija, kad būtų pereita nuo nulinio sandėliavimo prie cirkuliuojančių prekių praktikos visų siuntų, kurios nėra skubios atžvilgiu (tam tikrų sunkių prekių atžvilgiu reikia laikytis tik pristatymo datos).

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/25

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1868/94, nustatantį bulvių krakmolo gamybos kvotų sistemą

COM (2004) 772 galutinis — 2004/0269 (CNS)

(2005/C 234/06)

2005 m. sausio 20 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo parengti Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1868/94, nustatantį bulvių krakmolo gamybos kvotų sistemą.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbą šiuo klausimu, 2005 m. vasario 17 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Konstantinidis.

Savo 415-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2005 m. kovo 9-10 d. (2005 m. kovo 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę, 127 nariams balsavus „už“ ir 7 nariams susilaikius.

1.   Komisijos pasiūlymo turinys

| 1.1 | Šiuo pasiūlymu siekiama paskirstyti 2005/2006 m. ir 2006/2007 prekybos metams skirtą kvotą bulvių krakmolą gaminančioms valstybėms narėms remiantis Komisijos ataskaita Tarybai dėl bulvių krakmolo gamybos kvotos, taip iš dalies pakeičiant Reglamentą (EB) Nr. 1868/94. |
| --- | --- |

1.1

Šiuo pasiūlymu siekiama paskirstyti 2005/2006 m. ir 2006/2007 prekybos metams skirtą kvotą bulvių krakmolą gaminančioms valstybėms narėms remiantis Komisijos ataskaita Tarybai dėl bulvių krakmolo gamybos kvotos, taip iš dalies pakeičiant Reglamentą (EB) Nr. 1868/94.

| 1.2 | Šią kvotą siūloma išlaikyti ateinančius dvejus metus. |
| --- | --- |

1.2

Šią kvotą siūloma išlaikyti ateinančius dvejus metus.

| 1.3 | Komisija siūlo nekeisti bulvių krakmolo kvotos ateinančius dvejus metus dėl to, kad būtų pernelyg anksti įvertinti BŽP reformos (t. y. atskyrimo) ir ES plėtros poveikį bulvių krakmolo sektoriui. Iš esmės, daugelyje bulvių krakmolą gaminančių valstybių narių BŽP reforma bus įgyvendinta tik iki 2006 m. (t. y. 2006-2007 m. prekybos metais). |
| --- | --- |

1.3

Komisija siūlo nekeisti bulvių krakmolo kvotos ateinančius dvejus metus dėl to, kad būtų pernelyg anksti įvertinti BŽP reformos (t. y. atskyrimo) ir ES plėtros poveikį bulvių krakmolo sektoriui. Iš esmės, daugelyje bulvių krakmolą gaminančių valstybių narių BŽP reforma bus įgyvendinta tik iki 2006 m. (t. y. 2006-2007 m. prekybos metais).

| 1.4 | Dėl to, Komisija, iki 2006 m. rugsėjo 30 d., pateiks naują ataskaitą, prie kurios bus pridėtas naujas pasiūlymas. |
| --- | --- |

1.4

Dėl to, Komisija, iki 2006 m. rugsėjo 30 d., pateiks naują ataskaitą, prie kurios bus pridėtas naujas pasiūlymas.

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | Pagal Komisijos ataskaitą ES bulvių krakmolo gamyba beveik atitiko nustatytą kvotą, o bendras grūdų ir bulvių krakmolo eksportas išlieka santykinai stabilus. Bulvių krakmolo dalis visoje bulvių krakmolo gamyboje mažėja, apie 20 %. Kaip jau buvo nurodyta anksčiau, Komisija siūlo skirti 2004/2005 m. nustatytas kvotas. Dauguma Europos bulvių krakmolo gamintojų (išskyrus lenkų, lietuvių ir čekų žemdirbius) remia Komisijos pasiūlymą, nors jie verčiau pasisakytų už tai, kad kvotų sistema būtų pratęsta kaip įprasta (trejiems metams). |
| --- | --- |

2.1

Pagal Komisijos ataskaitą ES bulvių krakmolo gamyba beveik atitiko nustatytą kvotą, o bendras grūdų ir bulvių krakmolo eksportas išlieka santykinai stabilus. Bulvių krakmolo dalis visoje bulvių krakmolo gamyboje mažėja, apie 20 %. Kaip jau buvo nurodyta anksčiau, Komisija siūlo skirti 2004/2005 m. nustatytas kvotas. Dauguma Europos bulvių krakmolo gamintojų (išskyrus lenkų, lietuvių ir čekų žemdirbius) remia Komisijos pasiūlymą, nors jie verčiau pasisakytų už tai, kad kvotų sistema būtų pratęsta kaip įprasta (trejiems metams).

| 2.2 | EESRK, nors ir remia Komisijos pasiūlymą, tačiau, kaip ir bulvių krakmolo gamintojai, nerimauja, kad laiko, skirto Komisijos pasiūlymui aptarti ir priimti, mažėja, ypač atsižvelgiant į tai, kad ūkininkai 2005 m. kovo mėn. pradės sodinti sėklines bulves. Dėl to Komitetas kviečia Europos Parlamentą ir Tarybą svarstant šį pasiūlymą atsižvelgti į šiuos terminus. |
| --- | --- |

2.2

EESRK, nors ir remia Komisijos pasiūlymą, tačiau, kaip ir bulvių krakmolo gamintojai, nerimauja, kad laiko, skirto Komisijos pasiūlymui aptarti ir priimti, mažėja, ypač atsižvelgiant į tai, kad ūkininkai 2005 m. kovo mėn. pradės sodinti sėklines bulves. Dėl to Komitetas kviečia Europos Parlamentą ir Tarybą svarstant šį pasiūlymą atsižvelgti į šiuos terminus.

3.   Išvados

| 3.1 | EESRK remia Komisijos pasiūlymą pratęsti dabartines kvotas 2005/2006 ir 2006/2007 prekybos metams ir rekomenduoja griežtai laikytis būsimo pasiūlymo vertinimui nustatyto termino. |
| --- | --- |

3.1

EESRK remia Komisijos pasiūlymą pratęsti dabartines kvotas 2005/2006 ir 2006/2007 prekybos metams ir rekomenduoja griežtai laikytis būsimo pasiūlymo vertinimui nustatyto termino.

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/26

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles

KOM(2004) 775 galutinis — 2004/0270 (COD)

(2005/C 234/07)

2004 m. gruodžio 16 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 152 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, iš dalies pakeičiantį Reglamentą (EB) 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkosaugos skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. vasario 17 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. CHIRIACO.

Savo 415-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. kovo 9 d., Komitetas, 130 nariams balsavus „už“ ir 3 nariams susilaikius, priėmė šią nuomonę:

1.   Komisijos pasiūlymo santrauka

| 1.1 | Siūlomi šie esminiai Reglamento dėl tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) prevencijos, kontrolės ir likvidavimo pakeitimai:






  — | Pratęsti jau 2003 m. (1) pratęstą laikotarpį, kurio metu galioja pereinamojo laikotarpio priemonės, dar dviem metais; |
| --- | --- | --- |

1.1

Siūlomi šie esminiai Reglamento dėl tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) prevencijos, kontrolės ir likvidavimo pakeitimai:

—

Pratęsti jau 2003 m. (1) pratęstą laikotarpį, kurio metu galioja pereinamojo laikotarpio priemonės, dar dviem metais;

| — | Sugriežtinti kai kurias prevencines priemones (įtraukti elninius žvėris (cervidae), suderintos selekcinės programos pagalba skatinti USE atsparių avių veisimą, suderinti su Reglamentu (EB) 1774/2002, nustatančiu sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, uždrausti dujų injekcijas į kaukolės ertmę, kaip skerdimo metodą); |
| --- | --- |

—

Sugriežtinti kai kurias prevencines priemones (įtraukti elninius žvėris (cervidae), suderintos selekcinės programos pagalba skatinti USE atsparių avių veisimą, suderinti su Reglamentu (EB) 1774/2002, nustatančiu sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, uždrausti dujų injekcijas į kaukolės ertmę, kaip skerdimo metodą);

| — | Gyvūnų judėjimo apribojimus taikyti ir avims bei ožkoms; |
| --- | --- |

—

Gyvūnų judėjimo apribojimus taikyti ir avims bei ožkoms;

| — | Apriboti kalcio-vandenilio fosfato gamybai naudojamų žaliavų pateikimą į rinką, tačiau panaikinti apribojimus ne žmonėms vartoti skirtam pienui, kaip buvo padaryta išimtis žmonėms vartoti skirtam pienui. |
| --- | --- |

—

Apriboti kalcio-vandenilio fosfato gamybai naudojamų žaliavų pateikimą į rinką, tačiau panaikinti apribojimus ne žmonėms vartoti skirtam pienui, kaip buvo padaryta išimtis žmonėms vartoti skirtam pienui.

| — | Konsoliduoti kontrolės trečiosiose šalyse teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

—

Konsoliduoti kontrolės trečiosiose šalyse teisinį pagrindą.

2.   Bendros pastabos

| 2.1 | Nors EESRK kritikavo pakartotinį pereinamojo laikotarpio pratęsimą (2), Komitetas pastebi, kad pagal Tarptautinį epizootijų biurą (TEB) tarptautiniu lygiu turi būti suderinamos nuostatos, laikantis Komisijos nustatytų rizikos įvertinimo kriterijų. |
| --- | --- |

2.1

Nors EESRK kritikavo pakartotinį pereinamojo laikotarpio pratęsimą (2), Komitetas pastebi, kad pagal Tarptautinį epizootijų biurą (TEB) tarptautiniu lygiu turi būti suderinamos nuostatos, laikantis Komisijos nustatytų rizikos įvertinimo kriterijų.

| 2.2 | Praktika Europoje parodė, kad dabartinis suskirstymas į penkias kategorijas, kurių pagrindas susirgimo atvejai, o ne rizika susirgti, yra naudingesnis toms šalims, kurios mažiau kontroliuoja, o šalims, kurios veiksmingos kontrolės pagalba išaiškina ligos atvejus, yra žalingas. Paskutiniai atvejai Japonijoje, Kanadoje ir Jungtinėse Valstijose turėtų pagreitinti susitarimo dėl patobulintų TEB metodų taikymo priėmimą; greičiausiai tai įvyks 2005 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

2.2

Praktika Europoje parodė, kad dabartinis suskirstymas į penkias kategorijas, kurių pagrindas susirgimo atvejai, o ne rizika susirgti, yra naudingesnis toms šalims, kurios mažiau kontroliuoja, o šalims, kurios veiksmingos kontrolės pagalba išaiškina ligos atvejus, yra žalingas. Paskutiniai atvejai Japonijoje, Kanadoje ir Jungtinėse Valstijose turėtų pagreitinti susitarimo dėl patobulintų TEB metodų taikymo priėmimą; greičiausiai tai įvyks 2005 m. gegužės mėn.

| 2.3 | Tačiau Komitetas norėtų patvirtinti savo jau pareikštą rekomendaciją: Jei nebus įmanoma susitarti tarptautiniu lygiu dėl bendrų rizikos valdymo taisyklių, ES turi iš to padaryti išvadas ir pati nustatyti būtinas taisykles, neatsižvelgiant į tai, kad dėl to PPO kils sunkumų prekiaujant su trečiosiomis šalimis. Tarptautinio pritarimo nebuvimas ir besitęsiančios derybos neturi vilkinti priemonių, būtinų bendradarbiavimui ES. |
| --- | --- |

2.3

Tačiau Komitetas norėtų patvirtinti savo jau pareikštą rekomendaciją: Jei nebus įmanoma susitarti tarptautiniu lygiu dėl bendrų rizikos valdymo taisyklių, ES turi iš to padaryti išvadas ir pati nustatyti būtinas taisykles, neatsižvelgiant į tai, kad dėl to PPO kils sunkumų prekiaujant su trečiosiomis šalimis. Tarptautinio pritarimo nebuvimas ir besitęsiančios derybos neturi vilkinti priemonių, būtinų bendradarbiavimui ES.

| 2.4 | Komitetas pritaria, kad Komisija pasinaudodama laikotarpio pratęsimu, sugriežtina prevencines priemones, skatina selekcines programas ir, ypač trečiųjų šalių atžvilgiu, sugiežtina judėjimo ir kontrolės apribojimus. |
| --- | --- |

2.4

Komitetas pritaria, kad Komisija pasinaudodama laikotarpio pratęsimu, sugriežtina prevencines priemones, skatina selekcines programas ir, ypač trečiųjų šalių atžvilgiu, sugiežtina judėjimo ir kontrolės apribojimus.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1 | Būtinai turi būti įtraukti elniniai žvėrys. |
| --- | --- |

3.1

Būtinai turi būti įtraukti elniniai žvėrys.

| 3.2 | Suderintos selekcinės programos, kuri jau dabar duoda gerų rezultatų, teisinio pagrindo konsolidavimas leistų sustiprinti USE atsparių avių selekciją. |
| --- | --- |

3.2

Suderintos selekcinės programos, kuri jau dabar duoda gerų rezultatų, teisinio pagrindo konsolidavimas leistų sustiprinti USE atsparių avių selekciją.

| 3.3 | Teisiniam nuoseklumui būtinas suderinimas su Reglamentu 1774/2002. |
| --- | --- |

3.3

Teisiniam nuoseklumui būtinas suderinimas su Reglamentu 1774/2002.

| 3.4 | Dujų injekcijas į kaukolės ertmę, kurios jau yra draudžiamos importuotiems gyvūnams, yra aiškiai draudžiama naudoti skerdžiant gyvūnus ES, taigi taip vienareikšmiškai padidėja taršos prevencija. |
| --- | --- |

3.4

Dujų injekcijas į kaukolės ertmę, kurios jau yra draudžiamos importuotiems gyvūnams, yra aiškiai draudžiama naudoti skerdžiant gyvūnus ES, taigi taip vienareikšmiškai padidėja taršos prevencija.

| 3.5 | Tikslingai yra pradėti taikyti galvijų judėjimo apribojimai ir skrepi liga užsikrėtusiems gyvūnams. |
| --- | --- |

3.5

Tikslingai yra pradėti taikyti galvijų judėjimo apribojimai ir skrepi liga užsikrėtusiems gyvūnams.

| 3.6 | Komitetas pritaria, kad nuostatos, nustatančios galvijų, avių ir ožkų bei jų sėklos, kiaušialąsčių ir embrionų pateikimą į rinką ir eksportą, turi būti taikomos ir kitoms gyvūnų rūšims ir, kad kalcio — vandenilio fosfato gamybai naudojamoms žaliavoms — remiantis Mokslo iniciatyvinio komiteto rekomendacija — turi būti taikomi apribojimai. |
| --- | --- |

3.6

Komitetas pritaria, kad nuostatos, nustatančios galvijų, avių ir ožkų bei jų sėklos, kiaušialąsčių ir embrionų pateikimą į rinką ir eksportą, turi būti taikomos ir kitoms gyvūnų rūšims ir, kad kalcio — vandenilio fosfato gamybai naudojamoms žaliavoms — remiantis Mokslo iniciatyvinio komiteto rekomendacija — turi būti taikomi apribojimai.

| 3.7 | Komitetui yra ypač svarbu, kad būtų konsoliduojamas teisinis pagrindas galimai kontrolei trečiosiose šalyse, kad šiose srityje būtų galima panaudoti patirtį, gautą Europos lygiu. Tačiau taip pat rekomenduoja šiam tikslui numatyti finansinius ir žmogiškuosius išteklius. |
| --- | --- |

3.7

Komitetui yra ypač svarbu, kad būtų konsoliduojamas teisinis pagrindas galimai kontrolei trečiosiose šalyse, kad šiose srityje būtų galima panaudoti patirtį, gautą Europos lygiu. Tačiau taip pat rekomenduoja šiam tikslui numatyti finansinius ir žmogiškuosius išteklius.

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkas

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OL C 208, 2003 9 3.

1

(2)  Ten pat.

2

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/27

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos socialinio fondo

KOM(2004) 493 galutinis

(2005/C 234/08)

2004 m. lapkričio 18 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl: Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos socialinio fondo.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už darbo šiuo klausimu rengimą, 2005 m. vasario 18 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja buvo p. Engelen-Kefer.

Komitetas savo 415-oje plenarinėje sesijoje 2005 m. kovo 9-10 d. (kovo 9 d. posėdis) vienbalsiai priėmė šią nuomonę:

1.   Įžanga

| 1.1 | 2004 m. liepos 14 d. Europos Komisija priėmė savo pasiūlymus dėl sanglaudos politikos reformos 2007-2013 m. Šie pasiūlymai turi pakeisti iki 2006 m. gruodžio 31 d. galiojančius struktūrinių fondų reglamentus. Reglamento projekto paaiškinime Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad išplėstoje Europos Sąjungoje labai padaugėjo skirtumų, be to, Europos Sąjunga susiduria su dėl globalizacijos atsiradusiais iššūkiais, ekonomikos struktūrų pokyčiais ir demografine plėtra. |
| --- | --- |

1.1

2004 m. liepos 14 d. Europos Komisija priėmė savo pasiūlymus dėl sanglaudos politikos reformos 2007-2013 m. Šie pasiūlymai turi pakeisti iki 2006 m. gruodžio 31 d. galiojančius struktūrinių fondų reglamentus. Reglamento projekto paaiškinime Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad išplėstoje Europos Sąjungoje labai padaugėjo skirtumų, be to, Europos Sąjunga susiduria su dėl globalizacijos atsiradusiais iššūkiais, ekonomikos struktūrų pokyčiais ir demografine plėtra.

| 1.2 | Todėl Europos Komisija siūlo padidinti struktūrinių fondų lėšas ir tuo pačiu metu sutelkti dėmesį į prioritetinius tikslus. Ateityje struktūrinė parama, kurią sudaro 336,1 mlrd. eurų, t.y., beveik vienas trečdalis Bendrijos biudžeto, turi būti:






  — | kryptingiau orientuota į strategines ES užduotis (Lisabonos ir Geteborgo tikslus, ES užimtumo strategiją), |
| --- | --- | --- |

1.2

Todėl Europos Komisija siūlo padidinti struktūrinių fondų lėšas ir tuo pačiu metu sutelkti dėmesį į prioritetinius tikslus. Ateityje struktūrinė parama, kurią sudaro 336,1 mlrd. eurų, t.y., beveik vienas trečdalis Bendrijos biudžeto, turi būti:

—

kryptingiau orientuota į strategines ES užduotis (Lisabonos ir Geteborgo tikslus, ES užimtumo strategiją),

| — | visų pirma skiriama ekonomiškai menkiausiai išsivysčiusiems regionams, |
| --- | --- |

—

visų pirma skiriama ekonomiškai menkiausiai išsivysčiusiems regionams,

| — | labiau decentralizuota, o įgyvendinimas turi būti supaprastintas, viešesnis ir efektyvesnis. |
| --- | --- |

—

labiau decentralizuota, o įgyvendinimas turi būti supaprastintas, viešesnis ir efektyvesnis.

| 1.3 | Šių tikslų turi būti siekiama iš naujo juos apibrėžiant kaip konvergenciją, regioninį konkurencingumą ir užimtumą bei teritorinį bendradarbiavimą.
  Visas reglamentas apima:






  — | bendrąjį reglamentą, kuriame išdėstytos visoms trims finansinėms priemonėms (ERPF, ESF, Sanglaudos fondui) taikomos bendros nuostatos; |
| --- | --- | --- |

1.3

Šių tikslų turi būti siekiama iš naujo juos apibrėžiant kaip konvergenciją, regioninį konkurencingumą ir užimtumą bei teritorinį bendradarbiavimą.

Visas reglamentas apima:

—

bendrąjį reglamentą, kuriame išdėstytos visoms trims finansinėms priemonėms (ERPF, ESF, Sanglaudos fondui) taikomos bendros nuostatos;

| — | skirtingus reglamentus dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Sanglaudos fondo; |
| --- | --- |

—

skirtingus reglamentus dėl Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Sanglaudos fondo;

| — | naują reglamentą dėl Europos pasienio regionų bendradarbiavimo struktūros (EVGZ) sukūrimo. |
| --- | --- |

—

naują reglamentą dėl Europos pasienio regionų bendradarbiavimo struktūros (EVGZ) sukūrimo.

| 1.4 | Šioje nuomonėje visų pirma svarstomas ESF vaidmuo Europos struktūrinės paramos kontekste. Kadangi svarbiausios nuostatos dėl ESF veiklos ir paramos priemonių orientavimo yra išdėstytos bendrame reglamente, į jas šioje nuomonėje taip pat atsižvelgiama. |
| --- | --- |

1.4

Šioje nuomonėje visų pirma svarstomas ESF vaidmuo Europos struktūrinės paramos kontekste. Kadangi svarbiausios nuostatos dėl ESF veiklos ir paramos priemonių orientavimo yra išdėstytos bendrame reglamente, į jas šioje nuomonėje taip pat atsižvelgiama.

2.   Nauji ES struktūrinių fondų tikslai

| 2.1 | Remiantis pasiūlymu, nuo 2007 m. ES struktūrinė parama turi būti orientuota į tris tikslus: konvergenciją, regioninį konkurencingumą ir užimtumą bei Europos teritorinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.1

Remiantis pasiūlymu, nuo 2007 m. ES struktūrinė parama turi būti orientuota į tris tikslus: konvergenciją, regioninį konkurencingumą ir užimtumą bei Europos teritorinį bendradarbiavimą.

2.2   Konvergencija

| 2.2.1 | Šis tikslas, kuris yra panašus į dabartinį 1 tikslą, yra skirtas remti ekonominę menkiausiai išsivysčiusių regionų konvergenciją: investuojant į kapitalą ir žmogiškuosius išteklius, naujovių skatinimą ir žinių visuomenės plėtrą, struktūrinių pokyčių skatinimą, aplinkos apsaugą ir efektyvesnį valdymą. ES struktūrinės paramos esmė — 264 mlrd. eurų (maždaug 78,5 % visų lėšų) dydžio iš naujo numatyta parama regionams. ERPF, ESF ir Sanglaudos fondas turi prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo. |
| --- | --- |

2.2.1

Šis tikslas, kuris yra panašus į dabartinį 1 tikslą, yra skirtas remti ekonominę menkiausiai išsivysčiusių regionų konvergenciją: investuojant į kapitalą ir žmogiškuosius išteklius, naujovių skatinimą ir žinių visuomenės plėtrą, struktūrinių pokyčių skatinimą, aplinkos apsaugą ir efektyvesnį valdymą. ES struktūrinės paramos esmė — 264 mlrd. eurų (maždaug 78,5 % visų lėšų) dydžio iš naujo numatyta parama regionams. ERPF, ESF ir Sanglaudos fondas turi prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo.

2.3   Regioninis konkurencingumas ir užimtumas

| 2.3.1 | Šis tikslas susieja dabartinius 2 ir 3 tikslus. Juo siekiama remti regioninį konkurencingumą ir užimtumą už menkiausiai išsivysčiusių regionų ir valstybių narių teritorijos ribų. Tuo pačiu siekiama dviejų dalykų: viena vertus, regioninės plėtros planuose (ERPF) būtina numatyti dėl struktūrinių pokyčių ypač pažeistų pramonės, miesto ir kaimo sričių pertvarkymo rėmimą skatinant naujoves, žinių visuomenę, verslininkystę ir aplinkos apsaugą. Antra vertus, ESF fondo lėšomis finansuojamos nacionalinės ir regionų programos turi skatinti dėl struktūrinių pokyčių nukentėjusių darbuotojų integraciją į darbo rinką ir, bendrai, galimybę patekti į darbo rinką keliant darbuotojų kvalifikaciją ir taikant užimtumo politikos integracijos priemones. Jos turi padėti pasiekti visiško užimtumo, darbo kokybės ir darbo produktyvumo gerinimo bei skatinti socialinę integraciją ir Europos užimtumo strategijos įgyvendinimą. Būtina skirti 57,9 mlrd. eurų (maždaug 17,2 % visų lėšų), kuriuos ERPF ir ESF paskirstys po 50 %. |
| --- | --- |

2.3.1

Šis tikslas susieja dabartinius 2 ir 3 tikslus. Juo siekiama remti regioninį konkurencingumą ir užimtumą už menkiausiai išsivysčiusių regionų ir valstybių narių teritorijos ribų. Tuo pačiu siekiama dviejų dalykų: viena vertus, regioninės plėtros planuose (ERPF) būtina numatyti dėl struktūrinių pokyčių ypač pažeistų pramonės, miesto ir kaimo sričių pertvarkymo rėmimą skatinant naujoves, žinių visuomenę, verslininkystę ir aplinkos apsaugą. Antra vertus, ESF fondo lėšomis finansuojamos nacionalinės ir regionų programos turi skatinti dėl struktūrinių pokyčių nukentėjusių darbuotojų integraciją į darbo rinką ir, bendrai, galimybę patekti į darbo rinką keliant darbuotojų kvalifikaciją ir taikant užimtumo politikos integracijos priemones. Jos turi padėti pasiekti visiško užimtumo, darbo kokybės ir darbo produktyvumo gerinimo bei skatinti socialinę integraciją ir Europos užimtumo strategijos įgyvendinimą. Būtina skirti 57,9 mlrd. eurų (maždaug 17,2 % visų lėšų), kuriuos ERPF ir ESF paskirstys po 50 %.

2.4   Europos teritorinis bendradarbiavimas

| 2.4.1 | Siekiant šio Bendrijos iniciatyva INTERREG paremto tikslo, įgyvendinant bendras programas, kuriant tinklus ir keičiantis patirtimi (ERPF), būtina skatinti pasienio regionų bendradarbiavimą, įskaitant Bendrijos vidaus vandenų sienas bei tam tikras išorines Bendrijos sienas. Būtina skirti 13,2 mlrd. eurų (maždaug 3,9 %) visų lėšų. |
| --- | --- |

2.4.1

Siekiant šio Bendrijos iniciatyva INTERREG paremto tikslo, įgyvendinant bendras programas, kuriant tinklus ir keičiantis patirtimi (ERPF), būtina skatinti pasienio regionų bendradarbiavimą, įskaitant Bendrijos vidaus vandenų sienas bei tam tikras išorines Bendrijos sienas. Būtina skirti 13,2 mlrd. eurų (maždaug 3,9 %) visų lėšų.

3.   Ypatingas Europos socialinio fondo vaidmuo

| 3.1 | Remiantis pasiūlymu, Europos socialinio fondo lėšos yra naudojamos „konvergencijos“ bei „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslais, ir šiame kontekste svarbiausia, kad siūlomos lėšos būtų skirtos menkiausiai išsivysčiusiems atokiems regionams remti. Politinį ESF intervencijų kontekstą sudaro Europos užimtumo gairės ir rekomendacijos, kuriose būtina pabrėžti svarbiausias keturių pagrindinių ESF paramos sričių užduotis:






  — | darbuotojų ir įmonių gebėjimo prisitaikyti skatinimą; |
| --- | --- | --- |

3.1

Remiantis pasiūlymu, Europos socialinio fondo lėšos yra naudojamos „konvergencijos“ bei „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslais, ir šiame kontekste svarbiausia, kad siūlomos lėšos būtų skirtos menkiausiai išsivysčiusiems atokiems regionams remti. Politinį ESF intervencijų kontekstą sudaro Europos užimtumo gairės ir rekomendacijos, kuriose būtina pabrėžti svarbiausias keturių pagrindinių ESF paramos sričių užduotis:

—

darbuotojų ir įmonių gebėjimo prisitaikyti skatinimą;

| — | geresnes užimtumo galimybes, kovą su nedarbu, profesinio gyvenimo laikotarpio pratęsimą ir užimtumo kvotos padidinimą; |
| --- | --- |

—

geresnes užimtumo galimybes, kovą su nedarbu, profesinio gyvenimo laikotarpio pratęsimą ir užimtumo kvotos padidinimą;

| — | socialinę nepalankioje darbo rinkos padėtyje atsidūrusių asmenų integraciją ir kovą su diskriminavimu; |
| --- | --- |

—

socialinę nepalankioje darbo rinkos padėtyje atsidūrusių asmenų integraciją ir kovą su diskriminavimu;

| — | reformų vykdymo partnerystės rėmimą užimtumo ir socialinės integracijos srityse. |
| --- | --- |

—

reformų vykdymo partnerystės rėmimą užimtumo ir socialinės integracijos srityse.

| 3.2 | Visų pirma ypač silpnai išsivysčiusiuose regionuose, kurie priskiriami „konvergencijos“ tikslui, ESF lėšos taip pat turi būti skiriamos siekiant tobulinti studijų ir tęstinio mokymo sistemas bei institucijų plėtrą ir gerinti viešojo administravimo efektyvumą nacionaliniu, regionų ir vietos lygiais, kad būtų įgyvendintas Bendrijos teisynas. Į rėmimo programų prioritetus turi būti įtrauktos novatoriškos priemonės ir nacionalinis bendradarbiavimas, kuris iki šiol buvo remiamas Bendrijos iniciatyvos EQUAL kontekste. Visų pirma būtina atkreipti dėmesį į lygių galimybių, kaip lyčių aspekto integravimo principo, rėmimą taikant specifines priemones, kad išaugtų darbo rinkoje dalyvaujančių moterų skaičius ir pagerėtų jų profesinio tobulėjimo galimybės. |
| --- | --- |

3.2

Visų pirma ypač silpnai išsivysčiusiuose regionuose, kurie priskiriami „konvergencijos“ tikslui, ESF lėšos taip pat turi būti skiriamos siekiant tobulinti studijų ir tęstinio mokymo sistemas bei institucijų plėtrą ir gerinti viešojo administravimo efektyvumą nacionaliniu, regionų ir vietos lygiais, kad būtų įgyvendintas Bendrijos teisynas. Į rėmimo programų prioritetus turi būti įtrauktos novatoriškos priemonės ir nacionalinis bendradarbiavimas, kuris iki šiol buvo remiamas Bendrijos iniciatyvos EQUAL kontekste. Visų pirma būtina atkreipti dėmesį į lygių galimybių, kaip lyčių aspekto integravimo principo, rėmimą taikant specifines priemones, kad išaugtų darbo rinkoje dalyvaujančių moterų skaičius ir pagerėtų jų profesinio tobulėjimo galimybės.

| 3.3 | ESF — tai finansinė priemonė, skirta įgyvendinti ES užimtumo gaires, t.y. šio fondo lėšomis yra remiama valstybių narių darbo rinkos ir socialinės integracijos politika, visų pirma vykdant tikslingesnę integraciją į darbo rinką, gerinant darbo ir darbo organizavimo kokybę bei taikant kvalifikacijos kėlimo priemones, kad būtų išlaikyta galimybė patekti į darbo rinką. |
| --- | --- |

3.3

ESF — tai finansinė priemonė, skirta įgyvendinti ES užimtumo gaires, t.y. šio fondo lėšomis yra remiama valstybių narių darbo rinkos ir socialinės integracijos politika, visų pirma vykdant tikslingesnę integraciją į darbo rinką, gerinant darbo ir darbo organizavimo kokybę bei taikant kvalifikacijos kėlimo priemones, kad būtų išlaikyta galimybė patekti į darbo rinką.

| 3.3.1 | Intervencijų srityje „Darbuotojų ir įmonių gebėjimo prisitaikyti skatinimas“ ESF remia priemones, skirtas šiems tikslams pasiekti:






  — | vystant ir įgyvendinant nuolatinio mokymosi sistemas ir strategijas, skatinti investicijas į žmogiškuosius išteklius, ypač į žemos kvalifikacijos darbuotojus; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Intervencijų srityje „Darbuotojų ir įmonių gebėjimo prisitaikyti skatinimas“ ESF remia priemones, skirtas šiems tikslams pasiekti:

—

vystant ir įgyvendinant nuolatinio mokymosi sistemas ir strategijas, skatinti investicijas į žmogiškuosius išteklius, ypač į žemos kvalifikacijos darbuotojus;

| — | taikant novatoriškus darbo organizavimo būdus, išspręsti dėl struktūrinių ekonomikos pokyčių kilusias problemas bei apibrėžti kvalifikacijos poreikius ateityje. |
| --- | --- |

—

taikant novatoriškus darbo organizavimo būdus, išspręsti dėl struktūrinių ekonomikos pokyčių kilusias problemas bei apibrėžti kvalifikacijos poreikius ateityje.

| 3.3.2 | Intervencijų srityje „darbo rinkos prieinamumo gerinimas ir prevencinė darbo rinkos politika“ ESF skatina:






  — | modernizavimo ir darbo administravimo stiprinimo priemones; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Intervencijų srityje „darbo rinkos prieinamumo gerinimas ir prevencinė darbo rinkos politika“ ESF skatina:

—

modernizavimo ir darbo administravimo stiprinimo priemones;

| — | aktyvias ir prevencines integracijos priemones ir kiekvieno asmens poreikius atitinkančią paramą; |
| --- | --- |

—

aktyvias ir prevencines integracijos priemones ir kiekvieno asmens poreikius atitinkančią paramą;

| — | specifines priemones, skirtas ilgam laikotarpiui padidinti moterų įdarbinimo kvotą, sumažinti lyčių segregaciją darbo rinkoje ir pagerinti profesijos ir šeimos suderinamumą; |
| --- | --- |

—

specifines priemones, skirtas ilgam laikotarpiui padidinti moterų įdarbinimo kvotą, sumažinti lyčių segregaciją darbo rinkoje ir pagerinti profesijos ir šeimos suderinamumą;

| — | specifines priemones, skirtas socialinei migrantų/-čių integracijai. |
| --- | --- |

—

specifines priemones, skirtas socialinei migrantų/-čių integracijai.

| 3.3.3 | Intervencijų kontekste „nepalankioje darbo rinkos padėtyje atsidūrusių asmenų integracija ir kova su diskriminavimu“ prioritetas turi būti teikiamas nepalankioje darbo rinkos padėtyje atsidūrusių ir socialiai atskirtų asmenų galimybių patekti į darbo rinką skatinimui taikant tinkamas integracijos priemones, visų pirma teikiant socialinės pagalbos ir globos tarnybų paslaugas bei kovojant su diskriminacija, su kuria susiduriama patenkant į darbo rinką. |
| --- | --- |

3.3.3

Intervencijų kontekste „nepalankioje darbo rinkos padėtyje atsidūrusių asmenų integracija ir kova su diskriminavimu“ prioritetas turi būti teikiamas nepalankioje darbo rinkos padėtyje atsidūrusių ir socialiai atskirtų asmenų galimybių patekti į darbo rinką skatinimui taikant tinkamas integracijos priemones, visų pirma teikiant socialinės pagalbos ir globos tarnybų paslaugas bei kovojant su diskriminacija, su kuria susiduriama patenkant į darbo rinką.

| 3.3.4 | Be to, „konvergencijos“ tikslo kontekste ESF remia šias priemones:






  — | bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo reformą atsižvelgiant į žiniomis paremtos visuomenės reikalavimus ir jos darbo rinkos sąlygų gerinimą, |
| --- | --- | --- |

3.3.4

Be to, „konvergencijos“ tikslo kontekste ESF remia šias priemones:

—

bendrojo lavinimo ir profesinio mokymo reformą atsižvelgiant į žiniomis paremtos visuomenės reikalavimus ir jos darbo rinkos sąlygų gerinimą,

| — | nuolatinio mokymosi skatinimą, visų pirma mažinant studijas nutraukiančių asmenų skaičių ir gerinant studijų bei profesinio mokymosi pasiekiamumą, |
| --- | --- |

—

nuolatinio mokymosi skatinimą, visų pirma mažinant studijas nutraukiančių asmenų skaičių ir gerinant studijų bei profesinio mokymosi pasiekiamumą,

| — | žmogiškųjų išteklių vystymą mokslinių tyrimų ir plėtros srityse bei |
| --- | --- |

—

žmogiškųjų išteklių vystymą mokslinių tyrimų ir plėtros srityse bei

| — | institucijų ir viešojo administravimo bei paslaugų efektyvumo stiprinimą ekonomikos, darbo, socialinių reikalų, aplinkos apsaugos ir teisingumo srityse. |
| --- | --- |

—

institucijų ir viešojo administravimo bei paslaugų efektyvumo stiprinimą ekonomikos, darbo, socialinių reikalų, aplinkos apsaugos ir teisingumo srityse.

| 3.4 | Atsižvelgiant į programų planus, Europos Komisija siūlo keletą pakeitimų, kuriuos sąlygoja bendrosios Europos struktūrinių fondų nuostatos. Naujas programų sudarymo būdas, kuris apima ESF intervencijas, iš esmės turi įtraukti šiuos punktus:






  — | Taryba, atsižvelgdama į svarbiausias ekonominės politikos ir ES užimtumo gairių nuostatas, sanglaudos politikai turi nustatyti strategines gaires ir strateginius kiekvieno fondo tikslus; |
| --- | --- | --- |

3.4

Atsižvelgiant į programų planus, Europos Komisija siūlo keletą pakeitimų, kuriuos sąlygoja bendrosios Europos struktūrinių fondų nuostatos. Naujas programų sudarymo būdas, kuris apima ESF intervencijas, iš esmės turi įtraukti šiuos punktus:

—

Taryba, atsižvelgdama į svarbiausias ekonominės politikos ir ES užimtumo gairių nuostatas, sanglaudos politikai turi nustatyti strategines gaires ir strateginius kiekvieno fondo tikslus;

| — | su Europos Komisija būtina apsvarstyti nacionalinę strateginę struktūrą, kuria remiantis būtų galima parengti veiklos programas kiekvienam fondui, suskirstant pagal „konvergencijos“ ir „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus; |
| --- | --- |

—

su Europos Komisija būtina apsvarstyti nacionalinę strateginę struktūrą, kuria remiantis būtų galima parengti veiklos programas kiekvienam fondui, suskirstant pagal „konvergencijos“ ir „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus;

| — | būtina pateikti metines įgyvendinimo ataskaitas dėl nacionalinės strateginės struktūros ir dėl kiekvienos veiklos programos, kurią turi patvirtinti Europos Komisija. |
| --- | --- |

—

būtina pateikti metines įgyvendinimo ataskaitas dėl nacionalinės strateginės struktūros ir dėl kiekvienos veiklos programos, kurią turi patvirtinti Europos Komisija.

4.   Įvertinimas

| 4.1 | ES plėtra — tai svarbus ekonominis ir socialinis iššūkis Europos Sąjungai, ir šį klausimą taip pat turi išspręsti ES struktūrinė politika. EESRK remia Europos Komisijos pasiūlymą, pagal kurį lėšos visų pirma turi būti skirtos ekonomiškai menkiausiai išsivysčiusiems regionams. Tai būtų ypač naudinga naujoms valstybėms narėms, kuriose yra daugiausiai menkai išsivysčiusių regionų. EESRK pritaria pasiūlymui padidinti struktūrinių fondų lėšas maždaug nuo 276 mlrd. eurų iki 336,1 mlrd. eurų 2007-2013 m., t.y. 0,41 % Europos Sąjungos bendrojo vidaus produkto (BVP), atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu tos lėšos turi būti paskirstytos 25 valstybėms narėms. Tačiau EESRK mano, kad struktūrinės priemonės, nors ir mažesniu mastu, ir toliau turi būti įgyvendinamos senosiose valstybėse narėse bent tose srityse, kurios ypač nukentėjo dėl struktūrinių pramonės pokyčių ir kuriose yra didžiausias nedarbo lygis. Tuo pačiu metu turi būti užtikrinta, kad buvusiems 1 tikslo regionams, kurie dėl „statistinio efekto“ praranda teisę gauti paramą, bus nustatytos sąžiningos pereinamojo laikotarpio priemonės. Svarbu užtikrinti, kad Bendrijos iniciatyva EQUAL yra išties visiškai integruota į Europos socialinį fondą, kad būtų galima visapusiai pasinaudoti jos neabejotinais privalumais, tokias kaip remiamų projektų novatoriškas pobūdis, parama pasidalijimui patirtimi ir geros praktikos pavyzdžiais tarp ES valstybių narių, o taip pat parama partnerystės principo tarp įvairių veikėjų įgyvendinimui. Jeigu iniciatyva EQUAL bus integruota, Europos Komisija turėtų paraginti valstybes nares įtraukti į EQUAL panašias priemones į jų nacionalines veiklos programas. |
| --- | --- |

4.1

ES plėtra — tai svarbus ekonominis ir socialinis iššūkis Europos Sąjungai, ir šį klausimą taip pat turi išspręsti ES struktūrinė politika. EESRK remia Europos Komisijos pasiūlymą, pagal kurį lėšos visų pirma turi būti skirtos ekonomiškai menkiausiai išsivysčiusiems regionams. Tai būtų ypač naudinga naujoms valstybėms narėms, kuriose yra daugiausiai menkai išsivysčiusių regionų. EESRK pritaria pasiūlymui padidinti struktūrinių fondų lėšas maždaug nuo 276 mlrd. eurų iki 336,1 mlrd. eurų 2007-2013 m., t.y. 0,41 % Europos Sąjungos bendrojo vidaus produkto (BVP), atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu tos lėšos turi būti paskirstytos 25 valstybėms narėms. Tačiau EESRK mano, kad struktūrinės priemonės, nors ir mažesniu mastu, ir toliau turi būti įgyvendinamos senosiose valstybėse narėse bent tose srityse, kurios ypač nukentėjo dėl struktūrinių pramonės pokyčių ir kuriose yra didžiausias nedarbo lygis. Tuo pačiu metu turi būti užtikrinta, kad buvusiems 1 tikslo regionams, kurie dėl „statistinio efekto“ praranda teisę gauti paramą, bus nustatytos sąžiningos pereinamojo laikotarpio priemonės. Svarbu užtikrinti, kad Bendrijos iniciatyva EQUAL yra išties visiškai integruota į Europos socialinį fondą, kad būtų galima visapusiai pasinaudoti jos neabejotinais privalumais, tokias kaip remiamų projektų novatoriškas pobūdis, parama pasidalijimui patirtimi ir geros praktikos pavyzdžiais tarp ES valstybių narių, o taip pat parama partnerystės principo tarp įvairių veikėjų įgyvendinimui. Jeigu iniciatyva EQUAL bus integruota, Europos Komisija turėtų paraginti valstybes nares įtraukti į EQUAL panašias priemones į jų nacionalines veiklos programas.

| 4.2 | EESRK mano, kad būtina iš naujo apibrėžti tikslus, ypač naują „konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą, apimantį ne tik užimtumo politikos ir struktūrinės politikos tikslus, kurių turi būti siekiama vienodai. Dėl ekonominių struktūrinių pokyčių ypač nukentėjusiuose regionuose svarbu nedelsiant imtis suderintų priemonių, skirtų skatinti investicijas ir naujoves (ERPF) bei išspręsti dėl struktūrinių pokyčių (ESF) kilusias socialines problemas. Naujas tikslų nustatymas turėtų būti naudingas tuo atveju, kai į jį atsižvelgiama sudarant veiklos programas. Nors priemonės turi būti integruojamos nacionalinių strateginių veiksmų programų lygiu, tačiau kiekvienam skirtingam fondui yra numatytos kitos programos. EESRK mano, kad siekiant veiksmingo papildomumo, būtina užtikrinti, jog veiklos programose būtų atsižvelgiama ne tik į „konvergencijos“ tikslą, bet ir į „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą. Be to, atsižvelgiant į nedarbo struktūrą, ESF užimtumo politikos priemonėms būtina nustatyti regionų prioritetus. Prioritetas turi būti teikiamas regionams, kuriuose nedarbo lygis yra ypač aukštas. Šiame kontekste taip pat turėtų būti ypač remiamos vietos užimtumo iniciatyvos ir teritorinio užimtumo paktai. |
| --- | --- |

4.2

EESRK mano, kad būtina iš naujo apibrėžti tikslus, ypač naują „konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą, apimantį ne tik užimtumo politikos ir struktūrinės politikos tikslus, kurių turi būti siekiama vienodai. Dėl ekonominių struktūrinių pokyčių ypač nukentėjusiuose regionuose svarbu nedelsiant imtis suderintų priemonių, skirtų skatinti investicijas ir naujoves (ERPF) bei išspręsti dėl struktūrinių pokyčių (ESF) kilusias socialines problemas. Naujas tikslų nustatymas turėtų būti naudingas tuo atveju, kai į jį atsižvelgiama sudarant veiklos programas. Nors priemonės turi būti integruojamos nacionalinių strateginių veiksmų programų lygiu, tačiau kiekvienam skirtingam fondui yra numatytos kitos programos. EESRK mano, kad siekiant veiksmingo papildomumo, būtina užtikrinti, jog veiklos programose būtų atsižvelgiama ne tik į „konvergencijos“ tikslą, bet ir į „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą. Be to, atsižvelgiant į nedarbo struktūrą, ESF užimtumo politikos priemonėms būtina nustatyti regionų prioritetus. Prioritetas turi būti teikiamas regionams, kuriuose nedarbo lygis yra ypač aukštas. Šiame kontekste taip pat turėtų būti ypač remiamos vietos užimtumo iniciatyvos ir teritorinio užimtumo paktai.

| 4.3 | ESF intervencijoms nustatyti prioritetai iš esmės atitinka ES užimtumo strategiją arba esamas užimtumo gaires. EESRK mano, kad siekiant Lisabonos tikslų, nedelsiant būtina pabrėžti aktyvių, prevencinių užimtumo politikos priemonių, skirtų išvengti nedarbo ir nepalankioje padėtyje atsidūrusius asmenis integruoti į darbo rinką, svarbą. Pagal ekspertų grupės pasiūlymus dėl ES socialinės politikos ateities, taip pat ypač turėtų būti atsižvelgiama į ankstyvą ir aktyvią jaunimo integraciją bei moterų užimtumo lygio kėlimą ir vyresnio amžiaus asmenų integraciją į darbo rinką. Šioje srityje visų pirma būtina didinti besimokančių asmenų skaičių ir gerinti darbo kokybę taikant tinkamas darbo organizavimo priemones. Visų pirma turėtų būti pabrėžtas priemonių, kurių imamasi remiantis nacionaliniais užimtumo veiksmų planais, novatoriškumas. Tai taip pat pabrėžiama ESF komiteto nuomonėje (1). |
| --- | --- |

4.3

ESF intervencijoms nustatyti prioritetai iš esmės atitinka ES užimtumo strategiją arba esamas užimtumo gaires. EESRK mano, kad siekiant Lisabonos tikslų, nedelsiant būtina pabrėžti aktyvių, prevencinių užimtumo politikos priemonių, skirtų išvengti nedarbo ir nepalankioje padėtyje atsidūrusius asmenis integruoti į darbo rinką, svarbą. Pagal ekspertų grupės pasiūlymus dėl ES socialinės politikos ateities, taip pat ypač turėtų būti atsižvelgiama į ankstyvą ir aktyvią jaunimo integraciją bei moterų užimtumo lygio kėlimą ir vyresnio amžiaus asmenų integraciją į darbo rinką. Šioje srityje visų pirma būtina didinti besimokančių asmenų skaičių ir gerinti darbo kokybę taikant tinkamas darbo organizavimo priemones. Visų pirma turėtų būti pabrėžtas priemonių, kurių imamasi remiantis nacionaliniais užimtumo veiksmų planais, novatoriškumas. Tai taip pat pabrėžiama ESF komiteto nuomonėje (1).

| 4.4 | ESF, koordinuojantis savo veiklą su kitais ES struktūriniais fondais, taip pat turi būti laikomas instrumentu, skirtu įgyvendinti horizontalų kovos su diskriminacija tikslą, kurio Europos lygiu siekiama įvairiais veiksmais. Nepalankioje padėtyje atsidūrę darbo rinkos dalyviai — tai ne tik jaunimas, moterys ir vyresnio amžiaus asmenys, bet ir neįgalieji, migrantai bei etninės mažumos. Todėl taikant socialinės paramos, mokymo ir darbo organizavimo priemones, pavyzdžiui, įrengiant neįgaliesiems tinkamas darbo vietas, prioritetas turi būti teikiamas šių asmenų integracijai. Ypač turėtų būti imtasi informacijos priemonių supažindinant migrantus su savo teisėmis ir be to, su savo darbo teisėmis. Todėl ESF intervencijos taip pat turi atitikti socialinei integracijai skirtus nacionalinius veiksmų planus ir nustatyti priemones, kurios gerintų šių asmenų galimybes įsidarbinti. Šiuo klausimu EESRK taip pat pritaria ESF komiteto nuomonei. Valstybės narės ir valdymo institucijos taip pat turi užtikrinti, kad struktūrinių fondų paramos priemonės šiems nepalankioje padėtyje atsidūrusiems asmenims netyčia nesudarytų kliūčių gauti paramą. |
| --- | --- |

4.4

ESF, koordinuojantis savo veiklą su kitais ES struktūriniais fondais, taip pat turi būti laikomas instrumentu, skirtu įgyvendinti horizontalų kovos su diskriminacija tikslą, kurio Europos lygiu siekiama įvairiais veiksmais. Nepalankioje padėtyje atsidūrę darbo rinkos dalyviai — tai ne tik jaunimas, moterys ir vyresnio amžiaus asmenys, bet ir neįgalieji, migrantai bei etninės mažumos. Todėl taikant socialinės paramos, mokymo ir darbo organizavimo priemones, pavyzdžiui, įrengiant neįgaliesiems tinkamas darbo vietas, prioritetas turi būti teikiamas šių asmenų integracijai. Ypač turėtų būti imtasi informacijos priemonių supažindinant migrantus su savo teisėmis ir be to, su savo darbo teisėmis. Todėl ESF intervencijos taip pat turi atitikti socialinei integracijai skirtus nacionalinius veiksmų planus ir nustatyti priemones, kurios gerintų šių asmenų galimybes įsidarbinti. Šiuo klausimu EESRK taip pat pritaria ESF komiteto nuomonei. Valstybės narės ir valdymo institucijos taip pat turi užtikrinti, kad struktūrinių fondų paramos priemonės šiems nepalankioje padėtyje atsidūrusiems asmenims netyčia nesudarytų kliūčių gauti paramą.

| 4.5 | Siekiant „konvergencijos“ tikslo, ESF taip pat turi remti priemones, kurios yra skirtos mokymo ir lavinimo sistemų reformai, ypač atsižvelgiant į žiniomis paremtos visuomenės reikalavimus ir įgytas žinias bei sugebėjimus atitinkančios darbo rinkos gerinimą. Paramą taip pat gali gauti atsakingos valdžios institucijos, didinančios viešojo valdymo ir tarnybų institucinius gebėjimus bei efektyvumą nacionaliniu, regionų ir vietos lygiais. Kadangi „konvergencijos“ tikslas yra taikomas atsilikusiems regionams, šio tikslo priemonės visų pirma yra skirtos naujoms valstybėms narėms. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės yra atsakingos už modernių mokymo ir lavinimo sistemų parengimą bei administravimo efektyvumo užtikrinimą. Nors ES užimtumo gairės taip pat apima mokymo ir lavinimo reformos tikslus, tačiau juos įgyvendinti visų pirma turi valstybės narės arba kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Vokietijoje, šiuos tikslus būtina įgyvendinti netgi regionų lygiu. ESF — tai visų pirma instrumentas, kuris nacionalinę užimtumo politiką papildo novatoriškomis priemonėmis, pavyzdžiui, mokymu, todėl EESRK mano, kad šis fondas ir turėtų būti skirtas minėtiems tikslams. |
| --- | --- |

4.5

Siekiant „konvergencijos“ tikslo, ESF taip pat turi remti priemones, kurios yra skirtos mokymo ir lavinimo sistemų reformai, ypač atsižvelgiant į žiniomis paremtos visuomenės reikalavimus ir įgytas žinias bei sugebėjimus atitinkančios darbo rinkos gerinimą. Paramą taip pat gali gauti atsakingos valdžios institucijos, didinančios viešojo valdymo ir tarnybų institucinius gebėjimus bei efektyvumą nacionaliniu, regionų ir vietos lygiais. Kadangi „konvergencijos“ tikslas yra taikomas atsilikusiems regionams, šio tikslo priemonės visų pirma yra skirtos naujoms valstybėms narėms. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės yra atsakingos už modernių mokymo ir lavinimo sistemų parengimą bei administravimo efektyvumo užtikrinimą. Nors ES užimtumo gairės taip pat apima mokymo ir lavinimo reformos tikslus, tačiau juos įgyvendinti visų pirma turi valstybės narės arba kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Vokietijoje, šiuos tikslus būtina įgyvendinti netgi regionų lygiu. ESF — tai visų pirma instrumentas, kuris nacionalinę užimtumo politiką papildo novatoriškomis priemonėmis, pavyzdžiui, mokymu, todėl EESRK mano, kad šis fondas ir turėtų būti skirtas minėtiems tikslams.

| 4.6 | Atsižvelgiant į Europos Komisijos siūlomus programų pakeitimus, galima daryti išvadą, kad sudarant programas planuojama taikyti strategiškesnius metodus. Europos sanglaudos politikos strateginės gairės ir atitinkama struktūra nacionaliniu lygiu turi stiprinti ryšį tarp bendrų politinių Lisabonos ir Geteborgo tikslų bei bendrų ekonominės politikos ir užimtumo gairių. ES užimtumo politiką ir ESF intervencijas jau sieja nacionaliniai veiksmų planai, apimantys ES užimtumo strategijos įgyvendinimą remiančias ESF priemones. Be to, kas dveji metai yra sudaromas socialinės integracijos nacionalinis veiksmų planas, kuris taip pat apima užimtumo politikos priemones. Todėl, nors Europos Komisija teisėtai reikalauja kontroliuoti lėšų panaudojimą, EESRK abejoja, ar tikrai naudinga reikalauti pateikti metines įgyvendinimo ataskaitas dėl nacionalinės strateginės struktūros ir dėl veiklos programų, išskyrus atvejus, kai tose ataskaitose nurodomos išlaidos ir jų panaudojimas. ESF kontekste EESRK rekomenduoja apsvarstyti, ar ES užimtumo gairių įgyvendinimui skirto nacionalinio veiksmų plano negalima susieti su ESF priemonių programos reikalavimais. Tai prisidėtų prie programos supaprastinimo. ESF komitetas taip pat nerimauja dėl to, kad biurokratijos gali padaugėti, bet ne sumažėti. Todėl siekiant, kad ESF priemonės būtų efektyvios, EESRK prašo rimtai išnagrinėti šiuos klausimus. |
| --- | --- |

4.6

Atsižvelgiant į Europos Komisijos siūlomus programų pakeitimus, galima daryti išvadą, kad sudarant programas planuojama taikyti strategiškesnius metodus. Europos sanglaudos politikos strateginės gairės ir atitinkama struktūra nacionaliniu lygiu turi stiprinti ryšį tarp bendrų politinių Lisabonos ir Geteborgo tikslų bei bendrų ekonominės politikos ir užimtumo gairių. ES užimtumo politiką ir ESF intervencijas jau sieja nacionaliniai veiksmų planai, apimantys ES užimtumo strategijos įgyvendinimą remiančias ESF priemones. Be to, kas dveji metai yra sudaromas socialinės integracijos nacionalinis veiksmų planas, kuris taip pat apima užimtumo politikos priemones. Todėl, nors Europos Komisija teisėtai reikalauja kontroliuoti lėšų panaudojimą, EESRK abejoja, ar tikrai naudinga reikalauti pateikti metines įgyvendinimo ataskaitas dėl nacionalinės strateginės struktūros ir dėl veiklos programų, išskyrus atvejus, kai tose ataskaitose nurodomos išlaidos ir jų panaudojimas. ESF kontekste EESRK rekomenduoja apsvarstyti, ar ES užimtumo gairių įgyvendinimui skirto nacionalinio veiksmų plano negalima susieti su ESF priemonių programos reikalavimais. Tai prisidėtų prie programos supaprastinimo. ESF komitetas taip pat nerimauja dėl to, kad biurokratijos gali padaugėti, bet ne sumažėti. Todėl siekiant, kad ESF priemonės būtų efektyvios, EESRK prašo rimtai išnagrinėti šiuos klausimus.

| 4.7 | EESRK sveikina tai, kad ir ateityje ES struktūrinė parama bus paremta koncentracijos, programų sudarymo, papildomumo ir partnerystės principais. Tačiau EESRK mano, kad pageidautina pabrėžti išskirtinį socialinių partnerių vaidmenį ESF užimtumo politikos priemonių kontekste ir jų dalyvavimo svarbą ne tik centriniu, bet ir regioniniu lygiu. Socialiniai partneriai yra bendrai atsakingi už praktinį užimtumo politikos įgyvendinimą ne tik institucinėse struktūrose, bet ir valstybėse narėse. Papildomų ESF priemonių nustatymas ir įgyvendinimas turi būti derinamas su nacionalinėmis užimtumo strategijomis. Siekiant šio tikslo, socialiniai partneriai turi būti įtraukti į programų sudarymą ir įgyvendinimą centriniu bei regioniniu lygiu. EESRK pritaria ESF komiteto pasiūlymui konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose numatyti tam tikrą finansavimo dalį, skirtą socialiniams partneriams paremti įgyvendinant ES užimtumo strategiją. |
| --- | --- |

4.7

EESRK sveikina tai, kad ir ateityje ES struktūrinė parama bus paremta koncentracijos, programų sudarymo, papildomumo ir partnerystės principais. Tačiau EESRK mano, kad pageidautina pabrėžti išskirtinį socialinių partnerių vaidmenį ESF užimtumo politikos priemonių kontekste ir jų dalyvavimo svarbą ne tik centriniu, bet ir regioniniu lygiu. Socialiniai partneriai yra bendrai atsakingi už praktinį užimtumo politikos įgyvendinimą ne tik institucinėse struktūrose, bet ir valstybėse narėse. Papildomų ESF priemonių nustatymas ir įgyvendinimas turi būti derinamas su nacionalinėmis užimtumo strategijomis. Siekiant šio tikslo, socialiniai partneriai turi būti įtraukti į programų sudarymą ir įgyvendinimą centriniu bei regioniniu lygiu. EESRK pritaria ESF komiteto pasiūlymui konvergencijos tikslui priskiriamuose regionuose numatyti tam tikrą finansavimo dalį, skirtą socialiniams partneriams paremti įgyvendinant ES užimtumo strategiją.

| 4.8 | EESRK sveikina reikalavimą, kuris nustato, kad planuojant, įgyvendinant ir kontroliuojant ESF pagalbą, valstybės narės ir atitinkamos veiklos programos valdymo institucijos turi tinkamai pasitarti su nevyriausybinėmis organizacijomis. Todėl Komitetas mano, kad Pasiūlymo priimti reglamentą 5 straipsnio 2 dalyje būtina aiškiai nustatyti, kad šie pasitarimai vyktų centriniu ir regioniniu lygiu. Be to, Komitetas su malonumu atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės priemonės prieinamos ne tik socialiniams partneriams, bet ir nevyriausybinėms organizacijoms. Numatytos partnerystės kontekste taip pat būtina atsižvelgti į ne pelno socialinių paslaugų teikėjų vaidmenį užimtumo politikoje. Todėl EESRK rekomenduoja juos labiau įtraukti į ESF pagalbos planavimą, įgyvendinimą ir kontrolę. |
| --- | --- |

4.8

EESRK sveikina reikalavimą, kuris nustato, kad planuojant, įgyvendinant ir kontroliuojant ESF pagalbą, valstybės narės ir atitinkamos veiklos programos valdymo institucijos turi tinkamai pasitarti su nevyriausybinėmis organizacijomis. Todėl Komitetas mano, kad Pasiūlymo priimti reglamentą 5 straipsnio 2 dalyje būtina aiškiai nustatyti, kad šie pasitarimai vyktų centriniu ir regioniniu lygiu. Be to, Komitetas su malonumu atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės priemonės prieinamos ne tik socialiniams partneriams, bet ir nevyriausybinėms organizacijoms. Numatytos partnerystės kontekste taip pat būtina atsižvelgti į ne pelno socialinių paslaugų teikėjų vaidmenį užimtumo politikoje. Todėl EESRK rekomenduoja juos labiau įtraukti į ESF pagalbos planavimą, įgyvendinimą ir kontrolę.

| 4.9 | EESRK rekomenduoja dažniau naudotis ESF technine pagalba finansuoti visų nevyriausybinių dalyvių, įgyvendinančių ESF uždavinius, švietimo, profesinio mokymo ir informacinę veiklą. |
| --- | --- |

4.9

EESRK rekomenduoja dažniau naudotis ESF technine pagalba finansuoti visų nevyriausybinių dalyvių, įgyvendinančių ESF uždavinius, švietimo, profesinio mokymo ir informacinę veiklą.

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Žr. Europos Komisijos (Užimtumas ir socialiniai reikalai) tinklapį.

1

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/32

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai

KOM (2004) 490 galutinis -2004/0161 CNS

(2005/C 234/09)

Vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnio 2 dalimi, 2004 m. lapkričio 10 d. Taryba nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai.

2004 m. gruodžio 21 d. rašte Europos Parlamentas taip pat nurodė, kad gruodžio 14 d. jis nusprendė dėl šio pasiūlymo pasikonsultuoti su Europos Parlamentu.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkosaugos skyrius, kuris yra atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, 2005 m. vasario 17 d. patvirtino savo nuomonę (Pranešėjas p. BROS).

Savo 415-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2005 m. kovo 9-10 d. (kovo 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 125 nariams balsavus „už“, 6 — „prieš“ ir 8 nariams susilaikius.

1.   Įžanga

| 1.1 | Darbotvarkė 2000, kurią 1999 m. kovo mėn. priėmė Berlyno Europos Vadovų Taryba, apibrėžė kaimo plėtros politiką kaip antrąjį bendros žemės ūkio politikos ramstį. Jos tikslas — remti ir papildyti rinkos politikos reformą visoje Europos Sąjungos teritorijoje. 2003 m. birželio mėn. pradėta naujoji reforma dar kartą patvirtino antrojo BŽŪP ramsčio vaidmenį, įdiegiant naujas priemones, susijusias su produktų platinimu, maisto sauga ir gyvūnų gerove. Ši orientacija turėtų atsispindėti gausesniais finansiniais ištekliais, kurie bus skirti kaimo plėtrai. |
| --- | --- |

1.1

Darbotvarkė 2000, kurią 1999 m. kovo mėn. priėmė Berlyno Europos Vadovų Taryba, apibrėžė kaimo plėtros politiką kaip antrąjį bendros žemės ūkio politikos ramstį. Jos tikslas — remti ir papildyti rinkos politikos reformą visoje Europos Sąjungos teritorijoje. 2003 m. birželio mėn. pradėta naujoji reforma dar kartą patvirtino antrojo BŽŪP ramsčio vaidmenį, įdiegiant naujas priemones, susijusias su produktų platinimu, maisto sauga ir gyvūnų gerove. Ši orientacija turėtų atsispindėti gausesniais finansiniais ištekliais, kurie bus skirti kaimo plėtrai.

| 1.2 | Atsižvelgdama į Zalcburgo konferencijos išvadas (2003 m. lapkričio mėn.), savo komunikate dėl finansinių perspektyvų ir pasiūlyme priimti reglamentą, nagrinėjamą šioje nuomonėje, Komisija pristatė šiuos tris svarbiausius tikslus, kuriuos ji nori suteikti būsimajai kaimo plėtros politikai:






  — | remiant pertvarką, didinti žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą; |
| --- | --- | --- |

1.2

Atsižvelgdama į Zalcburgo konferencijos išvadas (2003 m. lapkričio mėn.), savo komunikate dėl finansinių perspektyvų ir pasiūlyme priimti reglamentą, nagrinėjamą šioje nuomonėje, Komisija pristatė šiuos tris svarbiausius tikslus, kuriuos ji nori suteikti būsimajai kaimo plėtros politikai:

—

remiant pertvarką, didinti žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą;

| — | remiant žemės valdymą, didinti aplinkos vertę ir kaimo prestižą; |
| --- | --- |

—

remiant žemės valdymą, didinti aplinkos vertę ir kaimo prestižą;

| — | ūkio sektoriui skirtomis priemonėmis bei pasinaudojant kitų su žemės ūkiu susijusių darbuotojų pagalba gerinti gyvenimą kaimo vietovėse ir visokeriopai skatinti ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

—

ūkio sektoriui skirtomis priemonėmis bei pasinaudojant kitų su žemės ūkiu susijusių darbuotojų pagalba gerinti gyvenimą kaimo vietovėse ir visokeriopai skatinti ekonominę veiklą.

| 1.3 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas skiria ypatingą dėmesį šiems siūlymams. Komiteto nuomonėje savo iniciatyva dėl BŽŪP Antrojo ramsčio: kaimo vietovių plėtros politikos pokyčių perspektyvos
   (1) nurodoma, kad kaimo plėtros klausimas yra sietinas su platesnio masto klausimais, tokiais kaip:






  — | Europos Sąjungos plėtros sėkmė (daugiau kaip pusė 25 valstybių narių ES gyventojų gyvena kaimo vietovėse); |
| --- | --- | --- |

1.3

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas skiria ypatingą dėmesį šiems siūlymams. Komiteto nuomonėje savo iniciatyva dėl BŽŪP Antrojo ramsčio: kaimo vietovių plėtros politikos pokyčių perspektyvos
   (1) nurodoma, kad kaimo plėtros klausimas yra sietinas su platesnio masto klausimais, tokiais kaip:

—

Europos Sąjungos plėtros sėkmė (daugiau kaip pusė 25 valstybių narių ES gyventojų gyvena kaimo vietovėse);

| — | aukšto maisto saugos lygio išsaugojimas, kuris priklauso tvaraus vystymosi sričiai; |
| --- | --- |

—

aukšto maisto saugos lygio išsaugojimas, kuris priklauso tvaraus vystymosi sričiai;

| — | Europos žemės ūkio modelio, kuris sudaro sąlygas daugiafunkciniam žemės ūkiui bei darniam žemės ūkio veiklos pasiskirstymui visoje Europos Sąjungos teritorijoje, išsaugojimas. |
| --- | --- |

—

Europos žemės ūkio modelio, kuris sudaro sąlygas daugiafunkciniam žemės ūkiui bei darniam žemės ūkio veiklos pasiskirstymui visoje Europos Sąjungos teritorijoje, išsaugojimas.

| 1.4 | Kad geriau suvoktume visus šiuos klausimus, Komitetas anksčiau minėtoje nuomonėje nurodė pagrindinius principus, kuriais turi remtis būsimoji kaimo plėtros politika:






  — | kaimo vietovių vystymasis prisideda prie ES teritorinės sanglaudos. Dėl to jis turi tapti neatsiejama regioninės politikos prioritetinių tikslų dalimi; |
| --- | --- | --- |

1.4

Kad geriau suvoktume visus šiuos klausimus, Komitetas anksčiau minėtoje nuomonėje nurodė pagrindinius principus, kuriais turi remtis būsimoji kaimo plėtros politika:

—

kaimo vietovių vystymasis prisideda prie ES teritorinės sanglaudos. Dėl to jis turi tapti neatsiejama regioninės politikos prioritetinių tikslų dalimi;

| — | pagrindinis antrojo BŽŪP ramsčio principas turėtų būti paramos žemės ūkiui suteikimas jam prisitaikant prie struktūrinių pokyčių ir tenkinant piliečių lūkesčius; |
| --- | --- |

—

pagrindinis antrojo BŽŪP ramsčio principas turėtų būti paramos žemės ūkiui suteikimas jam prisitaikant prie struktūrinių pokyčių ir tenkinant piliečių lūkesčius;

| — | finansiniai ištekliai, skirti šiai politikai, turi būti pakankami, kad Bendrija galėtų vykdyti savo įsipareigojimus kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

—

finansiniai ištekliai, skirti šiai politikai, turi būti pakankami, kad Bendrija galėtų vykdyti savo įsipareigojimus kaimo vietovėse;

| — | tiktai žemės ūkio produkcijos daugiafunkciniai aspektai gali padėti užtikrinti kaimo gyvybiškumo išsaugojimą; |
| --- | --- |

—

tiktai žemės ūkio produkcijos daugiafunkciniai aspektai gali padėti užtikrinti kaimo gyvybiškumo išsaugojimą;

| — | žemės ūkio ir kaimo plėtros klausimai turi priklausyti to paties Komisaro kompetencijai. |
| --- | --- |

—

žemės ūkio ir kaimo plėtros klausimai turi priklausyti to paties Komisaro kompetencijai.

Logiškai tęsdamas savo darbus, Komitetas ketina pateikti savo nuomonę kitoms institucijoms dėl Komisijos pasiūlymo, kuriame konkrečiau nagrinėjama parama kaimo plėtrai.

| 1.5 | Europos Komisija išsamiai konsultavosi su suinteresuotais veikėjais ir Komitetas galėjo keletą kartų, o konkrečiai per konsultacinius komitetus, pateikti savo skirtingus pasiūlymus. Šis didelio masto konsultavimasis parodo Komisijos atvirumą šiuo klausimu, ir dėl to Komitetas pageidauja, kad ji atsižvelgtų į pasiūlymus, pateiktus per pradėtą teisės akto leidybos procesą. |
| --- | --- |

1.5

Europos Komisija išsamiai konsultavosi su suinteresuotais veikėjais ir Komitetas galėjo keletą kartų, o konkrečiai per konsultacinius komitetus, pateikti savo skirtingus pasiūlymus. Šis didelio masto konsultavimasis parodo Komisijos atvirumą šiuo klausimu, ir dėl to Komitetas pageidauja, kad ji atsižvelgtų į pasiūlymus, pateiktus per pradėtą teisės akto leidybos procesą.

| 1.6 | Komitetas parengs nuomonę dėl naujosios teisinės bazės, skirtos atitinkamų įvairių priemonių finansavimui iš EŽŪKPF ir EŽŪGF (KOM(2004) 489 — 2004/0164 (CNS) (2)). Kaimo plėtros programų administraciniai aspektai bus nagrinėjami šioje papildomoje nuomonėje. |
| --- | --- |

1.6

Komitetas parengs nuomonę dėl naujosios teisinės bazės, skirtos atitinkamų įvairių priemonių finansavimui iš EŽŪKPF ir EŽŪGF (KOM(2004) 489 — 2004/0164 (CNS) (2)). Kaimo plėtros programų administraciniai aspektai bus nagrinėjami šioje papildomoje nuomonėje.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1 | Komisijos pasiūlymas siekia ES kaimo plėtros politikos didesnio aiškumo ir viešumo. Dėl šios priežasties Komisija siūlo įkurti specialios paskirties fondą (Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondą — EŽŪKPF), kuris prisidėtų prie tvaraus kaimo vystymosi visoje Bendrijoje, papildydamas rinkos ir bendros žemės ūkio politikos finansinės paramos politikos sritis, sanglaudos politiką ir bendrą žuvininkystės politiką. |
| --- | --- |

2.1

Komisijos pasiūlymas siekia ES kaimo plėtros politikos didesnio aiškumo ir viešumo. Dėl šios priežasties Komisija siūlo įkurti specialios paskirties fondą (Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondą — EŽŪKPF), kuris prisidėtų prie tvaraus kaimo vystymosi visoje Bendrijoje, papildydamas rinkos ir bendros žemės ūkio politikos finansinės paramos politikos sritis, sanglaudos politiką ir bendrą žuvininkystės politiką.

| 2.2 | Siekdama užtikrinti geresnę darną tarp nustatytų tikslų Europos lygyje ir kaimo plėtros programų įgyvendinimo, Komisija siūlo nustatyti Bendrijos kaimo plėtros politikos strategines gaires. Jas turėtų patvirtinti Taryba. Tada valstybės narės, atsižvelgdamos į šias gaires, privalėtų parengti savo nacionalinius strategijos planus. Šie planai ir kaimo plėtros programos turėtų būti rengiami vykstant glaudžiam bendradarbiavimui tarp Komisijos, atitinkamos valstybės narės ir jos paskirtų institucijų (regionų ir vietos valdžios institucijų, socialinių ir ekonominių partnerių bei visų kitų partnerių, atstovaujančių pilietinei visuomenei). |
| --- | --- |

2.2

Siekdama užtikrinti geresnę darną tarp nustatytų tikslų Europos lygyje ir kaimo plėtros programų įgyvendinimo, Komisija siūlo nustatyti Bendrijos kaimo plėtros politikos strategines gaires. Jas turėtų patvirtinti Taryba. Tada valstybės narės, atsižvelgdamos į šias gaires, privalėtų parengti savo nacionalinius strategijos planus. Šie planai ir kaimo plėtros programos turėtų būti rengiami vykstant glaudžiam bendradarbiavimui tarp Komisijos, atitinkamos valstybės narės ir jos paskirtų institucijų (regionų ir vietos valdžios institucijų, socialinių ir ekonominių partnerių bei visų kitų partnerių, atstovaujančių pilietinei visuomenei).

| 2.3 | Papildomai prie programų sudarymo stebėjimo, Komisija siūlo, kad kiekviena valstybė narė parengtų metinį suvestinį įvertinimą, kuriame pateiktų kaimo plėtros programų pasiekimus pagal numatytus rodiklius nacionaliniuose strategijos planuose bei nuolatinių vertinimų rezultatus, parengtus kiekvienai programai. Komisija pateiktų metinę ataskaitą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. |
| --- | --- |

2.3

Papildomai prie programų sudarymo stebėjimo, Komisija siūlo, kad kiekviena valstybė narė parengtų metinį suvestinį įvertinimą, kuriame pateiktų kaimo plėtros programų pasiekimus pagal numatytus rodiklius nacionaliniuose strategijos planuose bei nuolatinių vertinimų rezultatus, parengtus kiekvienai programai. Komisija pateiktų metinę ataskaitą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

| 2.4 | Komisija siūlo sugrupuoti dabartines 26 priemones bei siūlomas naujas priemones, tokias kaip NATURA 2000 finansavimas, miško ir aplinkos apsaugos priemonės bei vietos deputatų apmokymai rengti teritorijų planavimo projektus, į tris temines kryptis, turinčias skirtingus tikslus, nustatant mažiausią finansavimo procentą kiekvienai krypčiai:






  — | 15 % — žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumo didinimui (pirmajai krypčiai) ir 15 % — visokeriopam kaimo ekonomikos plėtimui ir gyvenimo kokybei kaimo teritorijoje (trečiajai krypčiai), |
| --- | --- | --- |

2.4

Komisija siūlo sugrupuoti dabartines 26 priemones bei siūlomas naujas priemones, tokias kaip NATURA 2000 finansavimas, miško ir aplinkos apsaugos priemonės bei vietos deputatų apmokymai rengti teritorijų planavimo projektus, į tris temines kryptis, turinčias skirtingus tikslus, nustatant mažiausią finansavimo procentą kiekvienai krypčiai:

—

15 % — žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumo didinimui (pirmajai krypčiai) ir 15 % — visokeriopam kaimo ekonomikos plėtimui ir gyvenimo kokybei kaimo teritorijoje (trečiajai krypčiai),

| — | 25 % — aplinkai ir žemės valdymui (antrajai krypčiai). |
| --- | --- |

—

25 % — aplinkai ir žemės valdymui (antrajai krypčiai).

| 2.4.1 | Pirmoji kryptis apima žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumo didinimą. Numatytos keturios priemonių grupės:






  — | priemonės, skirtos žmonių potencialui didinti, |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Pirmoji kryptis apima žemės ūkio ir miškų ūkio konkurencingumo didinimą. Numatytos keturios priemonių grupės:

—

priemonės, skirtos žmonių potencialui didinti,

| — | fiziniam potencialui pertvarkyti skirtos priemonės, |
| --- | --- |

—

fiziniam potencialui pertvarkyti skirtos priemonės,

| — | žemės ūkio gamybos ir produktų kokybės gerinimo priemonės, |
| --- | --- |

—

žemės ūkio gamybos ir produktų kokybės gerinimo priemonės,

| — | dvi naujoms valstybėms narėms skirtos pereinamosios priemonės, t.y. pusiau natūrinių persitvarkančių ūkių rėmimas ir ūkininkų susivienijimų kūrimo rėmimas. |
| --- | --- |

—

dvi naujoms valstybėms narėms skirtos pereinamosios priemonės, t.y. pusiau natūrinių persitvarkančių ūkių rėmimas ir ūkininkų susivienijimų kūrimo rėmimas.

| 2.4.2 | Antroji kryptis — aplinka ir žemės valdymas — yra susijusi su tvariu žemės ūkio ir miškų ūkio naudmenų naudojimu. Kad būtų nustatytos tarpinių zonų ribos (pagrįstos vien tik gamtiniais kriterijais), „nepalankių sričių“ mastas yra apibrėžiamas iš naujo. Be to, paramos gavėjai privalo tenkinti bendrąją sąlygą, t.y. vykdyti ES ir nacionalinius žemės ūkiui ir miškų ūkiui privalomus reikalavimus (kompleksinio susiejimo reikalavimas tiesioginei paramai gauti pagal pirmąjį BŽŪP ramstį). |
| --- | --- |

2.4.2

Antroji kryptis — aplinka ir žemės valdymas — yra susijusi su tvariu žemės ūkio ir miškų ūkio naudmenų naudojimu. Kad būtų nustatytos tarpinių zonų ribos (pagrįstos vien tik gamtiniais kriterijais), „nepalankių sričių“ mastas yra apibrėžiamas iš naujo. Be to, paramos gavėjai privalo tenkinti bendrąją sąlygą, t.y. vykdyti ES ir nacionalinius žemės ūkiui ir miškų ūkiui privalomus reikalavimus (kompleksinio susiejimo reikalavimas tiesioginei paramai gauti pagal pirmąjį BŽŪP ramstį).

| 2.4.3 | Trečioji kryptis — visokeriopas kaimo ekonomikos plėtimas ir gyvenimo kokybė kaimo vietovėse — apima priemones, susijusias su visokeriopu ne žemės ūkio veiklos plėtimu (vykdomu žemdirbių arba ne žemdirbių), kaimo gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimu (kaimo gyventojams būtiniausios paslaugos, infrastruktūra), vietos deputatų įgūdžių įgijimu ir aktyviu pritaikymu siekiant parengti ir įgyvendinti vietines plėtros strategijas. |
| --- | --- |

2.4.3

Trečioji kryptis — visokeriopas kaimo ekonomikos plėtimas ir gyvenimo kokybė kaimo vietovėse — apima priemones, susijusias su visokeriopu ne žemės ūkio veiklos plėtimu (vykdomu žemdirbių arba ne žemdirbių), kaimo gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimu (kaimo gyventojams būtiniausios paslaugos, infrastruktūra), vietos deputatų įgūdžių įgijimu ir aktyviu pritaikymu siekiant parengti ir įgyvendinti vietines plėtros strategijas.

| 2.5 | LEADER metodas yra taikomas visoms trims kryptims ir mažiausiai 7 % viso finansavimo, skiriamo kaimo plėtrai, turi tekti LEADER elementams. Komisija siūlo, kad šiai programai būtų skirtas įgyvendinimo rezervas (3 % EŽŪKPF). |
| --- | --- |

2.5

LEADER metodas yra taikomas visoms trims kryptims ir mažiausiai 7 % viso finansavimo, skiriamo kaimo plėtrai, turi tekti LEADER elementams. Komisija siūlo, kad šiai programai būtų skirtas įgyvendinimo rezervas (3 % EŽŪKPF).

| 2.6 | Iš finansinės perspektyvos, Komisija siūlo šiai politikai skirti 88,75 milijardų eurų 2007-2013 m. laikotarpiui. Į šį bendrą fondą bus gaunama lėšų kiekvienais metais moduliacijos būdu visoms kryptims (maždaug 8 milijardai eurų per tą patį laikotarpį). |
| --- | --- |

2.6

Iš finansinės perspektyvos, Komisija siūlo šiai politikai skirti 88,75 milijardų eurų 2007-2013 m. laikotarpiui. Į šį bendrą fondą bus gaunama lėšų kiekvienais metais moduliacijos būdu visoms kryptims (maždaug 8 milijardai eurų per tą patį laikotarpį).

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Komitetas sveikina Komisijos pasiūlymą, pagal kurį įkuriamas specialios paskirties fondas kaimo plėtrai (EŽŪKPF), o taip pat ir fondas, skirtas žemės ūkio produktų rinkų politikai ir tiesioginėms išmokoms (EŽŪGF). Komitetas taip pat pabrėžia, kad šis teisės akto pasiūlymas yra sietinas su Zalcburgo konferencijos, kurioje buvo nagrinėjama kaimo plėtra išsiplėtusioje Europos Sąjungoje, išvadomis. Vis dėlto, jis norėtų atkreipti Europos Parlemento ir Tarybos dėmesį, kad reikia padaryti pakeitimų siekiant gerbti kaimo plėtros politikos principus, kuriuos Komitetas priminė savo iniciatyva priimtoje nuomonėje. |
| --- | --- |

3.1

Komitetas sveikina Komisijos pasiūlymą, pagal kurį įkuriamas specialios paskirties fondas kaimo plėtrai (EŽŪKPF), o taip pat ir fondas, skirtas žemės ūkio produktų rinkų politikai ir tiesioginėms išmokoms (EŽŪGF). Komitetas taip pat pabrėžia, kad šis teisės akto pasiūlymas yra sietinas su Zalcburgo konferencijos, kurioje buvo nagrinėjama kaimo plėtra išsiplėtusioje Europos Sąjungoje, išvadomis. Vis dėlto, jis norėtų atkreipti Europos Parlemento ir Tarybos dėmesį, kad reikia padaryti pakeitimų siekiant gerbti kaimo plėtros politikos principus, kuriuos Komitetas priminė savo iniciatyva priimtoje nuomonėje.

| 3.2 | Visų pirma, pasiūlymas sukurti vieną bendrą fondą, skirtą kaimo plėtrai, negali būti įgyvendintas be sąsajos su kuria nors jau egzistuojančia ES politikos kryptimi. Zalcburgo konferencijos išvadose, 2003 m. birželio mėn. Liuksemburgo Tarybos pareiškimuose ir EESRK rekomendacijose (3) buvo pabrėžta, kad kaimo plėtrai skirta politika (antrasis BŽŪP ramstis) turi remti žemės ūkio prisitaikymą (pirmasis BŽŪP ramstis). Dėl šios priežasties EESRK pageidauja, kad pasiūlymo 3 straipsnyje būtų vėl įterpta nuoroda į Sutarties 33 straipsnį, kuriame numatyti bendros žemės ūkio politikos bendrieji tikslai. |
| --- | --- |

3.2

Visų pirma, pasiūlymas sukurti vieną bendrą fondą, skirtą kaimo plėtrai, negali būti įgyvendintas be sąsajos su kuria nors jau egzistuojančia ES politikos kryptimi. Zalcburgo konferencijos išvadose, 2003 m. birželio mėn. Liuksemburgo Tarybos pareiškimuose ir EESRK rekomendacijose (3) buvo pabrėžta, kad kaimo plėtrai skirta politika (antrasis BŽŪP ramstis) turi remti žemės ūkio prisitaikymą (pirmasis BŽŪP ramstis). Dėl šios priežasties EESRK pageidauja, kad pasiūlymo 3 straipsnyje būtų vėl įterpta nuoroda į Sutarties 33 straipsnį, kuriame numatyti bendros žemės ūkio politikos bendrieji tikslai.

3.2.1   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 3 straipsnį „Uždaviniai“

| 1. | Fondas prisideda prie tvaraus kaimo vystymosi rėmimo visoje Bendrijoje, papildydamas
  ir papildo kitas bendros žemės ūkio politikos priemones (rinkos ir bendros žemės ūkio politikos finansinės paramos politikos sritis) sanglaudos politiką ir bendrą žuvininkystės politiką. Jis taip pat padeda įgyvendinti Sutarties 33 straipsnyje numatytus tikslus. |
| --- | --- |

1.

Fondas prisideda prie tvaraus kaimo vystymosi rėmimo visoje Bendrijoje, papildydamas
  ir papildo kitas bendros žemės ūkio politikos priemones (rinkos ir bendros žemės ūkio politikos finansinės paramos politikos sritis) sanglaudos politiką ir bendrą žuvininkystės politiką. Jis taip pat padeda įgyvendinti Sutarties 33 straipsnyje numatytus tikslus.

| 2. | Fondas taip pat vykdo veiklą papildydamas sanglaudos politiką ir bendrą žuvininkystės politiką. |
| --- | --- |

2.

| 3.3 | Komitetas mano, kad kaimo vietovių ekonominis vystymasis priklauso taip pat nuo žemės ūkio ir ne žemės ūkio subjektų suderinamumo. Jis teigiamai vertina pasiūlymus dėl priemonių, skatinančių ne žemės ūkio veiklą bei remiančių mažas ir labai mažas įmones, kaip numatyta Europos mažųjų įmonių chartijoje, kurios svarba kuriant darbo vietas kaimo vietovėse turi būti akcentuojama. |
| --- | --- |

3.3

Komitetas mano, kad kaimo vietovių ekonominis vystymasis priklauso taip pat nuo žemės ūkio ir ne žemės ūkio subjektų suderinamumo. Jis teigiamai vertina pasiūlymus dėl priemonių, skatinančių ne žemės ūkio veiklą bei remiančių mažas ir labai mažas įmones, kaip numatyta Europos mažųjų įmonių chartijoje, kurios svarba kuriant darbo vietas kaimo vietovėse turi būti akcentuojama.

| 3.4 | Įvertinimo procesas ir šio fondo tikslų pritaikymas neatsižvelgia į bendros žemės ūkio politikos raidos kalendorių. Iš tiesų, Komisija yra pabrėžusi, kad BŽŪP reforma, kurią buvo nuspręsta vykdyti 2003 m. birželį, turės skirtingo poveikio skirtingose teritorijose, ir kad 2008-2009 metais naujose valstybėse narėse bus panaikintas supaprastintas režimas bei Komisija įvertins įvairias įgyvendinamas atsiejimo sistemas. Todėl atsiranda būtinybė, kad kaimo plėtros politikos strateginiai tęstiniai darbai Europos lygyje butų suderinti su BŽŪP pirmojo ramsčio kalendoriumi. |
| --- | --- |

3.4

Įvertinimo procesas ir šio fondo tikslų pritaikymas neatsižvelgia į bendros žemės ūkio politikos raidos kalendorių. Iš tiesų, Komisija yra pabrėžusi, kad BŽŪP reforma, kurią buvo nuspręsta vykdyti 2003 m. birželį, turės skirtingo poveikio skirtingose teritorijose, ir kad 2008-2009 metais naujose valstybėse narėse bus panaikintas supaprastintas režimas bei Komisija įvertins įvairias įgyvendinamas atsiejimo sistemas. Todėl atsiranda būtinybė, kad kaimo plėtros politikos strateginiai tęstiniai darbai Europos lygyje butų suderinti su BŽŪP pirmojo ramsčio kalendoriumi.

3.4.1   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 13 straipsnį „Komisijos metinė ataskaita“

| 1. | Pirmąkart 2009 m. ir paskui — kiekvienų metų pradžioje Komisija pateikia metinę ataskaitą, apibendrinančią pagrindinius įvykius, kryptis ir iššūkius, susijusius su nacionalinių strategijos planų ir Bendrijos strateginių gairių įgyvendinimu, o taip pat su BŽŪP raidos poveikiu kaimo vietovėse ir žemės ūkio produktų tarptautinių rinkų pagrindinėmis tendencijomis. |
| --- | --- |

1.

Pirmąkart 2009 m. ir paskui — kiekvienų metų pradžioje Komisija pateikia metinę ataskaitą, apibendrinančią pagrindinius įvykius, kryptis ir iššūkius, susijusius su nacionalinių strategijos planų ir Bendrijos strateginių gairių įgyvendinimu, o taip pat su BŽŪP raidos poveikiu kaimo vietovėse ir žemės ūkio produktų tarptautinių rinkų pagrindinėmis tendencijomis.

| 3.5 | 2004 m. liepos 1 d. nuomonėje savo iniciatyva (4) Komitetas įvertino Komisijos finansinį pasiūlymą kaip kuklų palyginus su skelbiamais tikslais. Faktiškai, 2007-2013 m. laikotarpiu bendras kaimo plėtros biudžetas turėtų sudaryti apie 96 milijardus eurų 25 valstybių narių Europos Sąjungai, palyginus su 65 milijardais eurų dabartiniu laikotarpiu (15 valstybių narių ES). Nors dokumento KOM(2004) 490 galutinis preambulėje Komisija pripažįsta, kad daugiau nei 50 % Europos Sąjungos gyventojų gyvena kaimo vietovėse, EŽŪKPF skirtas biudžetas atitiks 28 % regioninei politikai tenkančių išlaidų ir 32,5 % BŽŪP pirmojo ramsčio išlaidų (įskaitant moduliaciją). Dėl to reikia vengti, kad EŽŪKPF netaptų vienintele finansine priemone, skirta kaimo vietovėms. Tai reikštų kaimo vietovių „suvarymą į getus“. |
| --- | --- |

3.5

2004 m. liepos 1 d. nuomonėje savo iniciatyva (4) Komitetas įvertino Komisijos finansinį pasiūlymą kaip kuklų palyginus su skelbiamais tikslais. Faktiškai, 2007-2013 m. laikotarpiu bendras kaimo plėtros biudžetas turėtų sudaryti apie 96 milijardus eurų 25 valstybių narių Europos Sąjungai, palyginus su 65 milijardais eurų dabartiniu laikotarpiu (15 valstybių narių ES). Nors dokumento KOM(2004) 490 galutinis preambulėje Komisija pripažįsta, kad daugiau nei 50 % Europos Sąjungos gyventojų gyvena kaimo vietovėse, EŽŪKPF skirtas biudžetas atitiks 28 % regioninei politikai tenkančių išlaidų ir 32,5 % BŽŪP pirmojo ramsčio išlaidų (įskaitant moduliaciją). Dėl to reikia vengti, kad EŽŪKPF netaptų vienintele finansine priemone, skirta kaimo vietovėms. Tai reikštų kaimo vietovių „suvarymą į getus“.

| 3.5.1 | Dėl to reikia geriau suderinti šią politiką su regionine politika ir žmogiškųjų išteklių ugdymo politika (Europos socialinis fondas). Dėl šios priežasties Komitetui kyla abejonių dėl mažų kaimo infrastruktūrų finansavimo priklausymo tik kaimo plėtros politikai ir dėl vietos atstovų įgūdžių ugdymo srities, nes ji priklauso ESF kompetencijai. |
| --- | --- |

3.5.1

Dėl to reikia geriau suderinti šią politiką su regionine politika ir žmogiškųjų išteklių ugdymo politika (Europos socialinis fondas). Dėl šios priežasties Komitetui kyla abejonių dėl mažų kaimo infrastruktūrų finansavimo priklausymo tik kaimo plėtros politikai ir dėl vietos atstovų įgūdžių ugdymo srities, nes ji priklauso ESF kompetencijai.

| 3.5.2 | Komitetas besąlygiškai sveikina minimalaus biudžeto, skirto dėl struktūrinių veiksnių nepakankamai išsivysčiusiems rajonams (31 milijardas eurų), sudarymą. Ši suma bus didesnė nei dabartiniu laikotarpiu (21 milijardas eurų). |
| --- | --- |

3.5.2

Komitetas besąlygiškai sveikina minimalaus biudžeto, skirto dėl struktūrinių veiksnių nepakankamai išsivysčiusiems rajonams (31 milijardas eurų), sudarymą. Ši suma bus didesnė nei dabartiniu laikotarpiu (21 milijardas eurų).

| 3.5.3 | LEADER metodui skirtas biudžetas pakils nuo 2,2 milijardų eurų iki 8,8 milijardų eurų (7 % EŽŪKPF +3 % įgyvendinimo rezervo) ir tai bus didžiausias finansavimo išaugimas procentine išraiška. Komitetas sveikina LEADER integravimą kaip pilnavertę kaimo plėtros politikos prioritetinę kryptį, kuri leis įtraukti pilietinę visuomenę į kaimo vietovių vystymą. Nors metodas yra tiek pat svarbus, kiek ir tikslai, Komitetas apgailestauja, kad nebėra teikiama pirmenybė tikslui įgyvendinti naujoviškus arba bandomuosius veiksmus. Galiausiai, Komitetas atkreipia Komisijos dėmesį, kad per didelis finansinis įsipareigojimas gali sukelti realų pavojų. Būtų apmaudu, kad įtemptoje biudžetinėje situacijoje, Leader prioritetinė kryptis būtų nepakankamai realizuojama dėl administracinių klausimų arba dėl negalėjimo gauti finansavimo iš vietos valdžios institucijų. Dėl šios priežasties Komitetas siūlo, kad nustatyta minimali norma būtų mažesnė visoms valstybėms narėms (4 % minimali norma būtų labiau tinkama atsižvelgiant į dabartinį finansavimą). Ši minimali norma neturėtų neigiamos įtakos kiekvienos valstybės narės pasirinkimui skirti daugiau Leader metodo labui. |
| --- | --- |

3.5.3

LEADER metodui skirtas biudžetas pakils nuo 2,2 milijardų eurų iki 8,8 milijardų eurų (7 % EŽŪKPF +3 % įgyvendinimo rezervo) ir tai bus didžiausias finansavimo išaugimas procentine išraiška. Komitetas sveikina LEADER integravimą kaip pilnavertę kaimo plėtros politikos prioritetinę kryptį, kuri leis įtraukti pilietinę visuomenę į kaimo vietovių vystymą. Nors metodas yra tiek pat svarbus, kiek ir tikslai, Komitetas apgailestauja, kad nebėra teikiama pirmenybė tikslui įgyvendinti naujoviškus arba bandomuosius veiksmus. Galiausiai, Komitetas atkreipia Komisijos dėmesį, kad per didelis finansinis įsipareigojimas gali sukelti realų pavojų. Būtų apmaudu, kad įtemptoje biudžetinėje situacijoje, Leader prioritetinė kryptis būtų nepakankamai realizuojama dėl administracinių klausimų arba dėl negalėjimo gauti finansavimo iš vietos valdžios institucijų. Dėl šios priežasties Komitetas siūlo, kad nustatyta minimali norma būtų mažesnė visoms valstybėms narėms (4 % minimali norma būtų labiau tinkama atsižvelgiant į dabartinį finansavimą). Ši minimali norma neturėtų neigiamos įtakos kiekvienos valstybės narės pasirinkimui skirti daugiau Leader metodo labui.

| 3.5.4 | Liktų maždaug 50 milijardų eurų kaimo plėtros fondo „klasikinių priemonių“ finansavimui. Ši suma padidės tik 8 milijardais eurų atlikus lėšų pervedimą iš pirmojo į antrąjį BŽŪP ramsčio. Todėl Komitetas prašo, kad per moduliaciją gautos lėšos, būtų skiriamos tik pirmajam ir antrajam ramsčiams, kad galėtume pasiekti žemės ūkio prisitaikymo rėmimo tikslą. Šis skirimas taip pat neturėtų jokios neigiamos įtakos sumoms, kurias kiekviena valstybė narė galėtų skirti skirtingoms prioritetinėms kryptims priimant kaimo plėtros programas. Be to, per moduliaciją gautos lėšos turėtų logiškai atitikti kompleksinio susiejimo principą, numatytą Reglamento Nr. 1782/2003 10 straipsnyje. Tačiau tik I ir II kryptyse numatytoms priemonėms leidžiama taikyti kompleksinį susiejimą. |
| --- | --- |

3.5.4

Liktų maždaug 50 milijardų eurų kaimo plėtros fondo „klasikinių priemonių“ finansavimui. Ši suma padidės tik 8 milijardais eurų atlikus lėšų pervedimą iš pirmojo į antrąjį BŽŪP ramsčio. Todėl Komitetas prašo, kad per moduliaciją gautos lėšos, būtų skiriamos tik pirmajam ir antrajam ramsčiams, kad galėtume pasiekti žemės ūkio prisitaikymo rėmimo tikslą. Šis skirimas taip pat neturėtų jokios neigiamos įtakos sumoms, kurias kiekviena valstybė narė galėtų skirti skirtingoms prioritetinėms kryptims priimant kaimo plėtros programas. Be to, per moduliaciją gautos lėšos turėtų logiškai atitikti kompleksinio susiejimo principą, numatytą Reglamento Nr. 1782/2003 10 straipsnyje. Tačiau tik I ir II kryptyse numatytoms priemonėms leidžiama taikyti kompleksinį susiejimą.

Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 70 straipsnį „Ištekliai ir jų paskirstymas“

[...]

| 6. | Be šio straipsnio 5 dalyje nurodytų sumų, planavimo tikslais valstybės narės atsižvelgia į dėl moduliacijos atsirandančias sumas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. .../... [BŽŪP finansavimas] 12 straipsnio 2 dalyje. Šios sumos bus skirtos I ir II prioritetinėms kryptims, numatytoms Reglamente (EB) Nr. .../.. [EŽŪKPF]. |
| --- | --- |

6.

Be šio straipsnio 5 dalyje nurodytų sumų, planavimo tikslais valstybės narės atsižvelgia į dėl moduliacijos atsirandančias sumas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. .../... [BŽŪP finansavimas] 12 straipsnio 2 dalyje. Šios sumos bus skirtos I ir II prioritetinėms kryptims, numatytoms Reglamente (EB) Nr. .../.. [EŽŪKPF].

| 3.5.5 | Komisija siūlo ūkininkams taikyti sankcijų sistemą lėšų iš pirmojo BŽŪP ramsčio kompleksinio susiejimo reikalavimo pagrindu II krypties priemonių atžvilgiu. Kadangi šis kompleksinio susiejimo reikalavimas yra taikomas vien tik ūkininkams, Komitetas negali pritarti šiam Komisijos pasiūlymui, kuriuo siekiama įvesti skirstymą vien tik profesijos pagrindu. Komitetas pakartoja, kad jis yra už lygybės principą valstybės pagalbos gavėjų traktavimo atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.5.5

Komisija siūlo ūkininkams taikyti sankcijų sistemą lėšų iš pirmojo BŽŪP ramsčio kompleksinio susiejimo reikalavimo pagrindu II krypties priemonių atžvilgiu. Kadangi šis kompleksinio susiejimo reikalavimas yra taikomas vien tik ūkininkams, Komitetas negali pritarti šiam Komisijos pasiūlymui, kuriuo siekiama įvesti skirstymą vien tik profesijos pagrindu. Komitetas pakartoja, kad jis yra už lygybės principą valstybės pagalbos gavėjų traktavimo atžvilgiu.

| 3.5.6 | Komisijos pateiktose finansinėse sąmatose numatoma, kad NATURA 2000 programos įgyvendinimas kainuos 6,1 milijardus eurų. Didžiąją šios sumos dalį ES skirs bendro finansavimo forma. Bendrijos finansavimas galėtų būti teikiamas iš kaimo plėtros fondo, pvz. iš išlaidų, skirtų kompensacijoms žemės savininkams ir naudotojams mokėti. Komitetas priėmė atskirą nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo dėl NATURA 2000 finansavimo (5). Šioje nuomonėje teigiama, kad NATURA 2000 finansavimas yra nauja, papildoma užduotis, kuri yra pavedama finansavimo instrumentui, kuris (prieštaraujant politiniams pažadams) didinamas labai pamažu. Nuomonėje gana aiškiai nurodyta, kad Komisijos pasiūlymas — toks, koks jis yra dabar — yra priimtinas tik, jeigu:






  — | NATURA 2000 programai įgyvendinti reikalingi ištekliai būtų priskirti sumai, kuri, pagal finansinę perspektyvą, skiriama kaimo plėtrai (o ne būtų finansuojami iš esamų programų); ir |
| --- | --- | --- |

3.5.6

Komisijos pateiktose finansinėse sąmatose numatoma, kad NATURA 2000 programos įgyvendinimas kainuos 6,1 milijardus eurų. Didžiąją šios sumos dalį ES skirs bendro finansavimo forma. Bendrijos finansavimas galėtų būti teikiamas iš kaimo plėtros fondo, pvz. iš išlaidų, skirtų kompensacijoms žemės savininkams ir naudotojams mokėti. Komitetas priėmė atskirą nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo dėl NATURA 2000 finansavimo (5). Šioje nuomonėje teigiama, kad NATURA 2000 finansavimas yra nauja, papildoma užduotis, kuri yra pavedama finansavimo instrumentui, kuris (prieštaraujant politiniams pažadams) didinamas labai pamažu. Nuomonėje gana aiškiai nurodyta, kad Komisijos pasiūlymas — toks, koks jis yra dabar — yra priimtinas tik, jeigu:

—

NATURA 2000 programai įgyvendinti reikalingi ištekliai būtų priskirti sumai, kuri, pagal finansinę perspektyvą, skiriama kaimo plėtrai (o ne būtų finansuojami iš esamų programų); ir

| — | šie ištekliai po to būtų skiriami tik NATURA 2000 priemonėms (taip, kad jie galėtų būti naudojami tik šiai reikšmingai politikai). |
| --- | --- |

—

šie ištekliai po to būtų skiriami tik NATURA 2000 priemonėms (taip, kad jie galėtų būti naudojami tik šiai reikšmingai politikai).

| 3.5.6.1 | Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 53 straipsnį „Gamtos paveldo apsauga, modernizavimas ir valdymas“
  49 straipsnio a punkto iv papunktyje nurodyta parama skiriama ekologinio sąmoningumo veiklos ir turizmo gerinimo priemonėms
  ir apsaugos bei
  valdymo planų, susijusių su NATURA 2000 buveinėmis bei kitomis didelės gamtinės vertės vietomis, sudarymui. |
| --- | --- |

3.5.6.1

Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 53 straipsnį „Gamtos paveldo apsauga, modernizavimas ir valdymas“

49 straipsnio a punkto iv papunktyje nurodyta parama skiriama ekologinio sąmoningumo veiklos ir turizmo gerinimo priemonėms
  ir apsaugos bei
  valdymo planų, susijusių su NATURA 2000 buveinėmis bei kitomis didelės gamtinės vertės vietomis, sudarymui.

| 3.6 | Sveikindamas Komisijos pripažinimą, kad reikia mokėti gamtinių kliūčių išmokas ūkininkams kalnų srityse, Komitetas abejoja Komisijos siūlomu sprendimu sritims, paveiktoms didelių gamtinių kliūčių. Tai reiškia ir remtinų sričių skaičiaus sumažėjimą, ir Bendrijos paramos lygio smukimą. Dėl šios priežasties Komitetas primena, kad gamtiniai veiksniai (agronominiai, klimato, vandens) turi būti sumuojami klasifikuojant sritis kaip paveiktas didelių gamtinių kliūčių. Dažnai nedidelių gamtinių kliūčių susikaupimas išties stabdo kaimo vietovių vystymąsi. Be to, sritims, kurios nebebus pripažintos paveiktomis didelių gamtinių kliūčių, Komitetas siūlo palaipsniui mažinti Bendrijos paramą, kaip numatyta regioninei politikai. Ši laipsniško mažinimo programa leistų sušvelninti žemės ūkio valdų ekonominį žlugdymą. |
| --- | --- |

3.6

Sveikindamas Komisijos pripažinimą, kad reikia mokėti gamtinių kliūčių išmokas ūkininkams kalnų srityse, Komitetas abejoja Komisijos siūlomu sprendimu sritims, paveiktoms didelių gamtinių kliūčių. Tai reiškia ir remtinų sričių skaičiaus sumažėjimą, ir Bendrijos paramos lygio smukimą. Dėl šios priežasties Komitetas primena, kad gamtiniai veiksniai (agronominiai, klimato, vandens) turi būti sumuojami klasifikuojant sritis kaip paveiktas didelių gamtinių kliūčių. Dažnai nedidelių gamtinių kliūčių susikaupimas išties stabdo kaimo vietovių vystymąsi. Be to, sritims, kurios nebebus pripažintos paveiktomis didelių gamtinių kliūčių, Komitetas siūlo palaipsniui mažinti Bendrijos paramą, kaip numatyta regioninei politikai. Ši laipsniško mažinimo programa leistų sušvelninti žemės ūkio valdų ekonominį žlugdymą.

3.6.1   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 37 straipsnį „Agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokos“ (pridėti naują 5 punktą)

[...]

| 5. | Numatytas penkerių metų pereinamasis laikotarpis, kurio metu bus mažinamos išmokos ūkininkams iš visų sričių, kurios pasikeitus statistinėms kategorijoms nebėra pripažįstamos didelių gamtinių kliūčių paveiktomis sritimis, kaip apibrėžta 47 straipsnio 3 paragrafo a punkte. |
| --- | --- |

5.

| 3.7 | Dvejopas Komisijos ketinimas nenumatyti taikymo nuostatų kaimo plėtros reglamente bei taikyti švelnesnes finansinio programavimo taisykles turėtų išties pagerinti šio naujojo reglamento įgyvendinimą. Nors Komitetas remia mažiausio finansavimo procento kiekvienai krypčiai nustatymo principą, jis mano, kad Komisijos pasiūlymas nedera su gairėmis šiuo klausimu. Iš tiesų, atliktas tyrimas parodė, kad dabartinis lėšų pagal Kaimo plėtros reglamentą panaudojimas yra glaudžiai susijęs su konkrečiomis ūkininkavimo ir kaimo vietovių savybėmis ES šalyse ir regionuose. Be to, Komisija pabrėžė, kad 2003 m. birželį pradėta BŽŪP reforma turės skirtingo poveikio kaimo vietovėse. Todėl bendra mažiausių finansavimo procentų suma kiekvienai krypčiai neturėtų viršyti 50 %, kad nebūtų pažeistas subsidiarumo principas, ir kad būtų atsižvelgta į skirtingas kaimo vietovių situacijas Europoje. |
| --- | --- |

3.7

Dvejopas Komisijos ketinimas nenumatyti taikymo nuostatų kaimo plėtros reglamente bei taikyti švelnesnes finansinio programavimo taisykles turėtų išties pagerinti šio naujojo reglamento įgyvendinimą. Nors Komitetas remia mažiausio finansavimo procento kiekvienai krypčiai nustatymo principą, jis mano, kad Komisijos pasiūlymas nedera su gairėmis šiuo klausimu. Iš tiesų, atliktas tyrimas parodė, kad dabartinis lėšų pagal Kaimo plėtros reglamentą panaudojimas yra glaudžiai susijęs su konkrečiomis ūkininkavimo ir kaimo vietovių savybėmis ES šalyse ir regionuose. Be to, Komisija pabrėžė, kad 2003 m. birželį pradėta BŽŪP reforma turės skirtingo poveikio kaimo vietovėse. Todėl bendra mažiausių finansavimo procentų suma kiekvienai krypčiai neturėtų viršyti 50 %, kad nebūtų pažeistas subsidiarumo principas, ir kad būtų atsižvelgta į skirtingas kaimo vietovių situacijas Europoje.

3.7.1   Komiteto siūlomas dalinis pakeitimas: „16 straipsnis. Prioritetų pusiausvyra

Bendrijos finansinis įnašas, skirtas kiekvienam iš trijų 4 straipsnyje nurodytų tikslų pasiekti, sudaro ne mažiau kaip 15 
  10 % viso Fondo finansavimo, skirto programos I ir III prioritetinėms kryptims, nurodytoms IV antraštinės dalies I skyriaus atitinkamai I ir III skirsniuose, ir 25
  20 % viso Fondo finansavimo, skirto programos II prioritetinei krypčiai, nurodytai I skyriaus II skirsnyje.“

| 3.8 | Kaimo plėtros programų vertinimo procesas įgalina užtikrinti gerą Bendrijos kreditų panaudojimo ir geriausią jų įsisavinimo būdą. Komitetas primena, kad viešosios politikos tikslai nustatomi atsižvelgiant ne vien tik į įvairių kaimo plėtros programų programavimo rezultatus, bet ir į būsimas problemas. Štai kodėl Komisijos siūlomas administracinio darbo supaprastinimas gali būti ne toks ryškus |
| --- | --- |

3.8

Kaimo plėtros programų vertinimo procesas įgalina užtikrinti gerą Bendrijos kreditų panaudojimo ir geriausią jų įsisavinimo būdą. Komitetas primena, kad viešosios politikos tikslai nustatomi atsižvelgiant ne vien tik į įvairių kaimo plėtros programų programavimo rezultatus, bet ir į būsimas problemas. Štai kodėl Komisijos siūlomas administracinio darbo supaprastinimas gali būti ne toks ryškus

| 3.9 | Be to, Komitetas pabrėžia, kad administracinio darbo supaprastinimo tema Komisijos pasiūlyme nėra išplėtota iki galutinio naudos gavėjo. Nors šis klausimas iš esmės turėtų būti nagrinėjamas nuomonėje dėl BŽŪP finansavimo (6), Komitetas išreiškia savo susirūpinimą dėl to, kad procedūros menkai supaprastinamos galutiniam naudos gavėjui. Pavyzdžiui, Komisija 25 straipsnyje pasiūlė supaprastinti ūkių modernizavimui keliamus reikalavimus, nebenustatant sąlygų pagalbai, skiriamai investicijoms į ūkius, kuri priklauso nuo realių realizavimo veiksnių egzistavimo (produkto rūšis, investicijos rūšis bei numatomas pajėgumas). Vis dėlto 73 straipsnyje nustatytas septynerių metų terminas susigrąžinimui, jeigu investicija patyrė esminių pasikeitimų. Ši nauja taisyklė sustiprina kontrolę ir nustato naujus programavimo stadijoje esančių projektų ekonominio gyvybingumo kriterijus. Pagaliau, atsižvelgiant į finansuojamų projektų pobūdį ir siekius, numatyta trukmė yra pernelyg ilga. |
| --- | --- |

3.9

Be to, Komitetas pabrėžia, kad administracinio darbo supaprastinimo tema Komisijos pasiūlyme nėra išplėtota iki galutinio naudos gavėjo. Nors šis klausimas iš esmės turėtų būti nagrinėjamas nuomonėje dėl BŽŪP finansavimo (6), Komitetas išreiškia savo susirūpinimą dėl to, kad procedūros menkai supaprastinamos galutiniam naudos gavėjui. Pavyzdžiui, Komisija 25 straipsnyje pasiūlė supaprastinti ūkių modernizavimui keliamus reikalavimus, nebenustatant sąlygų pagalbai, skiriamai investicijoms į ūkius, kuri priklauso nuo realių realizavimo veiksnių egzistavimo (produkto rūšis, investicijos rūšis bei numatomas pajėgumas). Vis dėlto 73 straipsnyje nustatytas septynerių metų terminas susigrąžinimui, jeigu investicija patyrė esminių pasikeitimų. Ši nauja taisyklė sustiprina kontrolę ir nustato naujus programavimo stadijoje esančių projektų ekonominio gyvybingumo kriterijus. Pagaliau, atsižvelgiant į finansuojamų projektų pobūdį ir siekius, numatyta trukmė yra pernelyg ilga.

| 3.10 | Komitetas pritaria tam, kad kaimo plėtros programų rengimas, valdymas ir įvertinimas turi būti vykdomas vadovaujantis partnerystės principu (6 straipsnis), įskaitant konsultacijas su socialiniais ir ekonominiais partneriais. Komitetas prašo, kad ši priemonė būtų privaloma, ir kad visi veikėjai, atstovaujantis kaimo vietovių ekonominiams ir socialiniams sluoksniams, visateisiai dalyvautų kaimo plėtros tinkle Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu. Be to, Komitetas, atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo (1999/468/EB) 7 straipsnį, leidžiantį organizuotai pilietinei visuomenei dalyvauti visuose Bendrijos politikos krypčių įgyvendinimo etapuose, pageidauja stebėtojo teisėmis dalyvauti 95 straipsnyje numatyto Kaimo plėtros komiteto veikloje. |
| --- | --- |

3.10

Komitetas pritaria tam, kad kaimo plėtros programų rengimas, valdymas ir įvertinimas turi būti vykdomas vadovaujantis partnerystės principu (6 straipsnis), įskaitant konsultacijas su socialiniais ir ekonominiais partneriais. Komitetas prašo, kad ši priemonė būtų privaloma, ir kad visi veikėjai, atstovaujantis kaimo vietovių ekonominiams ir socialiniams sluoksniams, visateisiai dalyvautų kaimo plėtros tinkle Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu. Be to, Komitetas, atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo (1999/468/EB) 7 straipsnį, leidžiantį organizuotai pilietinei visuomenei dalyvauti visuose Bendrijos politikos krypčių įgyvendinimo etapuose, pageidauja stebėtojo teisėmis dalyvauti 95 straipsnyje numatyto Kaimo plėtros komiteto veikloje.

3.10.1   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 68 straipsnį „Europos kaimo plėtros tinklas“

Europos kaimo plėtros tinklas, skirtas aktyviems kaimo plėtros srityje nacionaliniams tinklams, atsovaujančioms ekonominėms ir socialinėms organizacijoms, ir administracijoms Bendrijos lygiu ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, kurti, turi būti įdiegtas pagal 67 straipsnio 1 dalį.

3.10.2   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 69 straipsnį „Nacionalinis kaimo tinklas“

Kiekviena valstybė narė sukuria nacionalinį kaimo tinklą, jungiantį visas prie kaimo plėtros prisidedančias atstovaujančias ekonomines ir socialines organizacijas ir administracijas bei organizuotą pilietinę visuomenę atstovaujančią instituciją.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | Komitetas pabrėžia, kad, 26 kaimo plėtros priemones suskirsčius į tris atskiras kryptis, pasiekta aiškumo. Vis dėlto būtų geriau kai kurias I ir II kryptims priklausančias priemones įtraukti į III kryptį, kadangi jų taikymas vis dažniau apims visus kaimo vietovių valdymo aspektus. Todėl Komitetas siūlo į III kryptį įtraukti 28 straipsnyje („Žemės ūkio ir miškų ūkio plėtros ir pritaikymo infrastruktūra“), 38 straipsnyje („Negamybinės žemės ūkio investicijos“) ir 46 straipsnyje („Negamybinės miškų ūkio investicijos“) numatytas priemones. |
| --- | --- |

4.1

Komitetas pabrėžia, kad, 26 kaimo plėtros priemones suskirsčius į tris atskiras kryptis, pasiekta aiškumo. Vis dėlto būtų geriau kai kurias I ir II kryptims priklausančias priemones įtraukti į III kryptį, kadangi jų taikymas vis dažniau apims visus kaimo vietovių valdymo aspektus. Todėl Komitetas siūlo į III kryptį įtraukti 28 straipsnyje („Žemės ūkio ir miškų ūkio plėtros ir pritaikymo infrastruktūra“), 38 straipsnyje („Negamybinės žemės ūkio investicijos“) ir 46 straipsnyje („Negamybinės miškų ūkio investicijos“) numatytas priemones.

| 4.2 | Komitetas savo 2001 m. nuomonėje dėl jaunųjų ūkininkų (7) jau yra pabrėžęs pagalbos būtinybę, siekiant padėti jauniesiems ūkininkams įsteigti ir išlaikyti ūkius. Štai kodėl ši tema turėtų tapti vienu iš būsimojo kaimo plėtros strateginio plano prioritetų, o pradinė pagalba neturėtų reikšti vien tik Komisijos siūlomo reglamento projekto 21 straipsnyje nurodytos vienkartinės išmokos. |
| --- | --- |

4.2

Komitetas savo 2001 m. nuomonėje dėl jaunųjų ūkininkų (7) jau yra pabrėžęs pagalbos būtinybę, siekiant padėti jauniesiems ūkininkams įsteigti ir išlaikyti ūkius. Štai kodėl ši tema turėtų tapti vienu iš būsimojo kaimo plėtros strateginio plano prioritetų, o pradinė pagalba neturėtų reikšti vien tik Komisijos siūlomo reglamento projekto 21 straipsnyje nurodytos vienkartinės išmokos.

4.2.1   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 21 straipsnį „Jaunųjų ūkininkų įsisteigimas“

| 2. | Parama teikiama tokia tvarka:






  — | vienkartine išmoka, neviršijančia I priede nustatytos sumos; |
| --- | --- | --- |

2.

Parama teikiama tokia tvarka:

—

vienkartine išmoka, neviršijančia I priede nustatytos sumos;

| — | palūkanų už paskolas, paimtas siekiant padengti įsisteigimo išlaidas, kompensavimu. Kapitalizuota šios kompensacijos vertė negali būti didesnė nei vienkartinės išmokos suma. |
| --- | --- |

—

palūkanų už paskolas, paimtas siekiant padengti įsisteigimo išlaidas, kompensavimu. Kapitalizuota šios kompensacijos vertė negali būti didesnė nei vienkartinės išmokos suma.

4.2.2   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 23 straipsnį „Naudojimasis konsultavimo paslaugomis“

| c) | padėti būsimiesiems ūkininkams ir potencialiems miško savininkams padengti išlaidas, patirtas rengiant verslo planus dėl žemės ūkio ir miškų ūkio veiklos plėtros. |
| --- | --- |

c)

padėti būsimiesiems ūkininkams ir potencialiems miško savininkams padengti išlaidas, patirtas rengiant verslo planus dėl žemės ūkio ir miškų ūkio veiklos plėtros.

| 4.3 | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose naujose valstybėse narėse vyksta sudėtingi žemės ūkio pokyčių procesai, kurie dar nesibaigė. Todėl šiais atvejais nepagrįstai griežtai reikalaujama, kad siekiant gauti paramą ankstyvam išėjimui į pensiją, būtina 10 metų užsiimti ūkininkavimo veikla. Komitetas siūlo, kad per pereinamąjį laikotarpį ūkininkavimo veikla galėtų trukti trumpiau, be to, taip pat būtina nustatyti reikalavimą, kad pareiškėjo darbinėje veikloje dominuotų žemės ūkio veikla. |
| --- | --- |

4.3

Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose naujose valstybėse narėse vyksta sudėtingi žemės ūkio pokyčių procesai, kurie dar nesibaigė. Todėl šiais atvejais nepagrįstai griežtai reikalaujama, kad siekiant gauti paramą ankstyvam išėjimui į pensiją, būtina 10 metų užsiimti ūkininkavimo veikla. Komitetas siūlo, kad per pereinamąjį laikotarpį ūkininkavimo veikla galėtų trukti trumpiau, be to, taip pat būtina nustatyti reikalavimą, kad pareiškėjo darbinėje veikloje dominuotų žemės ūkio veikla.

4.3.1   Komiteto pasiūlytas teksto pakeitimas: 22 straipsnis: Ankstyvas išėjimas į pensiją, 2 skyrius, Perdavėjas — įterpiamas naujas d) punktas:

| „d) | Valstybių narių, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d., ūkininkams taikomam pereinamajam dešimties metų laikotarpiui nustatyta, kad perdavėjas per paskutiniuosius penkerius metus prieš perdavimą turi būti vykdęs žemės ūkio veiklą, o per paskutiniuosius penkiolika metų prieš perdavimą turi būti bent pusę savo darbinės veiklos kaip žemdirbys paskyręs žemės ūkiui“. |
| --- | --- |

„d)

Valstybių narių, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d., ūkininkams taikomam pereinamajam dešimties metų laikotarpiui nustatyta, kad perdavėjas per paskutiniuosius penkerius metus prieš perdavimą turi būti vykdęs žemės ūkio veiklą, o per paskutiniuosius penkiolika metų prieš perdavimą turi būti bent pusę savo darbinės veiklos kaip žemdirbys paskyręs žemės ūkiui“.

| 4.4 | Komisija siūlo, kad parama, teikiama investicijoms, sudarytų sąlygas žemės ūkio veiklos konkurencingumui gerinti arba gamybos įvairovei skatinti. Komitetas nori paaiškinti, kad investicijos, kurioms teikiama parama, neturėtų būti suprantamos kaip materialios investicijos. Nematerialios investicijos, skatinančios technologinę pažangą arba leidžiančios perduoti žinias produktų kokybės, aplinkos apsaugos ir (arba) tobulinimų srityje turėtų būti įtrauktos į kiekvieną atitinkamą priemonę (25, 27, 31 ir 50 straipsnis). |
| --- | --- |

4.4

Komisija siūlo, kad parama, teikiama investicijoms, sudarytų sąlygas žemės ūkio veiklos konkurencingumui gerinti arba gamybos įvairovei skatinti. Komitetas nori paaiškinti, kad investicijos, kurioms teikiama parama, neturėtų būti suprantamos kaip materialios investicijos. Nematerialios investicijos, skatinančios technologinę pažangą arba leidžiančios perduoti žinias produktų kokybės, aplinkos apsaugos ir (arba) tobulinimų srityje turėtų būti įtrauktos į kiekvieną atitinkamą priemonę (25, 27, 31 ir 50 straipsnis).

| 4.4.1 | Kaip kad rodo Komisijos gauti duomenys, žemės ūkio sektoriuje dirba mažai moterų. Taigi, tais atvejais, kai skiriama tiesioginė ir struktūrinė pagalba, vyrai yra pagrindiniai naudos gavėjai. Šis faktas pabrėžia būtinybę labiau atsižvelgti į moterų nuomonę priimant sprendimus. Todėl Europos Sąjunga turi nustatyti priemones, skirtas pagerinti šią padėtį ir padėti sukurti daugiau ūkių, kuriems vadovautų moterys. Komitetas prašo, kad šis aspektas būtų Bendrijos strateginiame plane būtų išskirtas kaip atskiras punktas. |
| --- | --- |

4.4.1

Kaip kad rodo Komisijos gauti duomenys, žemės ūkio sektoriuje dirba mažai moterų. Taigi, tais atvejais, kai skiriama tiesioginė ir struktūrinė pagalba, vyrai yra pagrindiniai naudos gavėjai. Šis faktas pabrėžia būtinybę labiau atsižvelgti į moterų nuomonę priimant sprendimus. Todėl Europos Sąjunga turi nustatyti priemones, skirtas pagerinti šią padėtį ir padėti sukurti daugiau ūkių, kuriems vadovautų moterys. Komitetas prašo, kad šis aspektas būtų Bendrijos strateginiame plane būtų išskirtas kaip atskiras punktas.

| 4.5 | 27 straipsnyje kalbama apie investicijas, skirtas pirminės žemės ūkio ir miškų ūkio gamybos vertės didinimui. Jame apribojama galimybė gauti paramą pagal įmonių dydį. Komitetas tvirtina, kad atsižvelgiant į ekonominės veiklos konsolidaciją kaimo vietovėse siūlomas apribojimas yra per griežtas, kad būtų galima sudaryti tikrai geras sąlygas ekonominės veiklos vystymuisi kaimo vietovėse. Iš tiesų, tokios įmonės kaip žemės ūkio susivienijimai ar žemės ūkio maisto produktų gamybos bendrovės, kurių apyvarta viršija 10 milijonų eurų, ir kuriose dirba daugiau nei 50 darbuotojų, nebūtinai lengviau gauna paskolas negu mažos įmonės, tačiau minėtos įmonės yra svarbus užimtumo šaltinis. |
| --- | --- |

4.5

27 straipsnyje kalbama apie investicijas, skirtas pirminės žemės ūkio ir miškų ūkio gamybos vertės didinimui. Jame apribojama galimybė gauti paramą pagal įmonių dydį. Komitetas tvirtina, kad atsižvelgiant į ekonominės veiklos konsolidaciją kaimo vietovėse siūlomas apribojimas yra per griežtas, kad būtų galima sudaryti tikrai geras sąlygas ekonominės veiklos vystymuisi kaimo vietovėse. Iš tiesų, tokios įmonės kaip žemės ūkio susivienijimai ar žemės ūkio maisto produktų gamybos bendrovės, kurių apyvarta viršija 10 milijonų eurų, ir kuriose dirba daugiau nei 50 darbuotojų, nebūtinai lengviau gauna paskolas negu mažos įmonės, tačiau minėtos įmonės yra svarbus užimtumo šaltinis.

| 4.5.1 | Vis dėlto, parama, suteikiama EŽŪKPF vardu, pirminės žemės ūkio gamybos pridėtinės vertės srityje, turi būti skirta persitvarkymo veiklai, kuri pridėtų tikros pridėtinės vertės vietovių ir regionų pirminės žemės ūkio gamybos srityje, ir kuri teikia didelės reikšmės praktinei patirčiai, vietos ir regionų tradicijom, ir naujovėms.. Su tokia nuostata EŽŪKPF taip pat turi siekti skatinti santalką ir bendradarbiavimą tarp vietos ir regionų žemės ūkio maisto produktų gamybos ir miškininkystės subjektų. |
| --- | --- |

4.5.1

Vis dėlto, parama, suteikiama EŽŪKPF vardu, pirminės žemės ūkio gamybos pridėtinės vertės srityje, turi būti skirta persitvarkymo veiklai, kuri pridėtų tikros pridėtinės vertės vietovių ir regionų pirminės žemės ūkio gamybos srityje, ir kuri teikia didelės reikšmės praktinei patirčiai, vietos ir regionų tradicijom, ir naujovėms.. Su tokia nuostata EŽŪKPF taip pat turi siekti skatinti santalką ir bendradarbiavimą tarp vietos ir regionų žemės ūkio maisto produktų gamybos ir miškininkystės subjektų.

4.5.2   Komiteto pasiūlymas dėl 27 straipsnio „Pirminės žemės ūkio ir miškų ūkio gamybos vertės didinimas“ teksto pakeitimų

| 2. | Šio straipsnio 1 dalyje minima parama ribojama labai mažoms, ir mažoms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB, ir gamintojų įsteigtas asociatyvines įmones. Miškininkystės gamybos atveju ribojama parama labai mažoms įmonėms. |
| --- | --- |

2.

Šio straipsnio 1 dalyje minima parama ribojama labai mažoms, ir mažoms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB, ir gamintojų įsteigtas asociatyvines įmones. Miškininkystės gamybos atveju ribojama parama labai mažoms įmonėms.

ir

ir vidutinėms

ir gamintojų įsteigtas asociatyvines įmones

| 4.6 | Pagal 28 straipsnio redakciją neatrodo, jog būtų įtraukti visi veiksmai, kurie yra leidžiami pagal dabartinį kaimo plėtros reglamentą. Dėl to Komitetas siūlo, kad šiame straipsnyje būtų aiškiai nurodytas žemės stambinimas. Žemės stambinimo praktika turi būti vykdoma gerbiant kraštovaizdį, o ne tik atsižvelgiant į su žemės ūkiu susijusius aspektus. |
| --- | --- |

4.6

Pagal 28 straipsnio redakciją neatrodo, jog būtų įtraukti visi veiksmai, kurie yra leidžiami pagal dabartinį kaimo plėtros reglamentą. Dėl to Komitetas siūlo, kad šiame straipsnyje būtų aiškiai nurodytas žemės stambinimas. Žemės stambinimo praktika turi būti vykdoma gerbiant kraštovaizdį, o ne tik atsižvelgiant į su žemės ūkiu susijusius aspektus.

4.6.1   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 28 straipsnį „Žemės ūkio ir miškų ūkio plėtros ir pritaikymo infrastruktūra“

19 straipsnio b punkto iv papunktyje numatyta parama daugiausia gali būti taikoma žemės stambinimui arba veiklai, susijusiai su galimybėmis naudotis ūkiu ir miško žeme, energijos tiekimu ir vandens ūkio tvarkyba.

žemės stambinimui arba

| 4.7 | Komitetas pabrėžia, kad pagal dabartinę redakciją, ypač prancūzų kalbos, neaišku, ar siūlomame teisės akte nurodytos priemonės yra privalomos ar ne. Dėl to Komitetas siūlo pakeisti 37 straipsnio „Agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokos“ tekstą, kuriame būtų nurodyta, kad šios priemonės yra privalomos, kaip pagal dabartinį reglamentą. |
| --- | --- |

4.7

Komitetas pabrėžia, kad pagal dabartinę redakciją, ypač prancūzų kalbos, neaišku, ar siūlomame teisės akte nurodytos priemonės yra privalomos ar ne. Dėl to Komitetas siūlo pakeisti 37 straipsnio „Agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokos“ tekstą, kuriame būtų nurodyta, kad šios priemonės yra privalomos, kaip pagal dabartinį reglamentą.

4.7.1   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 37 straipsnį „Agrarinės aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės išmokos“

| 1. | Valstybės narės paramą, numatytą 34 straipsnio a punkto iv papunktyje, gauna
  privalo paskirstyti visoms savo sritims konkretiems poreikiams. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės paramą, numatytą 34 straipsnio a punkto iv papunktyje, gauna
  privalo paskirstyti visoms savo sritims konkretiems poreikiams.

gauna

privalo paskirstyti

| 4.8 | Kaip Komitetas pabrėžė 3.4 paragrafe, EŽŪKPF neturėtų tapti automatine finansavimo forma todėl, kad nėra kitų kaimo plėtrai pritaikytų finansavimo priemonių. Dėl to Komitetas siūlo išbraukti 57 straipsnio „Įgūdžių įgijimas ir aktyvus pritaikymas“ c ir d punktus. Europos socialinis fondas turėtų galėti teikti finansavimą koordinatorių ir vietos deputatų, atsakingų už vietinės plėtros projektus, mokymams. Be to, jeigu projektas priklauso LEADER procedūrai, bus įmanoma finansuoti dalį vietos suaktyvinimo veiklos. |
| --- | --- |

4.8

Kaip Komitetas pabrėžė 3.4 paragrafe, EŽŪKPF neturėtų tapti automatine finansavimo forma todėl, kad nėra kitų kaimo plėtrai pritaikytų finansavimo priemonių. Dėl to Komitetas siūlo išbraukti 57 straipsnio „Įgūdžių įgijimas ir aktyvus pritaikymas“ c ir d punktus. Europos socialinis fondas turėtų galėti teikti finansavimą koordinatorių ir vietos deputatų, atsakingų už vietinės plėtros projektus, mokymams. Be to, jeigu projektas priklauso LEADER procedūrai, bus įmanoma finansuoti dalį vietos suaktyvinimo veiklos.

| 4.9 | Komitetas nepritaria pasiūlymui sukurti įgyvendinimo rezervą regioninės politikos pavyzdžiu arba skirti jį LEADER krypčiai. Iš tiesų, regioninėje politikoje įgyvendinimo rezervo vykdydamas parodė, kad ši priemonė dažnai laikoma valstybių narių nepasitenkinimo šaltiniu, o ne paskata. Nors 92 straipsnyje numatyti įvertinimo kriterijai specialiai yra plačios apimties, Komisija nepaaiškino, kaip šis rezervas susijęs su Bendrijos lygyje nustatytais strateginiais tikslais. Galiausiai, nebus galima susitarti dėl šio rezervo skyrimo vietos veiklos grupių lygyje iki 2011 m. Taip liks tik dveji metai programavimui, per kurį reikės svarstyti naujus projektus, kurių biudžetas nėra menkas (2,6 milijardai eurų), ir naujus nacionalinius įnašus, kurie nėra garantuoti programavimo metu. Todėl Komitetas rekomenduoja išbraukti 92 straipsnį ir prašo Komisijos atkreipti didesnį dėmesį į LEADER metodą Bendrijos strateginio plano visumoje bei į kaimo plėtros programų patvirtinimo etapą. |
| --- | --- |

4.9

Komitetas nepritaria pasiūlymui sukurti įgyvendinimo rezervą regioninės politikos pavyzdžiu arba skirti jį LEADER krypčiai. Iš tiesų, regioninėje politikoje įgyvendinimo rezervo vykdydamas parodė, kad ši priemonė dažnai laikoma valstybių narių nepasitenkinimo šaltiniu, o ne paskata. Nors 92 straipsnyje numatyti įvertinimo kriterijai specialiai yra plačios apimties, Komisija nepaaiškino, kaip šis rezervas susijęs su Bendrijos lygyje nustatytais strateginiais tikslais. Galiausiai, nebus galima susitarti dėl šio rezervo skyrimo vietos veiklos grupių lygyje iki 2011 m. Taip liks tik dveji metai programavimui, per kurį reikės svarstyti naujus projektus, kurių biudžetas nėra menkas (2,6 milijardai eurų), ir naujus nacionalinius įnašus, kurie nėra garantuoti programavimo metu. Todėl Komitetas rekomenduoja išbraukti 92 straipsnį ir prašo Komisijos atkreipti didesnį dėmesį į LEADER metodą Bendrijos strateginio plano visumoje bei į kaimo plėtros programų patvirtinimo etapą.

| 4.10 | Komitetas sveikina Komisijos pasiūlymą teikti žemės ūkio valdoms pagalbos paslaugas. Praeitis parodė, kad ši priemonė gali paversti kaimo vietoves patrauklesnėmis ir sukurti darbo vietų. Tačiau penkerių metų maksimalus laikotarpis atrodo per trumpas, kad galėtume garantuoti ilgalaikį šių paslaugų poveikį. |
| --- | --- |

4.10

Komitetas sveikina Komisijos pasiūlymą teikti žemės ūkio valdoms pagalbos paslaugas. Praeitis parodė, kad ši priemonė gali paversti kaimo vietoves patrauklesnėmis ir sukurti darbo vietų. Tačiau penkerių metų maksimalus laikotarpis atrodo per trumpas, kad galėtume garantuoti ilgalaikį šių paslaugų poveikį.

4.10.1   Komiteto pasiūlymas iš dalies pakeisti 24 straipsnį „Valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugų teikimas“

19 straipsnio a punkto v papunktyje numatyta parama teikiama ir plėtojama valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugų išlaidoms padengti., ir Ji yra mažinama ne ilgiau kaip 5
  7 metus nuo jos suteikimo.

ir plėtojama

., ir

5

7

nuo jos suteikimo

| 4.11 | 49 straipsnyje numatyti verslininkystės rėmimo ir ekonominės struktūros plėtojimo siekiai neturi apsiriboti vien tik labai mažų įmonių kūrimu ir plėtimu, bet turi apimti ir paramą egzistuojančių įmonių atnaujinimui bei persitvarkymui. Laikydamasis savo įvairių pozicijų dėl įmonių politikos, Komitetas prašo papildyti 49 straipsnio a punkto ii įtrauką: „parama labai mažų įmonių kūrimui, atnaujinimui ir plėtimui...“. |
| --- | --- |

4.11

49 straipsnyje numatyti verslininkystės rėmimo ir ekonominės struktūros plėtojimo siekiai neturi apsiriboti vien tik labai mažų įmonių kūrimu ir plėtimu, bet turi apimti ir paramą egzistuojančių įmonių atnaujinimui bei persitvarkymui. Laikydamasis savo įvairių pozicijų dėl įmonių politikos, Komitetas prašo papildyti 49 straipsnio a punkto ii įtrauką: „parama labai mažų įmonių kūrimui, atnaujinimui ir plėtimui...“.

atnaujinimui

| 4.12 | Agrarinės aplinkosaugos programa ekologiniu aspektu prisideda prie teigiamų bendrų išorės sąlygų sukūrimo (inter alia, erozijos ir dykumėjimo mažinimo, vandens kokybės gerinimo, vandens taupymo, biologinės įvairovės išlaikymo apsaugant rūšis), todėl manoma, kad atsižvelgiant į bendras išorės sąlygas, būtina ir toliau siekti minėtų tikslų. |
| --- | --- |

4.12

Agrarinės aplinkosaugos programa ekologiniu aspektu prisideda prie teigiamų bendrų išorės sąlygų sukūrimo (inter alia, erozijos ir dykumėjimo mažinimo, vandens kokybės gerinimo, vandens taupymo, biologinės įvairovės išlaikymo apsaugant rūšis), todėl manoma, kad atsižvelgiant į bendras išorės sąlygas, būtina ir toliau siekti minėtų tikslų.

4.12.1   Komiteto pasiūlymas pakeisti 37 straipsnio 4 punktą

| „4. | Išmokos mokamos kasmet ir yra skirtos papildomoms sąnaudoms ir nuostoliams, atsiradusiems dėl prisiimtų įsipareigojimų, padengti, taip pat kad būtų pagerinta aplinkos apsauga taikant agrarinės aplinkosaugos priemones, ir, jeigu būtina, padengia sandorių sąnaudas.
  Jeigu būtina, paskelbus paraiškų konkursą, naudos gavėjai pasirenkami pagal ekonominio veiksmingumo, poveikio aplinkai ir gyvūnų apsaugos kriterijus.
  Didžiausios išmokų sumos yra nustatytos I priede.“ |
| --- | --- |

„4.

Išmokos mokamos kasmet ir yra skirtos papildomoms sąnaudoms ir nuostoliams, atsiradusiems dėl prisiimtų įsipareigojimų, padengti, taip pat kad būtų pagerinta aplinkos apsauga taikant agrarinės aplinkosaugos priemones, ir, jeigu būtina, padengia sandorių sąnaudas.

taip pat kad būtų pagerinta aplinkos apsauga taikant agrarinės aplinkosaugos priemones,

Jeigu būtina, paskelbus paraiškų konkursą, naudos gavėjai pasirenkami pagal ekonominio veiksmingumo, poveikio aplinkai ir gyvūnų apsaugos kriterijus.

Didžiausios išmokų sumos yra nustatytos I priede.“

| 4.13 | Siekdamas paremti ir paskatinti mažų ir labai mažų įmonių kūrimą ir atnaujinimą kaimo vietovėse, ir vadovaudamasis 2004 m. liepos 12 d. Tarybos ir Parlamento sprendimo dėl daugiametės įmonių ir verslumo skatinimo programos, ypač skirtos mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), įžanginėmis nuostatomis, Komitetas prašo Komisijos ir Europos investicijų fondo parengti naujas priemones, skirtas paskatinti ir išplėsti kaimo vietovių įmonių naudojimąsi finansinėmis priemonėmis, konkrečiai MVĮ garantijomis. Be to, jis prašo EIF ir Komisijos ištirti suderinamumo ar papildymo galimybę tarp EŽŪKPF, ESF ir ERPF bei EIF priemonių, siekiant didesnės ir supaprastintos paramos kaimo vietovių įmonių kūrėjų ar perėmėjų investicijoms. |
| --- | --- |

4.13

Siekdamas paremti ir paskatinti mažų ir labai mažų įmonių kūrimą ir atnaujinimą kaimo vietovėse, ir vadovaudamasis 2004 m. liepos 12 d. Tarybos ir Parlamento sprendimo dėl daugiametės įmonių ir verslumo skatinimo programos, ypač skirtos mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), įžanginėmis nuostatomis, Komitetas prašo Komisijos ir Europos investicijų fondo parengti naujas priemones, skirtas paskatinti ir išplėsti kaimo vietovių įmonių naudojimąsi finansinėmis priemonėmis, konkrečiai MVĮ garantijomis. Be to, jis prašo EIF ir Komisijos ištirti suderinamumo ar papildymo galimybę tarp EŽŪKPF, ESF ir ERPF bei EIF priemonių, siekiant didesnės ir supaprastintos paramos kaimo vietovių įmonių kūrėjų ar perėmėjų investicijoms.

| 4.14 | Savo pasiūlyme Komisija pabrėžia, kad žemės valdymo prioritetinės krypties priemonės turi paskatinti ūkininkus ir visų pirma miškų savininkus naudoti tokius žemės naudojimo metodus, kurie atitinka poreikį išsaugoti kraštovaizdį. Komisija nesiūlo iš naujo įvertinti pagalbos, skiriamos ekologiško ūkininkavimo priemonėms, viršutinių ribų, kurios lieka nepakitusios nuo 1999 m. pasiūlymo. |
| --- | --- |

4.14

Savo pasiūlyme Komisija pabrėžia, kad žemės valdymo prioritetinės krypties priemonės turi paskatinti ūkininkus ir visų pirma miškų savininkus naudoti tokius žemės naudojimo metodus, kurie atitinka poreikį išsaugoti kraštovaizdį. Komisija nesiūlo iš naujo įvertinti pagalbos, skiriamos ekologiško ūkininkavimo priemonėms, viršutinių ribų, kurios lieka nepakitusios nuo 1999 m. pasiūlymo.

žemės valdymo

| 4.15 | Komitetas tikisi, kad reglamente bus pasisakoma ir apie tai, kad valstybių narių ir regionų priemonės, skirtos genetinių išteklių išsaugojimui ir naudojimui, ypač ūkininkavimo srityje galės būti remiamos pagal EŽŪKPF programą. |
| --- | --- |

4.15

Komitetas tikisi, kad reglamente bus pasisakoma ir apie tai, kad valstybių narių ir regionų priemonės, skirtos genetinių išteklių išsaugojimui ir naudojimui, ypač ūkininkavimo srityje galės būti remiamos pagal EŽŪKPF programą.

5.   Išvados

| 5.1 | Komisijos teisės akto pasiūlymas dėl paramos kaimo plėtrai iš esmės neprieštarauja Zalcburgo konferencijos išvadoms. Komitetas skyrė daug dėmesio šiai temai ir norėtų padėkoti Komisijai už dialogo, palaikyto su Komiteto nariais, lygį. Visų pirma, Komitetas norėtų pabrėžti, kad EŽŪKPF kaip toks negali vienas išspręsti visų kaimo plėtros problemų. Reikia išsamiau išnagrinėti jo sąsaja su ERPF (Europos regioninės plėtros fondu) ir ESF (Europos socialiniu fondu) |
| --- | --- |

5.1

Komisijos teisės akto pasiūlymas dėl paramos kaimo plėtrai iš esmės neprieštarauja Zalcburgo konferencijos išvadoms. Komitetas skyrė daug dėmesio šiai temai ir norėtų padėkoti Komisijai už dialogo, palaikyto su Komiteto nariais, lygį. Visų pirma, Komitetas norėtų pabrėžti, kad EŽŪKPF kaip toks negali vienas išspręsti visų kaimo plėtros problemų. Reikia išsamiau išnagrinėti jo sąsaja su ERPF (Europos regioninės plėtros fondu) ir ESF (Europos socialiniu fondu)

| 5.2 | Kaimo vietovių plėtra yra akivaizdžiai neatsiejama nuo teritorinės sanglaudos principo. Vis dėlto, Komitetas pabrėžia, kad šių vietovių ekonominiam ir socialiniam tvarumui užtikrinti būtina atsižvelgti į dviejų bendrosios žemės ūkio politikos ramsčių indėlį išsaugant ir kuriant darbo vietas visuose ES regionuose, visų pirma plėtojant inovacijomis pagrįstą konkurencingą žemės ūkio ir ne žemės ūkio veiklą. Dėl šios priežasties Komitetas prašo Komisijos ir Tarybos naująsias bendrosios žemės ūkio politikos kryptis įtraukti į Lisabonos strategijos vertinimą vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

5.2

Kaimo vietovių plėtra yra akivaizdžiai neatsiejama nuo teritorinės sanglaudos principo. Vis dėlto, Komitetas pabrėžia, kad šių vietovių ekonominiam ir socialiniam tvarumui užtikrinti būtina atsižvelgti į dviejų bendrosios žemės ūkio politikos ramsčių indėlį išsaugant ir kuriant darbo vietas visuose ES regionuose, visų pirma plėtojant inovacijomis pagrįstą konkurencingą žemės ūkio ir ne žemės ūkio veiklą. Dėl šios priežasties Komitetas prašo Komisijos ir Tarybos naująsias bendrosios žemės ūkio politikos kryptis įtraukti į Lisabonos strategijos vertinimą vidutinės trukmės laikotarpiu.

| 5.3 | Biudžeto klausimas tebėra svarbiausias tarp iškeltų klausimų. Komitetas įvertino Komisijos biudžetinius pasiūlymus kaip kuklius ir stabilius (1,24 % bendrųjų nacionalinių pajamų). Dėl šio rodiklio Komitetas kritiškai įvertino visišką Natura 2000 integravimą į EŽŪKPF, kadangi ši priemonė sudarytų beveik pusę viso EŽŪKPF biudžeto paketo. Tuo pačiu metu LEADER metodui skiriamo biudžeto paketo patrigubėjimas yra gana netikėtas, atsižvelgiant į nacionalinių įnašų raidą. Komitetas taip pat pažymi, kad Komisijos finansiniai pasiūlymai sudaro bent jau pagrindą diskusijai, be kurios būsimoji kaimo plėtros politika negali veiksmingai priklausyti tvaraus vystymosi strategijai arba Lisabonos strategijai už konkurencingą ES ekonomiką su visišku užimtumu. |
| --- | --- |

5.3

Biudžeto klausimas tebėra svarbiausias tarp iškeltų klausimų. Komitetas įvertino Komisijos biudžetinius pasiūlymus kaip kuklius ir stabilius (1,24 % bendrųjų nacionalinių pajamų). Dėl šio rodiklio Komitetas kritiškai įvertino visišką Natura 2000 integravimą į EŽŪKPF, kadangi ši priemonė sudarytų beveik pusę viso EŽŪKPF biudžeto paketo. Tuo pačiu metu LEADER metodui skiriamo biudžeto paketo patrigubėjimas yra gana netikėtas, atsižvelgiant į nacionalinių įnašų raidą. Komitetas taip pat pažymi, kad Komisijos finansiniai pasiūlymai sudaro bent jau pagrindą diskusijai, be kurios būsimoji kaimo plėtros politika negali veiksmingai priklausyti tvaraus vystymosi strategijai arba Lisabonos strategijai už konkurencingą ES ekonomiką su visišku užimtumu.

| 5.4 | Be to, Komitetas nerimauja dėl atgarsių, kuriuos su biudžetu susijusios diskusijos gali sukelti būsimosios kaimo plėtros politikos vykdymo atžvilgiu. Savo tvarkaraštyje Komisija planavo patvirtinti kaimo plėtros programas iki 2006 m. pabaigos, tačiau artimuoju laikotarpiu gali iškilti sunkumų valstybėms narėms suderėti tarpinstitucinį susitarimą dėl finansinių perspektyvų. Todėl Komitetas pageidauja, kad Komisija kaip galima greičiau pristatytų Bendrijos strategijos plano pagrindinius punktus, net jeigu reglamentai priimami daug vėliau. |
| --- | --- |

5.4

Be to, Komitetas nerimauja dėl atgarsių, kuriuos su biudžetu susijusios diskusijos gali sukelti būsimosios kaimo plėtros politikos vykdymo atžvilgiu. Savo tvarkaraštyje Komisija planavo patvirtinti kaimo plėtros programas iki 2006 m. pabaigos, tačiau artimuoju laikotarpiu gali iškilti sunkumų valstybėms narėms suderėti tarpinstitucinį susitarimą dėl finansinių perspektyvų. Todėl Komitetas pageidauja, kad Komisija kaip galima greičiau pristatytų Bendrijos strategijos plano pagrindinius punktus, net jeigu reglamentai priimami daug vėliau.

| 5.5 | Komitetas taip pat norėtų pasiūlyti Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai keletą pakeitimų dėl politikos gairių, atsiradusių po Zalcburgo konferencijos, pvz., sąsajos tarp pirmojo ir antrojo BŽŪP ramsčių išsaugojimas, subsidiarumo principas programavimo priemonėse ir didesnis procedūrų supaprastinimas galutiniam paramos gavėjui. Todėl Komitetas prašo Komisijos atkreipti ypatingą dėmesį į šią temą, ypač per kaimo plėtros programų patvirtinimo etapą, ir paklausti valstybių narių, ką jos atliko, kad būtų supaprastintos procedūros galutiniam paramos gavėjui. |
| --- | --- |

5.5

Komitetas taip pat norėtų pasiūlyti Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai keletą pakeitimų dėl politikos gairių, atsiradusių po Zalcburgo konferencijos, pvz., sąsajos tarp pirmojo ir antrojo BŽŪP ramsčių išsaugojimas, subsidiarumo principas programavimo priemonėse ir didesnis procedūrų supaprastinimas galutiniam paramos gavėjui. Todėl Komitetas prašo Komisijos atkreipti ypatingą dėmesį į šią temą, ypač per kaimo plėtros programų patvirtinimo etapą, ir paklausti valstybių narių, ką jos atliko, kad būtų supaprastintos procedūros galutiniam paramos gavėjui.

| 5.6 | Komitetas tikisi ateityje aktyviai dalyvauti sprendimų priėmimo procese bei šios politikos krypties įgyvendinime, kad galėtų pateikti savo nuomonę dėl Bendrijos strateginio plano bei užtikrinti, kad su pilietine visuomene yra tinkamai konsultuojamasi dėl kaimo plėtros programų rengimo. |
| --- | --- |

5.6

Komitetas tikisi ateityje aktyviai dalyvauti sprendimų priėmimo procese bei šios politikos krypties įgyvendinime, kad galėtų pateikti savo nuomonę dėl Bendrijos strateginio plano bei užtikrinti, kad su pilietine visuomene yra tinkamai konsultuojamasi dėl kaimo plėtros programų rengimo.

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OL C 302, 2004 12 7, p. 53-59

1

(2)  Nuomonė CESE 126/2005, pranešėjas p. Kienle.

2

(3)  OL C 302, 2004 12 7, p. 53-59

3

(4)  OL C 302, 2004 12 07, p. 53 - 59

4

(5)  Nuomonė CESE 136/2005, pranešėjas p. RIBBE

5

(6)  Nuomonė CESE 126/2005, pranešėjas p. Kienle.

6

(7)  2001 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė dėl Naujosios ekonomikos, žinių visuomenės ir kaimo plėtros: kokios yra jaunųjų ūkininkų perspektyvos? Pranešėja – p. Sanchez Mituel, OL C 36, 2002 02 08.

7

Naujosios ekonomikos, žinių visuomenės ir kaimo plėtros: kokios yra jaunųjų ūkininkų perspektyvos?

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonei

Šis pakeitimas nebuvo priimtas, bet maždaug ketvirtadalis narių balsavo už jo priėmimą:

3 pakeitimas

Išbraukti 3.5.3 ir 3.5.4 punktus

Balsavimo rezultatai

Balsavo „už“: 31

Balsaivo„prieš“: 69

Susilaikė: 10

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/41

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinio globalizacijos aspekto — ES politikos indėlis užtikrinant jos naudą visiems

KOM(2004) 383 galutinis

(2005/C 234/10)

2004 m. gegužės 9 d. Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Socialinio globalizacijos aspekto — ES politikos indėlis užtikrinant jos naudą visiems.

Išorės ryšių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. vasario 15 d. patvirtino savo nuomonę. Pranešėjai — p. Tom Etty ir p. Renate Hornung-Draus.

415-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. kovo 9 — 10 d. (2005 m. kovo 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 59 nariams balsavus „už“, 15 „prieš“ ir 2 susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Bendrosios pastabos

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 1.1 | pritaria Komisijos komunikatui „Socialinis globalizacijos aspektas (KOM (2004) 383 galutinis) — ES politikos indėlis užtikrinant jos naudą visiems“, kuriame išsamiai nagrinėjamas galimas konkretus Europos Sąjungos vaidmuo, siekiant užtikrinti, kad globalizacija taptų teisingu procesu visiems; |
| --- | --- |

1.1

pritaria Komisijos komunikatui „Socialinis globalizacijos aspektas (KOM (2004) 383 galutinis) — ES politikos indėlis užtikrinant jos naudą visiems“, kuriame išsamiai nagrinėjamas galimas konkretus Europos Sąjungos vaidmuo, siekiant užtikrinti, kad globalizacija taptų teisingu procesu visiems;

| 1.2 | mano, kad Europos Sąjunga gali daug prisidėti formuojant socialinį globalizacijos aspektą, atsižvelgdama į savo pačios esminės ir sėkmingos regioninės integracijos istoriją bei patirtį, tačiau neteigia, kad tai yra modelis, kuriuo vėliau būtų galima nuosekliai vadovautis visame pasaulyje; |
| --- | --- |

1.2

mano, kad Europos Sąjunga gali daug prisidėti formuojant socialinį globalizacijos aspektą, atsižvelgdama į savo pačios esminės ir sėkmingos regioninės integracijos istoriją bei patirtį, tačiau neteigia, kad tai yra modelis, kuriuo vėliau būtų galima nuosekliai vadovautis visame pasaulyje;

| 1.3 | atsižvelgia į 2004 m. gruodžio 17 d. surengto specialaus svarstymo rezultatus. Renginyje dalyvavo TDO, Pasaulio Banko ir TVF ekspertai, kurie pateikė savo požiūrį į šių organizacijų vaidmenį, atsižvelgiant į socialinį globalizacijos aspektą (1). EESRK paskelbs pranešimą apie šį specialų svarstymą ir išspausdins pranešėjų kalbas; |
| --- | --- |

1.3

atsižvelgia į 2004 m. gruodžio 17 d. surengto specialaus svarstymo rezultatus. Renginyje dalyvavo TDO, Pasaulio Banko ir TVF ekspertai, kurie pateikė savo požiūrį į šių organizacijų vaidmenį, atsižvelgiant į socialinį globalizacijos aspektą (1). EESRK paskelbs pranešimą apie šį specialų svarstymą ir išspausdins pranešėjų kalbas;

| 1.4 | pabrėžia, kad svarbus vertybėmis pagrįstas požiūris į globalizaciją, besiremiantis dalykais, kurie sudaro socialinės rinkos ekonomikos pagrindą. Tai individuali atsakomybė, pagarba teisinės valstybės principams, pagarba individui ir nuosavybei, skaidrumas, sąžiningumas, žmogiškasis orumas, laisvė ir lygybė, pagrindinės profesinių sąjungų ir darbuotojų teisės, tinkami darbiniai santykiai, teisė į švietimą ir galimybė mokytis, nepaisant lyties, ir aukštas socialinės apsaugos lygis. Šiais aspektais yra pagrįsti tokie svarbiausi ES požiūrio į globalizaciją elementai:






  — | stiprios institucinės struktūros, |
| --- | --- | --- |

1.4

pabrėžia, kad svarbus vertybėmis pagrįstas požiūris į globalizaciją, besiremiantis dalykais, kurie sudaro socialinės rinkos ekonomikos pagrindą. Tai individuali atsakomybė, pagarba teisinės valstybės principams, pagarba individui ir nuosavybei, skaidrumas, sąžiningumas, žmogiškasis orumas, laisvė ir lygybė, pagrindinės profesinių sąjungų ir darbuotojų teisės, tinkami darbiniai santykiai, teisė į švietimą ir galimybė mokytis, nepaisant lyties, ir aukštas socialinės apsaugos lygis. Šiais aspektais yra pagrįsti tokie svarbiausi ES požiūrio į globalizaciją elementai:

—

stiprios institucinės struktūros,

| — | veiksmingos paslaugos visuomenei ir visuotinės svarbos paslaugos, |
| --- | --- |

—

veiksmingos paslaugos visuomenei ir visuotinės svarbos paslaugos,

| — | stiprus socialinis ir pilietinis dialogas, |
| --- | --- |

—

stiprus socialinis ir pilietinis dialogas,

| — | investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir |
| --- | --- |

—

investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir

| — | užimtumo kokybė; |
| --- | --- |

—

užimtumo kokybė;

| 1.5 | sutinka su Europos Komisija, kad pasaulinė rinkos ekonomika atnešė didelės naudos, kad ji turi didelį potencialą ekonominės, politinės bei socialinės plėtros požiūriu ir sudarė sąlygas sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų; kartu pritaria Pasaulinės socialinių globalizacijos aspektų įvertinimo komisijos (PSGAĮK, angl. World Commission on the Social Dimension of Globalisation) išvadoms, kad vis dar vyrauja rinkos atvėrimo priemonės ir finansiniai bei ekonominiai motyvai, o į jų socialines pasekmes kol kas neatsižvelgiama, ir kad šias taisykles bei politiką lemiančioje pasaulinio valdymo sistemoje nepakankamai atsižvelgiama į mažiau įtakingų dalyvių interesus ir poreikius; |
| --- | --- |

1.5

sutinka su Europos Komisija, kad pasaulinė rinkos ekonomika atnešė didelės naudos, kad ji turi didelį potencialą ekonominės, politinės bei socialinės plėtros požiūriu ir sudarė sąlygas sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų; kartu pritaria Pasaulinės socialinių globalizacijos aspektų įvertinimo komisijos (PSGAĮK, angl. World Commission on the Social Dimension of Globalisation) išvadoms, kad vis dar vyrauja rinkos atvėrimo priemonės ir finansiniai bei ekonominiai motyvai, o į jų socialines pasekmes kol kas neatsižvelgiama, ir kad šias taisykles bei politiką lemiančioje pasaulinio valdymo sistemoje nepakankamai atsižvelgiama į mažiau įtakingų dalyvių interesus ir poreikius;

| 1.6 | pateikia nuorodą į Pasaulio Banko neseniai atliktą tyrimą (2), iš kurio aiškėja, kad rinkų atvėrimas ir ekonominė integracija prisidėjo prie esminės ekonominės pažangos besivystančiose šalyse, kurios sugebėjo patekti į pasaulines gamybos ir paslaugų rinkas. Papildant kitą 2003 m. vasario mėn. paskelbtą Pasaulio Banko tyrimą, — kuriame kalbama apie sumažėjusią pajamų nelygybę ir darbo užmokesčio skirtumus, o pagerėję ekonominiai rodikliai siejami su didele profesinių sąjungų skvarba ir tinkamais darbiniais santykiais (3), — minėtame tyrime pabrėžiamas poreikis užtikrinti ekonominių ir socialinių vertybių dermę, už kurią pasisako PSGAĮK, kalbėdama apie skurdo klausimą globalizacijos veikiamame pasaulyje; |
| --- | --- |

1.6

pateikia nuorodą į Pasaulio Banko neseniai atliktą tyrimą (2), iš kurio aiškėja, kad rinkų atvėrimas ir ekonominė integracija prisidėjo prie esminės ekonominės pažangos besivystančiose šalyse, kurios sugebėjo patekti į pasaulines gamybos ir paslaugų rinkas. Papildant kitą 2003 m. vasario mėn. paskelbtą Pasaulio Banko tyrimą, — kuriame kalbama apie sumažėjusią pajamų nelygybę ir darbo užmokesčio skirtumus, o pagerėję ekonominiai rodikliai siejami su didele profesinių sąjungų skvarba ir tinkamais darbiniais santykiais (3), — minėtame tyrime pabrėžiamas poreikis užtikrinti ekonominių ir socialinių vertybių dermę, už kurią pasisako PSGAĮK, kalbėdama apie skurdo klausimą globalizacijos veikiamame pasaulyje;

| 1.7 | teigia, kad nors globalizacija atnešė daug teigiamų dalykų, skurdas, kurį galima tiesiogiai susieti su neoficialios ekonomikos augimu ir kuris laikytinas tiek šio augimo priežastimi, tiek pasekme, išlieka vienas iš rimčiausių iššūkių pasaulyje; |
| --- | --- |

1.7

teigia, kad nors globalizacija atnešė daug teigiamų dalykų, skurdas, kurį galima tiesiogiai susieti su neoficialios ekonomikos augimu ir kuris laikytinas tiek šio augimo priežastimi, tiek pasekme, išlieka vienas iš rimčiausių iššūkių pasaulyje;

| 1.8 | teigia, kad su skurdu susijusios problemos lieka ypač pastebimos šalyse, kurios nebuvo įtrauktos į globalizacijos procesą — du milijardai žmonių visame pasaulyje gyvena žemiau skurdo ribos daugiausia tose šalyse, kurios aktyviai nedalyvauja globalizacijoje; kyla pavojus, kad jos liks atskirtos nuo pasaulio ekonomikos; |
| --- | --- |

1.8

teigia, kad su skurdu susijusios problemos lieka ypač pastebimos šalyse, kurios nebuvo įtrauktos į globalizacijos procesą — du milijardai žmonių visame pasaulyje gyvena žemiau skurdo ribos daugiausia tose šalyse, kurios aktyviai nedalyvauja globalizacijoje; kyla pavojus, kad jos liks atskirtos nuo pasaulio ekonomikos;

| 1.9 | patvirtina, kad besivystančios šalys, kurios gali būti vertinamos kaip besiformuojančios rinkos ekonomikos, pasižyminčios dideliu ekonomikos augimu, turi problemų ir kad su skurdu galima kovoti tik sumažinus nelygybę ir diegiant konkurencingą oficialią ekonomiką bei veiksmingą socialinę politiką; |
| --- | --- |

1.9

patvirtina, kad besivystančios šalys, kurios gali būti vertinamos kaip besiformuojančios rinkos ekonomikos, pasižyminčios dideliu ekonomikos augimu, turi problemų ir kad su skurdu galima kovoti tik sumažinus nelygybę ir diegiant konkurencingą oficialią ekonomiką bei veiksmingą socialinę politiką;

| 1.10 | remia vieną iš pagrindinių PSGAĮK ataskaitos teiginių, kad pokyčiai prasideda nacionaliniu lygiu: socialinė plėtra turi remtis iniciatyva iš apačios, o visos institucijos — ir nacionalinės, ir vietinės — atlieka itin svarbią funkciją, palengvindamos integraciją ir užtikrindamos, kad daugiau žmonių galėtų patirti globalizacijos naudą ir būtų apsaugoti nuo jos neigiamų pasekmių. Norint tinkamai paskirstyti globalizacijos naudą, gyvybiškai svarbu, kad visose šalyse ir regionuose būtų išplėtotas socialinis ir pilietinis dialogas; |
| --- | --- |

1.10

remia vieną iš pagrindinių PSGAĮK ataskaitos teiginių, kad pokyčiai prasideda nacionaliniu lygiu: socialinė plėtra turi remtis iniciatyva iš apačios, o visos institucijos — ir nacionalinės, ir vietinės — atlieka itin svarbią funkciją, palengvindamos integraciją ir užtikrindamos, kad daugiau žmonių galėtų patirti globalizacijos naudą ir būtų apsaugoti nuo jos neigiamų pasekmių. Norint tinkamai paskirstyti globalizacijos naudą, gyvybiškai svarbu, kad visose šalyse ir regionuose būtų išplėtotas socialinis ir pilietinis dialogas;

| 1.11 | geras vietos, nacionalinis, regioninis ir pasaulinis valdymas, pagrįstas Visuotine žmogaus teisių deklaracija ir TDO pagrindiniais darbo standartais ir pagrindinių principų ir teisių darbe deklaracija yra svarbus pagrindas prekybos liberalizavimui, pasauliniam augimui ir plėtrai. EESKR remia ES pastangas skatinant tarptautines diskusijas dėl būtinybės sukurti pagrindą pasauliniams aplinkos standartams. |
| --- | --- |

1.11

geras vietos, nacionalinis, regioninis ir pasaulinis valdymas, pagrįstas Visuotine žmogaus teisių deklaracija ir TDO pagrindiniais darbo standartais ir pagrindinių principų ir teisių darbe deklaracija yra svarbus pagrindas prekybos liberalizavimui, pasauliniam augimui ir plėtrai. EESKR remia ES pastangas skatinant tarptautines diskusijas dėl būtinybės sukurti pagrindą pasauliniams aplinkos standartams.

2.   Konkrečios pastabos: ES politikos indėlis

| 2.1 | EESRK mano, kad ES gali vaidinti vieną svarbiausių vaidmenų remiant ir skatinant socialinį globalizacijos aspektą. Ji gali aktyviai imtis ir įgyvendinti politiką, kuri galėtų įtikinti vyriausybes, kad būtina užtikrinti tokius dalykus kaip teisinga teisinė ir teisminė bazė, nuosavybės teisių gerbimas, veiksmingas ginčų sprendimas, teisė į švietimą ir galimybė mokytis, tinkamai reglamentuojamos finansinės institucijos ir galimybė susisiekti su jomis, teisinga mokesčių sistema ir pripažinimas, kad žmogiškoji plėtra yra visų svarbiausia. Tačiau įgyvendinant šiuos tikslus būtina vengti tokių pasekmių kaip prekybos augimas, neprisidedantis prie tvarios plėtros (arba netgi jai turintis neigiamos įtakos); su subalansuotu fiskaliniu ir socialiniu reglamentavimu nesuderintas finansų rinkų liberalizavimas; nesąžiningos sąlygos, taikomos struktūriniam sureguliavimui ir pertvarkymams užimtumo, švietimo ir sveikatos srityse; ir nelygybės augimas visose šalyse, įskaitant pramonines valstybes. Jeigu ES nori veiksmingai vaidinti šį vaidmenį, Komisija ir valstybės narės privalo atidžiai įvertinti savo pačių politikos darną atitinkamose srityse. |
| --- | --- |

2.1

EESRK mano, kad ES gali vaidinti vieną svarbiausių vaidmenų remiant ir skatinant socialinį globalizacijos aspektą. Ji gali aktyviai imtis ir įgyvendinti politiką, kuri galėtų įtikinti vyriausybes, kad būtina užtikrinti tokius dalykus kaip teisinga teisinė ir teisminė bazė, nuosavybės teisių gerbimas, veiksmingas ginčų sprendimas, teisė į švietimą ir galimybė mokytis, tinkamai reglamentuojamos finansinės institucijos ir galimybė susisiekti su jomis, teisinga mokesčių sistema ir pripažinimas, kad žmogiškoji plėtra yra visų svarbiausia. Tačiau įgyvendinant šiuos tikslus būtina vengti tokių pasekmių kaip prekybos augimas, neprisidedantis prie tvarios plėtros (arba netgi jai turintis neigiamos įtakos); su subalansuotu fiskaliniu ir socialiniu reglamentavimu nesuderintas finansų rinkų liberalizavimas; nesąžiningos sąlygos, taikomos struktūriniam sureguliavimui ir pertvarkymams užimtumo, švietimo ir sveikatos srityse; ir nelygybės augimas visose šalyse, įskaitant pramonines valstybes. Jeigu ES nori veiksmingai vaidinti šį vaidmenį, Komisija ir valstybės narės privalo atidžiai įvertinti savo pačių politikos darną atitinkamose srityse.

| 2.2 | Europos Komisija parengė keletą instrumentų, kurie, EESRK nuomone, yra tinkami norint pasiekti pažangą diegiant socialinį globalizacijos aspektą. Tokie instrumentai — tai dvišalės ir regioninės sutartys, plėtros ir išorės bendradarbiavimas, prekybos politika, rinkos prieigos galimybės besivystančioms šalims, privačių socialinės plėtros iniciatyvų skatinimas ir pasaulinio valdymo populiarinimas. Komitetas pateikia nuorodą į savo naujausias nuomones dėl visų šių instrumentų (žr. 2 priedą). Komitetas pritaria Komisijos nuomonei dėl šių instrumentų potencialo, tačiau kartu nori atkreipti dėmesį į tai, kad jis teikia pirmenybę daugiašaliams susitarimams. EESRK pabrėžia, kad ES turėtų toliau kurti paskatas skatinant prekybą kryptimi „Pietūs — Pietūs“. |
| --- | --- |

2.2

Europos Komisija parengė keletą instrumentų, kurie, EESRK nuomone, yra tinkami norint pasiekti pažangą diegiant socialinį globalizacijos aspektą. Tokie instrumentai — tai dvišalės ir regioninės sutartys, plėtros ir išorės bendradarbiavimas, prekybos politika, rinkos prieigos galimybės besivystančioms šalims, privačių socialinės plėtros iniciatyvų skatinimas ir pasaulinio valdymo populiarinimas. Komitetas pateikia nuorodą į savo naujausias nuomones dėl visų šių instrumentų (žr. 2 priedą). Komitetas pritaria Komisijos nuomonei dėl šių instrumentų potencialo, tačiau kartu nori atkreipti dėmesį į tai, kad jis teikia pirmenybę daugiašaliams susitarimams. EESRK pabrėžia, kad ES turėtų toliau kurti paskatas skatinant prekybą kryptimi „Pietūs — Pietūs“.

| 2.3 | Dvišaliai ir regioniniai susitarimai gali tapti plėtros akstinu gero valdymo, teisinės valstybės kūrimo, žmogaus teisių ir demokratizacijos srityse. EESRK remia ES ir jos prekybos partnerių derybas dėl dvišalių (regioninių) susitarimų, su sąlyga, kad juose bus atsižvelgiama į politinius, ekonominius, socialinius bei aplinkos aspektus ir kad jie remsis daugiašale prekybos sistema ir (arba) ją papildys. Pirmenybė turi būti teikiama realistiškiems susitarimams, kurie sudarytų sąlygas didelėms prekybos apimtims ir galimybei gauti didelės naudos, susijusios su patekimu į rinkas (prekės, paslaugos ir investicijos). Tokie susitarimai turi visiškai atitikti PPO nuostatas. EESRK pabrėžia, kad svarbu aptarti ir stebėti šių susitarimų poveikį socialiniam aspektui, ir pritaria minčiai, kad tokiame procese būtų pasitelktos tokios tarptautinės organizacijos kaip TDO. |
| --- | --- |

2.3

Dvišaliai ir regioniniai susitarimai gali tapti plėtros akstinu gero valdymo, teisinės valstybės kūrimo, žmogaus teisių ir demokratizacijos srityse. EESRK remia ES ir jos prekybos partnerių derybas dėl dvišalių (regioninių) susitarimų, su sąlyga, kad juose bus atsižvelgiama į politinius, ekonominius, socialinius bei aplinkos aspektus ir kad jie remsis daugiašale prekybos sistema ir (arba) ją papildys. Pirmenybė turi būti teikiama realistiškiems susitarimams, kurie sudarytų sąlygas didelėms prekybos apimtims ir galimybei gauti didelės naudos, susijusios su patekimu į rinkas (prekės, paslaugos ir investicijos). Tokie susitarimai turi visiškai atitikti PPO nuostatas. EESRK pabrėžia, kad svarbu aptarti ir stebėti šių susitarimų poveikį socialiniam aspektui, ir pritaria minčiai, kad tokiame procese būtų pasitelktos tokios tarptautinės organizacijos kaip TDO.

| 2.3.1 | Šiuo požiūriu Komitetas su susidomėjimu atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą dvišaliuose susitarimuose numatyti naują bendrą mechanizmą aktualiems socialinio globalizacijos aspekto klausimams aptarti ir stebėti, galbūt pakviečiant jame dalyvauti kitas tarptautines organizacijas („Jungtinės dvišalės observatorijos“). Tokie instrumentai gali veiksmingai atskleisti atsakingą laisvų bei nepriklausomų socialinių partnerių bei kitų atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų, tokių kaip ūkininkų organizacijos, vartotojų ir aplinkos asociacijos ir t.t., vaidmenį; šias organizacijas sujungiantis EESRK, atsižvelgdamas į savo patirtį organizuojant tarpvalstybines pilietinės visuomenės partnerystes, įskaitant besivystančias šalis, visų pirma Mercosur, AKR ir Euromed, juose mato vaidmenį ir sau (4); |
| --- | --- |

2.3.1

Šiuo požiūriu Komitetas su susidomėjimu atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą dvišaliuose susitarimuose numatyti naują bendrą mechanizmą aktualiems socialinio globalizacijos aspekto klausimams aptarti ir stebėti, galbūt pakviečiant jame dalyvauti kitas tarptautines organizacijas („Jungtinės dvišalės observatorijos“). Tokie instrumentai gali veiksmingai atskleisti atsakingą laisvų bei nepriklausomų socialinių partnerių bei kitų atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų, tokių kaip ūkininkų organizacijos, vartotojų ir aplinkos asociacijos ir t.t., vaidmenį; šias organizacijas sujungiantis EESRK, atsižvelgdamas į savo patirtį organizuojant tarpvalstybines pilietinės visuomenės partnerystes, įskaitant besivystančias šalis, visų pirma Mercosur, AKR ir Euromed, juose mato vaidmenį ir sau (4);

| 2.4 | EESRK mano, kad ypatingą dėmesį būtina skirti „Europos kaimynystės politikai“, ir yra įsitikinęs, kad ši priemonė, kuria siekiama stiprinti ryšius su rytinėmis ir pietinėmis ES kaimynėmis, gali reikšmingai prisidėti prie socialinės šių šalių plėtros, ypač kai regioninė plėtra, užimtumas ir socialinė politika yra tokio bendradarbiavimo dalis. Bendradarbiavimo su šalimis kandidatėmis patirtis laikotarpiu iki stojimo turėjo tam tikrą teigiamą poveikį šalims, įstojusioms į ES. |
| --- | --- |

2.4

EESRK mano, kad ypatingą dėmesį būtina skirti „Europos kaimynystės politikai“, ir yra įsitikinęs, kad ši priemonė, kuria siekiama stiprinti ryšius su rytinėmis ir pietinėmis ES kaimynėmis, gali reikšmingai prisidėti prie socialinės šių šalių plėtros, ypač kai regioninė plėtra, užimtumas ir socialinė politika yra tokio bendradarbiavimo dalis. Bendradarbiavimo su šalimis kandidatėmis patirtis laikotarpiu iki stojimo turėjo tam tikrą teigiamą poveikį šalims, įstojusioms į ES.

| 2.5 | Žmogaus teisių propagavimas (įskaitant darbdavių ir darbininkų bei profesinių sąjungų teises, apibrėžtas TDO 87 ir 98 konvencijose) ir demokratizacijos procesas trečiosiose šalyse yra svarbiausi klausimai, siekiant užtikrinti plėtrą ir plėtoti demokratiją. Egzistuoja stiprus ryšys tarp gero valdymo, įskaitant kovą su korupcija, teisinės valstybės principus, žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių apsaugą, ir teisingumo kokybę. Šiame kontekste EESRK primena, kad susitarimai žmogaus teisių srityje yra susitarimai tarp valstybių. Tokiuose susitarimuose nustatomi įsipareigojimai pirmiausiai tenka valstybėms. Europos Komisija turėtų skatinti valstybes nares visokeriopai laikytis šių įsipareigojimų ir dalyvauti tarptautiniame dialoge, siekiant didinti informuotumą apie valstybių pareigas ir priminti joms apie jų atsakomybę, susijusią su socialine plėtra. Tarptautinės normos, įgyvendintos nacionaliniuose teisės aktuose ar kituose atitinkamuose nacionaliniuose reglamentuose, įpareigoja privačius juridinius asmenis, t.y. piliečius ir bendrovės. |
| --- | --- |

2.5

Žmogaus teisių propagavimas (įskaitant darbdavių ir darbininkų bei profesinių sąjungų teises, apibrėžtas TDO 87 ir 98 konvencijose) ir demokratizacijos procesas trečiosiose šalyse yra svarbiausi klausimai, siekiant užtikrinti plėtrą ir plėtoti demokratiją. Egzistuoja stiprus ryšys tarp gero valdymo, įskaitant kovą su korupcija, teisinės valstybės principus, žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių apsaugą, ir teisingumo kokybę. Šiame kontekste EESRK primena, kad susitarimai žmogaus teisių srityje yra susitarimai tarp valstybių. Tokiuose susitarimuose nustatomi įsipareigojimai pirmiausiai tenka valstybėms. Europos Komisija turėtų skatinti valstybes nares visokeriopai laikytis šių įsipareigojimų ir dalyvauti tarptautiniame dialoge, siekiant didinti informuotumą apie valstybių pareigas ir priminti joms apie jų atsakomybę, susijusią su socialine plėtra. Tarptautinės normos, įgyvendintos nacionaliniuose teisės aktuose ar kituose atitinkamuose nacionaliniuose reglamentuose, įpareigoja privačius juridinius asmenis, t.y. piliečius ir bendrovės.

| 2.6 | Šie prioritetai turi būti taikomi ir išoriniam bendradarbiavimui bei plėtros paramai: vienas iš svarbiausių PSGAĮK teiginių — pokyčiai prasideda nacionaliniu lygiu. EESRK mano, kad svarbu sutelkti dėmesį į atskirus darnios bendrosios plėtros politikos klausimus. |
| --- | --- |

2.6

Šie prioritetai turi būti taikomi ir išoriniam bendradarbiavimui bei plėtros paramai: vienas iš svarbiausių PSGAĮK teiginių — pokyčiai prasideda nacionaliniu lygiu. EESRK mano, kad svarbu sutelkti dėmesį į atskirus darnios bendrosios plėtros politikos klausimus.

| 2.6.1 | Šis prioritetas galėtų būti susijęs su tinkamo darbo (5) principu, įskaitant integruotą užimtumo politiką, kuria būtų siekiama skatinti produktyvų bei tvarų užimtumą, suderinti žmonių įgūdžius su dabartiniais ir naujais reikalavimais ieškantiems darbo ir gerinti darbo sąlygas bei gyvenimo lygį. Tokia politika turėtų padėti kurti produktyvesnes ir geresnes darbo vietas, pereiti nuo bedarbystės prie užimtumo ir viešąsias bei privačias investicijas ir tarptautinę paramą sutelkti į produktyviausias sritis. |
| --- | --- |

2.6.1

Šis prioritetas galėtų būti susijęs su tinkamo darbo (5) principu, įskaitant integruotą užimtumo politiką, kuria būtų siekiama skatinti produktyvų bei tvarų užimtumą, suderinti žmonių įgūdžius su dabartiniais ir naujais reikalavimais ieškantiems darbo ir gerinti darbo sąlygas bei gyvenimo lygį. Tokia politika turėtų padėti kurti produktyvesnes ir geresnes darbo vietas, pereiti nuo bedarbystės prie užimtumo ir viešąsias bei privačias investicijas ir tarptautinę paramą sutelkti į produktyviausias sritis.

| 2.6.2 | Išsilavinimas taip pat turi būti prioritetinė sritis, siekiant suderinti išsilavinimą su darbo rinkos poreikiais ir žmonėms suteikti būtinas bazines žinias bei įgūdžius. Verslas vaidina ypač svarbų vaidmenį formuojant atitinkamą politiką (kartu socialiniais partneriais bei šalių vyriausybėmis) ir pateikiant įžvalgas apie galimus trumpalaikius, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius ekonomikos poreikius, susijusius su darbuotojų kvalifikacija. |
| --- | --- |

2.6.2

Išsilavinimas taip pat turi būti prioritetinė sritis, siekiant suderinti išsilavinimą su darbo rinkos poreikiais ir žmonėms suteikti būtinas bazines žinias bei įgūdžius. Verslas vaidina ypač svarbų vaidmenį formuojant atitinkamą politiką (kartu socialiniais partneriais bei šalių vyriausybėmis) ir pateikiant įžvalgas apie galimus trumpalaikius, vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius ekonomikos poreikius, susijusius su darbuotojų kvalifikacija.

| 2.6.3 | Galiausiai, bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis ir jų rėmimo srityje pirmenybė turėtų būti teikiama socialinės ekonomikos apsaugai ir tokioms organizacijoms kaip, pvz., kooperatyvai, kurie derina rinkos principus bei socialinius aspektus ir kuria ekonominę bei socialinę gerovę. |
| --- | --- |

2.6.3

Galiausiai, bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis ir jų rėmimo srityje pirmenybė turėtų būti teikiama socialinės ekonomikos apsaugai ir tokioms organizacijoms kaip, pvz., kooperatyvai, kurie derina rinkos principus bei socialinius aspektus ir kuria ekonominę bei socialinę gerovę.

| 2.7 | Teisėmis pagrįstoje daugiašalėje aplinkoje būtina parengti migracijos politiką, kuri sudarytų sąlygas reaguoti į kintančias darbo rinkos poreikių tendencijas ir jos dabartinę situaciją, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų Tarptautinę konvenciją dėl migruojančių darbinininkų ir jų šeimos narių ir sąsajas tarp ekonominių, socialinių, politinių, prekybos, darbo, sveikatos, kultūrinių, saugumo ir užsienio politikos bei plėtros aspektų. EESRK sutinka su Jungtinių Tautų Generalinio sekretoriaus nuomone, išreikšta 2004 m. sausį Europos Parlamente, kad „tik dvišalis, regioninis ar tarptautinis bendradarbiavimas leis mums sukurti abipusiai naudingas partnerystes tarp priimančiųjų ir kilmės šalių, rasti būdų imigracijai paversti vystymosi varikliu, veiksmingai kovoti su kontrabandininkais ir nelegaliais prekeiviais ir susitarti dėl bendrų normų, taikomų imigrantų traktavimui ir imigracijos valdymui“. |
| --- | --- |

2.7

Teisėmis pagrįstoje daugiašalėje aplinkoje būtina parengti migracijos politiką, kuri sudarytų sąlygas reaguoti į kintančias darbo rinkos poreikių tendencijas ir jos dabartinę situaciją, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų Tarptautinę konvenciją dėl migruojančių darbinininkų ir jų šeimos narių ir sąsajas tarp ekonominių, socialinių, politinių, prekybos, darbo, sveikatos, kultūrinių, saugumo ir užsienio politikos bei plėtros aspektų. EESRK sutinka su Jungtinių Tautų Generalinio sekretoriaus nuomone, išreikšta 2004 m. sausį Europos Parlamente, kad „tik dvišalis, regioninis ar tarptautinis bendradarbiavimas leis mums sukurti abipusiai naudingas partnerystes tarp priimančiųjų ir kilmės šalių, rasti būdų imigracijai paversti vystymosi varikliu, veiksmingai kovoti su kontrabandininkais ir nelegaliais prekeiviais ir susitarti dėl bendrų normų, taikomų imigrantų traktavimui ir imigracijos valdymui“.

| 2.8 | Tarptautinė prekyba tampa vis svarbesnė visoms ekonomikoms, ir ji gali tapti pagrindu mažinant skurdą. Kai kurių šalių, kurios tapo konkurencingos gamybos srityje, patirtis rodo, kad, siekiant kurti naujus eksporto pajėgumus, gyvybiškai svarbu parengti aktyvią eksportu pagrįstą strategiją, besiremiančią sąlyginiais panašumais, kurie būtų susiję su kokybe, o ne mažais atlyginimais. Tačiau, siekiant užtikrinti sėkmę, būtinas paralelinis strateginės integracijos į pasaulio ekonomiką procesas, orientuotas į paramą nacionaliniams plėtros prioritetams, įskaitant vietines plėtros iniciatyvas, kurios yra ypač svarbios ir kurias atitinkamai būtina skatinti. Šis procesas privalo turėti socialinį aspektą. Šiame kontekste ypatingą dėmesį būtina skirti (moterų) darbuotojų eksploatavimui daugelyje Eksporto perdirbimo zonų (EPZ). EESRK mano, kad atitinkamos tarptautinės organizacijos privalo nukreipti suderintas pastangas, siekdamos nutraukti darbuotojų teisių pažeidimus tokiose EPZ. Europos Komisija ir ES valstybės narės privalo aktyviai remti tokias pastangas. |
| --- | --- |

2.8

Tarptautinė prekyba tampa vis svarbesnė visoms ekonomikoms, ir ji gali tapti pagrindu mažinant skurdą. Kai kurių šalių, kurios tapo konkurencingos gamybos srityje, patirtis rodo, kad, siekiant kurti naujus eksporto pajėgumus, gyvybiškai svarbu parengti aktyvią eksportu pagrįstą strategiją, besiremiančią sąlyginiais panašumais, kurie būtų susiję su kokybe, o ne mažais atlyginimais. Tačiau, siekiant užtikrinti sėkmę, būtinas paralelinis strateginės integracijos į pasaulio ekonomiką procesas, orientuotas į paramą nacionaliniams plėtros prioritetams, įskaitant vietines plėtros iniciatyvas, kurios yra ypač svarbios ir kurias atitinkamai būtina skatinti. Šis procesas privalo turėti socialinį aspektą. Šiame kontekste ypatingą dėmesį būtina skirti (moterų) darbuotojų eksploatavimui daugelyje Eksporto perdirbimo zonų (EPZ). EESRK mano, kad atitinkamos tarptautinės organizacijos privalo nukreipti suderintas pastangas, siekdamos nutraukti darbuotojų teisių pažeidimus tokiose EPZ. Europos Komisija ir ES valstybės narės privalo aktyviai remti tokias pastangas.

| 2.9 | ES prekybos (investicijų) ir plėtros politika turėtų būti pasitelkta, siekiant visapusiškai remti ES pasaulinės politikos tikslus ir įsitraukti į jų įgyvendinimą. EESRK remia ES bendrosios preferencijų sistemos (BPS) tikslus, tačiau kelia klausimą, ar į ją įtrauktos skatinimo priemones (aplinkos, socialinis ir kovos su narkotikais režimas) importuotojui nenustato per daug biurokratinių kliūčių, dėl kurių skurdžios šalys ir mažos įmonės — turinčios būti pagrindiniais naudos gavėjais — netenka galimybės visapusiškai naudotis šios sistemos privalumais. EESRK ragina Europos Komisiją sutelkti dėmesį į pastangas siekti, kad šalys gavėjos ratifikuotų ir teisės aktuose bei praktikoje diegtų TDO pagrindinius darbo standartus, taip pat į 2005 m. peržiūrą įtraukti priemones, kurios naudos gavėjams padėtų užtikrinti maksimalią su tuo susijusią naudą. Peržiūroje turi aktyviai dalyvauti socialiniai partneriai ir kitos atitinkamos pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

2.9

ES prekybos (investicijų) ir plėtros politika turėtų būti pasitelkta, siekiant visapusiškai remti ES pasaulinės politikos tikslus ir įsitraukti į jų įgyvendinimą. EESRK remia ES bendrosios preferencijų sistemos (BPS) tikslus, tačiau kelia klausimą, ar į ją įtrauktos skatinimo priemones (aplinkos, socialinis ir kovos su narkotikais režimas) importuotojui nenustato per daug biurokratinių kliūčių, dėl kurių skurdžios šalys ir mažos įmonės — turinčios būti pagrindiniais naudos gavėjais — netenka galimybės visapusiškai naudotis šios sistemos privalumais. EESRK ragina Europos Komisiją sutelkti dėmesį į pastangas siekti, kad šalys gavėjos ratifikuotų ir teisės aktuose bei praktikoje diegtų TDO pagrindinius darbo standartus, taip pat į 2005 m. peržiūrą įtraukti priemones, kurios naudos gavėjams padėtų užtikrinti maksimalią su tuo susijusią naudą. Peržiūroje turi aktyviai dalyvauti socialiniai partneriai ir kitos atitinkamos pilietinės visuomenės organizacijos.

| 2.10 | Atsižvelgdamas į EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, EESRK rekomenduoja, kad Europos Komisija inicijuotų informacinę kampaniją, siekdama užtikrinti, kad bendrovės ir jų Europos įmonių tarybos geriau susipažintų su šiuo svarbiu ir naudingu dokumentu. Būtina išsaugoti jo neįpareigojantį pobūdį, tačiau šioms rekomendacijoms pritarusios šalys turėtų ir toliau jas populiarinti ir skatinti daugiašales bendroves jų laikytis. Būtina siekti, kad sąsaja su prekybos susitarimais, sudaromais su trečiosiomis šalimis, nebūtų vertinama kaip nauja protekcionizmo forma. Komisija turėtų remti EBPO pastangas, kad EBPO nepriklausančios šalys atsižvelgtų į minėtąsias rekomendacijas. Tas pats taikytina ir TDO trišalei deklaracijai dėl principų, kuri taikoma daugiašalėms įmonėms ir socialinei politikai. |
| --- | --- |

2.10

Atsižvelgdamas į EBPO rekomendacijas daugiašalėms įmonėms, EESRK rekomenduoja, kad Europos Komisija inicijuotų informacinę kampaniją, siekdama užtikrinti, kad bendrovės ir jų Europos įmonių tarybos geriau susipažintų su šiuo svarbiu ir naudingu dokumentu. Būtina išsaugoti jo neįpareigojantį pobūdį, tačiau šioms rekomendacijoms pritarusios šalys turėtų ir toliau jas populiarinti ir skatinti daugiašales bendroves jų laikytis. Būtina siekti, kad sąsaja su prekybos susitarimais, sudaromais su trečiosiomis šalimis, nebūtų vertinama kaip nauja protekcionizmo forma. Komisija turėtų remti EBPO pastangas, kad EBPO nepriklausančios šalys atsižvelgtų į minėtąsias rekomendacijas. Tas pats taikytina ir TDO trišalei deklaracijai dėl principų, kuri taikoma daugiašalėms įmonėms ir socialinei politikai.

| 2.11 | Kalbant apie privačių ir savanoriškų socialinės plėtros iniciatyvų skatinimą, EESRK mano, kad verslas gali vaidinti svarbų pagalbinį vaidmenį užtikrinant socialinę plėtrą. Verslo socialinės atsakomybės (VSA) koncepcijoje nurodoma, kaip nacionalinės ir daugiašalės bendrovės perkelia tvarumo idėją į savo verslo praktiką. Šiame kontekste EESRK pateikia nuorodą į savo nuomonę dėl Žaliosios knygos „Kuriant Europos verslo socialinės atsakomybės tinklą“ (CES 355/2002). Socialinė verslo atsakomybė yra susijusi ne tik su užimtumo užtikrinimu ir išsaugojimu; ji apima ir tokius aspektus kaip geresnių darbo vietų, kuriose užtikrinama tinkama darbo sauga ir profesinė sveikata, kūrimas; žmonių su negalia poreikių paisymas; taip pat tęstinio mokymosi kultūros skatinimas. Socialiai atsakingas elgesys reiškia, kad bendrovės nuosekliai taiko egzistuojančias socialines taisykles ir siekia užtikrinti partnerystę su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis. |
| --- | --- |

2.11

Kalbant apie privačių ir savanoriškų socialinės plėtros iniciatyvų skatinimą, EESRK mano, kad verslas gali vaidinti svarbų pagalbinį vaidmenį užtikrinant socialinę plėtrą. Verslo socialinės atsakomybės (VSA) koncepcijoje nurodoma, kaip nacionalinės ir daugiašalės bendrovės perkelia tvarumo idėją į savo verslo praktiką. Šiame kontekste EESRK pateikia nuorodą į savo nuomonę dėl Žaliosios knygos „Kuriant Europos verslo socialinės atsakomybės tinklą“ (CES 355/2002). Socialinė verslo atsakomybė yra susijusi ne tik su užimtumo užtikrinimu ir išsaugojimu; ji apima ir tokius aspektus kaip geresnių darbo vietų, kuriose užtikrinama tinkama darbo sauga ir profesinė sveikata, kūrimas; žmonių su negalia poreikių paisymas; taip pat tęstinio mokymosi kultūros skatinimas. Socialiai atsakingas elgesys reiškia, kad bendrovės nuosekliai taiko egzistuojančias socialines taisykles ir siekia užtikrinti partnerystę su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis.

| 2.12 | Valdymo gerinimas nacionaliniu ir pasauliniu lygiu — toks yra dar vienas kertinis PSGAĮK ataskaitos teiginys. Kalbant apie pasaulinį lygį, EESRK sutinka, kad ypač svarbu stiprinti daugiašalę tarptautinių organizacijų sistemą. Raktas į pasaulinį valdymą — geresnis atitinkamų organizacijų politikos koordinavimas. Jis turi būti veiksmingesnis, geriau aprūpintas ištekliais, geriau parengtas reaguoti, kartu vengiant dubliavimo ir netinkamo valdymo. ES valstybės narės tarptautinių organizacijų vadovaujančiuose organuose privalo nedelsiant pareikalauti, kad šis procesas būtų įgyvendinamas. Būtina pažymėti, kad koordinavimo ir darnumo srityje valstybių narių vaidmuo bent jau tiek pat svarbus, kaip ir Komisijos vaidmuo. Todėl būtų buvę gerai, jeigu komunikate būtų pateikta daugiau rekomendacijų šiuo klausimu. Sąveikai tarp Komisijos ir valstybių narių turėtų būti skiriamas reikiamas dėmesys formuojant politiką atitinkamuose tarptautiniuose forumuose. Gyvybiškai svarbu, kad ES pasinaudotų visa savo įtaka tarptautinio valdymo srityje. Valstybės narės privalo stiprinti bendradarbiavimą, gerinti savo pasiūlymų bei veiksmų tarptautinėse institucijose parengimo procesą ir derinti savo pozicijas. |
| --- | --- |

2.12

Valdymo gerinimas nacionaliniu ir pasauliniu lygiu — toks yra dar vienas kertinis PSGAĮK ataskaitos teiginys. Kalbant apie pasaulinį lygį, EESRK sutinka, kad ypač svarbu stiprinti daugiašalę tarptautinių organizacijų sistemą. Raktas į pasaulinį valdymą — geresnis atitinkamų organizacijų politikos koordinavimas. Jis turi būti veiksmingesnis, geriau aprūpintas ištekliais, geriau parengtas reaguoti, kartu vengiant dubliavimo ir netinkamo valdymo. ES valstybės narės tarptautinių organizacijų vadovaujančiuose organuose privalo nedelsiant pareikalauti, kad šis procesas būtų įgyvendinamas. Būtina pažymėti, kad koordinavimo ir darnumo srityje valstybių narių vaidmuo bent jau tiek pat svarbus, kaip ir Komisijos vaidmuo. Todėl būtų buvę gerai, jeigu komunikate būtų pateikta daugiau rekomendacijų šiuo klausimu. Sąveikai tarp Komisijos ir valstybių narių turėtų būti skiriamas reikiamas dėmesys formuojant politiką atitinkamuose tarptautiniuose forumuose. Gyvybiškai svarbu, kad ES pasinaudotų visa savo įtaka tarptautinio valdymo srityje. Valstybės narės privalo stiprinti bendradarbiavimą, gerinti savo pasiūlymų bei veiksmų tarptautinėse institucijose parengimo procesą ir derinti savo pozicijas.

3.   Išvados ir rekomendacijos: perspektyva

| 3.1 | EESRK mano, kad egzistuoja vidiniai ir išoriniai aspektai, susiję su poreikiu Europos Sąjungai plėtoti socialinį globalizacijos aspektą. |
| --- | --- |

3.1

EESRK mano, kad egzistuoja vidiniai ir išoriniai aspektai, susiję su poreikiu Europos Sąjungai plėtoti socialinį globalizacijos aspektą.

| 3.2 | Vidinis aspektas yra susijęs su ES gebėjimu įgyvendinti struktūrines reformas — EESRK mano, kad Lisabonos strategijos sėkmė yra gyvybiškai svarbi, siekiant užtikrinti konkretaus ES politikos indėlio į socialinį globalizacijos aspektą sėkmę. Europos Sąjunga gali būti atskaitos sistema pasauliniu lygiu tik tada, kai valstybėms narėms pavyks įgyvendinti reikiamas struktūrinės reformas, abipusiškai stiprinant ekonomikos plėtrą, užimtumą bei socialinę politiką ir įgyvendinant ekonominę bei socialinę sanglaudą. ES privalo toliau stengtis įveikti ES prekybos politikai būdingas protekcionizmo tendencijas, ypač (tačiau ne tik) žemės ūkio srityje, ir visų pirma apdorotų produktų srityje, ir apskritai padėti pagrindą prekybos politikai be eksporto subsidijų. Be to, Europos Sąjunga ir jos valstybės narės privalo užimti aktyvią poziciją dėl pastovaus aukšto nedarbo. Siekiant paskatinti subalansuotą užimtumo lygio augimą, atsižvelgiant į demografinio senėjimo iššūkius, būtinos socialinės apsaugos ir draudimo sistemų reformos, didinant paskatas ieškoti darbo ir mažinant su atlyginimu nesusijusius darbo jėgos kaštus. Lankstūs darbo susitarimai yra tiek pat svarbūs, kaip ir pagal tokius susitarimus dirbančių žmonių apsauga bei investicijos į žmogiškąjį kapitalą. Naujos aktyvios strategijos ekonominės migracijos srityje, kaip buvo apsvarstyta Salonikų Europos Vadovų Tarybos susitikime ir pasiūlyta Komisijos bei EESRK, šiam tikslui taip pat tinka. Visos šios reformos turi būti tinkamai parengtos bendradarbiaujant su darbdaviais ir profesinėmis sąjungomis. |
| --- | --- |

3.2

Vidinis aspektas yra susijęs su ES gebėjimu įgyvendinti struktūrines reformas — EESRK mano, kad Lisabonos strategijos sėkmė yra gyvybiškai svarbi, siekiant užtikrinti konkretaus ES politikos indėlio į socialinį globalizacijos aspektą sėkmę. Europos Sąjunga gali būti atskaitos sistema pasauliniu lygiu tik tada, kai valstybėms narėms pavyks įgyvendinti reikiamas struktūrinės reformas, abipusiškai stiprinant ekonomikos plėtrą, užimtumą bei socialinę politiką ir įgyvendinant ekonominę bei socialinę sanglaudą. ES privalo toliau stengtis įveikti ES prekybos politikai būdingas protekcionizmo tendencijas, ypač (tačiau ne tik) žemės ūkio srityje, ir visų pirma apdorotų produktų srityje, ir apskritai padėti pagrindą prekybos politikai be eksporto subsidijų. Be to, Europos Sąjunga ir jos valstybės narės privalo užimti aktyvią poziciją dėl pastovaus aukšto nedarbo. Siekiant paskatinti subalansuotą užimtumo lygio augimą, atsižvelgiant į demografinio senėjimo iššūkius, būtinos socialinės apsaugos ir draudimo sistemų reformos, didinant paskatas ieškoti darbo ir mažinant su atlyginimu nesusijusius darbo jėgos kaštus. Lankstūs darbo susitarimai yra tiek pat svarbūs, kaip ir pagal tokius susitarimus dirbančių žmonių apsauga bei investicijos į žmogiškąjį kapitalą. Naujos aktyvios strategijos ekonominės migracijos srityje, kaip buvo apsvarstyta Salonikų Europos Vadovų Tarybos susitikime ir pasiūlyta Komisijos bei EESRK, šiam tikslui taip pat tinka. Visos šios reformos turi būti tinkamai parengtos bendradarbiaujant su darbdaviais ir profesinėmis sąjungomis.

| 3.3 | EESRK pateikia nuorodą į neseniai paskelbtą Pasaulio ekonomikos forumo Pranešimą apie pasaulio konkurencingumą (2003–2004 m.), kuriame išskiriami geri Skandinavijos šalių rodikliai. Tai šalys, kurios, viena vertus, turi stiprias socialinės rinkos ekonomikos tradicijas, tačiau tuo pačiu sugebėjo įgyvendinti gyvybiškai svarbias struktūrines reformas, kad būtų išsaugoti baziniai socialinės rinkos ekonomikos principai. Šis pavyzdys atskleidžia, kad Europos socialinis modelis gali būti sėkmingų struktūrinių reformų pagrindas. |
| --- | --- |

3.3

EESRK pateikia nuorodą į neseniai paskelbtą Pasaulio ekonomikos forumo Pranešimą apie pasaulio konkurencingumą (2003–2004 m.), kuriame išskiriami geri Skandinavijos šalių rodikliai. Tai šalys, kurios, viena vertus, turi stiprias socialinės rinkos ekonomikos tradicijas, tačiau tuo pačiu sugebėjo įgyvendinti gyvybiškai svarbias struktūrines reformas, kad būtų išsaugoti baziniai socialinės rinkos ekonomikos principai. Šis pavyzdys atskleidžia, kad Europos socialinis modelis gali būti sėkmingų struktūrinių reformų pagrindas.

| 3.4 | Išorinis aspektas yra susijęs su tuo, kad ES turėtų vaidinti vieną svarbiausių vaidmenų akcentuojant daugiašališkumo ir pasaulinio valdymo svarbą. Svarbiausi klausimai — stiprinti tarptautinių organizacijų sistemą JT sistemoje ir skatinti šių organizacijų politikos darną, taip pat jos derinimą su Bretton Woods institucijomis ir PPO. ES turėtų ypač įsitraukti stiprinant esamus socialinės plėtros standartus, tokius kaip TDO pagrindiniai darbo standartai, tinkamas darbas, kaip pasaulinis tikslas, bei JT susitarimai žmogaus teisių srityje. Ji turėtų siekti šių standartų įgyvendinimo JT valstybių narių teisėje ir praktikoje. ES turėtų užtikrinti, kad socialinis aspektas ir tinkamo darbo principas būtų geriau integruotas į jos išorinio bendradarbiavimo programas. ES valstybės narės turėtų didinti savo pagalbą plėtrai. |
| --- | --- |

3.4

Išorinis aspektas yra susijęs su tuo, kad ES turėtų vaidinti vieną svarbiausių vaidmenų akcentuojant daugiašališkumo ir pasaulinio valdymo svarbą. Svarbiausi klausimai — stiprinti tarptautinių organizacijų sistemą JT sistemoje ir skatinti šių organizacijų politikos darną, taip pat jos derinimą su Bretton Woods institucijomis ir PPO. ES turėtų ypač įsitraukti stiprinant esamus socialinės plėtros standartus, tokius kaip TDO pagrindiniai darbo standartai, tinkamas darbas, kaip pasaulinis tikslas, bei JT susitarimai žmogaus teisių srityje. Ji turėtų siekti šių standartų įgyvendinimo JT valstybių narių teisėje ir praktikoje. ES turėtų užtikrinti, kad socialinis aspektas ir tinkamo darbo principas būtų geriau integruotas į jos išorinio bendradarbiavimo programas. ES valstybės narės turėtų didinti savo pagalbą plėtrai.

| 3.5 | Šiame kontekste ES vaidina tam tikrą vaidmenį skatinant darbdavių organizacijų, profesinių sąjungų ir kitų atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų oficialaus atstovavimo ir konsultacijų formas tokiose tarptautinėse finansų ir prekybos organizacijose kaip TVF, Pasaulio Bankas ir PPO. EBPO šioms organizacijoms gali pateikti pavyzdį, kurio nauda jau seniai pasitvirtino. |
| --- | --- |

3.5

Šiame kontekste ES vaidina tam tikrą vaidmenį skatinant darbdavių organizacijų, profesinių sąjungų ir kitų atitinkamų pilietinės visuomenės organizacijų oficialaus atstovavimo ir konsultacijų formas tokiose tarptautinėse finansų ir prekybos organizacijose kaip TVF, Pasaulio Bankas ir PPO. EBPO šioms organizacijoms gali pateikti pavyzdį, kurio nauda jau seniai pasitvirtino.

| 3.6 | Komisija ir valstybės narės glaudžiai bendradarbiaudamos privalo rimtai apsvarstyti PSGAĮK pasiūlymą dėl Ekonomikos ir socialinės apsaugos tarybos įsteigimo. Tai yra vienas iš jos svarbiausių pasiūlymų pirmaujančioms pozicijoms pasaulyje užsitikrinti, kadangi, jos manymu, siekiant įgyvendinti suderintus tikslus, būtina subalansuoti ekonominę ir socialinę politiką. Jos taip pat privalo skirti tinkamą dėmesį visoms rimtoms pastangoms reformuoti ir stiprinti JT ECOSOC potencialą ir dar neįgyvendintą pasaulio politikos koordinavimo vaidmenį ekonomikos ir socialinių reikalų srityje. Jeigu ECOSOC statusas iš tiesų išaugtų, EESRK ieškotų būdų ir priemonių užtikrinti, kad organizuotos Europos pilietinės visuomenės balsas per ECOSOC būtų geriau girdimas JT sistemoje. |
| --- | --- |

3.6

Komisija ir valstybės narės glaudžiai bendradarbiaudamos privalo rimtai apsvarstyti PSGAĮK pasiūlymą dėl Ekonomikos ir socialinės apsaugos tarybos įsteigimo. Tai yra vienas iš jos svarbiausių pasiūlymų pirmaujančioms pozicijoms pasaulyje užsitikrinti, kadangi, jos manymu, siekiant įgyvendinti suderintus tikslus, būtina subalansuoti ekonominę ir socialinę politiką. Jos taip pat privalo skirti tinkamą dėmesį visoms rimtoms pastangoms reformuoti ir stiprinti JT ECOSOC potencialą ir dar neįgyvendintą pasaulio politikos koordinavimo vaidmenį ekonomikos ir socialinių reikalų srityje. Jeigu ECOSOC statusas iš tiesų išaugtų, EESRK ieškotų būdų ir priemonių užtikrinti, kad organizuotos Europos pilietinės visuomenės balsas per ECOSOC būtų geriau girdimas JT sistemoje.

| 3.7 | Europos Komisija ir Ministrų Taryba turėtų atsižvelgti į PSGAĮK teiginį, kad tinkamas darbas yra gyvybiškai svarbi priemonė skurdui pašalinti. Jos turi skatinti tinkamą darbą, kaip pasaulinį tikslą, kurį Jungtinės Tautos turėtų apsvarstyti per Tūkstantmečio deklaracijos ir Tūkstantmečio plėtros tikslų peržiūrą. |
| --- | --- |

3.7

Europos Komisija ir Ministrų Taryba turėtų atsižvelgti į PSGAĮK teiginį, kad tinkamas darbas yra gyvybiškai svarbi priemonė skurdui pašalinti. Jos turi skatinti tinkamą darbą, kaip pasaulinį tikslą, kurį Jungtinės Tautos turėtų apsvarstyti per Tūkstantmečio deklaracijos ir Tūkstantmečio plėtros tikslų peržiūrą.

| 3.8 | Vienas iš stipriausių PSGAĮK teiginių — tai skubus kreipimasis į šalių vyriausybes, raginant jas koordinuoti ir formuluoti tarptautinių finansinių institucijų, PPO ir TDO politiką. Išankstinė tokio bendradarbiavimo darnos sąlyga yra ta, kad tokios pat veiklos nacionaliniu lygiu privalo imtis šalių vyriausybės. Būtina nutraukti dabartinę praktiką, kai šalių atstovai Tarptautiniame valiutos fonde nurodymus gauna daugiausiai iš finansų ministrų, atstovai PPO — iš prekybos ar ekonomikos reikalų ministrų, o atstovai TDO — iš darbo, socialinių reikalų ir darbo ministrų. EESRK primygtinai siūlo Komisijai ir Ministrų Tarybai apsvarstyti mintį, kad valstybių narių, kuriose veikia ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos, vyriausybės paragintų tokias tarybas pateikti savo nuomones apie tokio bendradarbiavimo ir darnos užtikrinimo būdus ir priemones nacionaliniu lygiu. Valstybių narių, kuriose nėra ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų, vyriausybės galėtų pasikonsultuoti su reprezentatyviausiomis savo darbdavių organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis arba pasitelkti egzistuojantį konsultacijų mechanizmą, kuriame pilietinės visuomenės atstovai dalyvavo rengiant JT vadovų susitikimą socialiniais klausimais ir Vadovų susitikimą socialiniais klausimais +5. |
| --- | --- |

3.8

Vienas iš stipriausių PSGAĮK teiginių — tai skubus kreipimasis į šalių vyriausybes, raginant jas koordinuoti ir formuluoti tarptautinių finansinių institucijų, PPO ir TDO politiką. Išankstinė tokio bendradarbiavimo darnos sąlyga yra ta, kad tokios pat veiklos nacionaliniu lygiu privalo imtis šalių vyriausybės. Būtina nutraukti dabartinę praktiką, kai šalių atstovai Tarptautiniame valiutos fonde nurodymus gauna daugiausiai iš finansų ministrų, atstovai PPO — iš prekybos ar ekonomikos reikalų ministrų, o atstovai TDO — iš darbo, socialinių reikalų ir darbo ministrų. EESRK primygtinai siūlo Komisijai ir Ministrų Tarybai apsvarstyti mintį, kad valstybių narių, kuriose veikia ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos, vyriausybės paragintų tokias tarybas pateikti savo nuomones apie tokio bendradarbiavimo ir darnos užtikrinimo būdus ir priemones nacionaliniu lygiu. Valstybių narių, kuriose nėra ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų, vyriausybės galėtų pasikonsultuoti su reprezentatyviausiomis savo darbdavių organizacijomis ir profesinėmis sąjungomis arba pasitelkti egzistuojantį konsultacijų mechanizmą, kuriame pilietinės visuomenės atstovai dalyvavo rengiant JT vadovų susitikimą socialiniais klausimais ir Vadovų susitikimą socialiniais klausimais +5.

| 3.9 | Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, galėtų žengti dar vieną žingsnį, skatinant veiksmingesnį dialogą tarp TDO ir PPO (o taip pat tarp TDO ir TVF, TDO ir Pasaulio Banko), nei dabar siūloma komunikato 5.5 punkte. PPO, kuri iki šiol labai priešinosi minčiai atsižvelgti į socialinį su jos įgaliojimais susijusios politikos aspektą, taip pat TVF ir Pasaulio Bankas, gavę atitinkamus savo valstybių narių įgaliojimus, galėtų įkurti koordinavimo su TDO organus, per kuriuos būtų galima užtikrinti, kad į minėtų organizacijų veiklą būtų įtrauktas socialinis aspektas, taip pat stebimi atitinkami susiję procesai. Pavyzdžiui, 2004 m. pabaigoje nustojus galioti PPO Susitarimui dėl tekstilės gaminių ir darbužių (STGD), daugelis tekstilę eksportuojančių šalių susiduria su rimtomis prisitaikymo problemomis ir dideliu darbo vietų sumažėjimu. Atsižvelgiant į visaapimantį šio klausimo pobūdį, tai yra ypač tinkama sritis įgyvendinti Politikos darnos iniciatyvai, kurioje galėtų dalyvauti visos susijusios institucijos — PPO, Pasaulio Bankas, TVF, TDO ir kitos atitinkamos JT agentūros, — numatant socialinį bei ekonominį atitinkamų aplinkybių poveikį ir rekomenduojant priemones, kurių su tarptautine pagalba turėtų imtis tos šalys, kurioms teks susidurti su tokiu poveikiu. |
| --- | --- |

3.9

Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, galėtų žengti dar vieną žingsnį, skatinant veiksmingesnį dialogą tarp TDO ir PPO (o taip pat tarp TDO ir TVF, TDO ir Pasaulio Banko), nei dabar siūloma komunikato 5.5 punkte. PPO, kuri iki šiol labai priešinosi minčiai atsižvelgti į socialinį su jos įgaliojimais susijusios politikos aspektą, taip pat TVF ir Pasaulio Bankas, gavę atitinkamus savo valstybių narių įgaliojimus, galėtų įkurti koordinavimo su TDO organus, per kuriuos būtų galima užtikrinti, kad į minėtų organizacijų veiklą būtų įtrauktas socialinis aspektas, taip pat stebimi atitinkami susiję procesai. Pavyzdžiui, 2004 m. pabaigoje nustojus galioti PPO Susitarimui dėl tekstilės gaminių ir darbužių (STGD), daugelis tekstilę eksportuojančių šalių susiduria su rimtomis prisitaikymo problemomis ir dideliu darbo vietų sumažėjimu. Atsižvelgiant į visaapimantį šio klausimo pobūdį, tai yra ypač tinkama sritis įgyvendinti Politikos darnos iniciatyvai, kurioje galėtų dalyvauti visos susijusios institucijos — PPO, Pasaulio Bankas, TVF, TDO ir kitos atitinkamos JT agentūros, — numatant socialinį bei ekonominį atitinkamų aplinkybių poveikį ir rekomenduojant priemones, kurių su tarptautine pagalba turėtų imtis tos šalys, kurioms teks susidurti su tokiu poveikiu.

| 3.10 | Remdamasi savo pačios 2004 m. spalio mėn. pavyzdžiu, ES turėtų ir toliau skatinti, kad pagrindiniai darbo standartai, kaip atitinkama atskaitos sistema, būtų įtraukti į periodines pakartotines, PPO valstybių narių rengiamas prekybos politikos analizes. EESRK mano, kad jis galėtų būti atstovaujamas Komisijos delegacijoje, kuri dalyvaus tokioje prekybos būsimos politikos pakartotinėje analizėje. Komisija taip pat galėtų skatinti savo pagrindinius prekybos partnerius įsitraukti į tokias prekybos politikos analizes. |
| --- | --- |

3.10

Remdamasi savo pačios 2004 m. spalio mėn. pavyzdžiu, ES turėtų ir toliau skatinti, kad pagrindiniai darbo standartai, kaip atitinkama atskaitos sistema, būtų įtraukti į periodines pakartotines, PPO valstybių narių rengiamas prekybos politikos analizes. EESRK mano, kad jis galėtų būti atstovaujamas Komisijos delegacijoje, kuri dalyvaus tokioje prekybos būsimos politikos pakartotinėje analizėje. Komisija taip pat galėtų skatinti savo pagrindinius prekybos partnerius įsitraukti į tokias prekybos politikos analizes.

| 3.11 | EESRK mano, kad PSGAĮK mintis įsteigti JT Globalizacijos politikos forumą, kurį sudarytų daugiašalės sistemos agentūros ir kitos organizacijos, grupės ir asmenys, susiję su socialiniu globalizacijos aspektu, yra įdomi, tačiau dabartinėmis sąlygomis tai gali būti per daug ambicingas projektas. Laikas rimtai apsvarstyti šį pasiūlymas ateis tik tada, kai šalių vyriausybės bus pradėjusios rimtai koordinuoti savo politiką tarptautinėse finansų institucijose, PPO bei TDO ir didinti tokios politikos darną, taip pat, kai tuo pagrindu bus inicijuotas geresnis bendradarbiavimas tarp šių tarptautinių institucijų. |
| --- | --- |

3.11

EESRK mano, kad PSGAĮK mintis įsteigti JT Globalizacijos politikos forumą, kurį sudarytų daugiašalės sistemos agentūros ir kitos organizacijos, grupės ir asmenys, susiję su socialiniu globalizacijos aspektu, yra įdomi, tačiau dabartinėmis sąlygomis tai gali būti per daug ambicingas projektas. Laikas rimtai apsvarstyti šį pasiūlymas ateis tik tada, kai šalių vyriausybės bus pradėjusios rimtai koordinuoti savo politiką tarptautinėse finansų institucijose, PPO bei TDO ir didinti tokios politikos darną, taip pat, kai tuo pagrindu bus inicijuotas geresnis bendradarbiavimas tarp šių tarptautinių institucijų.

2005 m. kovo 9 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Svarstyme dalyvavo šie ekspertai:

1

| — | TDO integracijos direktorius p. Gerry Rodgers, |
| --- | --- |

—

TDO integracijos direktorius p. Gerry Rodgers,

| — | TDO specialusis konsultantas išorės ryšių ir partnerystės klausimais p. Dominique Peccoud, |
| --- | --- |

—

TDO specialusis konsultantas išorės ryšių ir partnerystės klausimais p. Dominique Peccoud,

| — | Pasaulio banko specialioji atstovė Europos institucijose p. Haleh Bridi, |
| --- | --- |

—

Pasaulio banko specialioji atstovė Europos institucijose p. Haleh Bridi,

| — | TVF specialusis atstovas ES p. Pierre Dhonte. |
| --- | --- |

—

TVF specialusis atstovas ES p. Pierre Dhonte.

(2)  Globalisation, Growth and Poverty: Building an Inclusive World Economy, World Bank, Washington, 2002.

2

(3)  Unions and Collective Bargaining. Economic effects in global environment, World Bank, Washington, 2003.

3

(4)  EESRK yra tolesnio darbo grupės, jungtiniai konsultaciniai komitetai, apskritas stalas ir kontaktinės grupės su įvairiais pasaulio geografiniais regionais.

4

(5)  Žr.: „tinkamas darbas“, TDO

5

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/46

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų skyriaus nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį programą „Veiklus jaunimas“ 2007-2013 metų laikotarpiui

(KOM (2004) 471 galutinis — 2004/0152 (COD)

(2005/C 234/11)

Procedūra

2004 m. rugsėjo 9 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį programą „Veiklus jaunimas“ 2007-2013 metų laikotarpiui

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbą šiuo klausimu, 2005 m. vasario 18 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Rodríguez García-Caro.

Savo 415-oje plenarinėje sesijoje 2005 m. kovo 9-10 d. (kovo 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 196 nariams balsavus „už“ ir 3 — susilaikius patvirtino tokią nuomonę:

1.   Įžanga

| 1.1 | Nuo 1988 m. per programas „Jaunimas Europai“, „Europos savanorių tarnyba jauniems žmonėms“ ir dabartinę programą „Jaunimas“, apimančią prieš tai buvusių programų veiksmus, Europos Sąjunga inicijavo keletą priemonių, įgyvendinančių EBS 149 straipsnio 2 dalį, kurioje teigiama, kad „Bendrijos veiksmai bus nukreipti ... jaunimo mainams ir socialinių bei švietimo instruktorių mainų plėtrai skatinti“. |
| --- | --- |

1.1

Nuo 1988 m. per programas „Jaunimas Europai“, „Europos savanorių tarnyba jauniems žmonėms“ ir dabartinę programą „Jaunimas“, apimančią prieš tai buvusių programų veiksmus, Europos Sąjunga inicijavo keletą priemonių, įgyvendinančių EBS 149 straipsnio 2 dalį, kurioje teigiama, kad „Bendrijos veiksmai bus nukreipti ... jaunimo mainams ir socialinių bei švietimo instruktorių mainų plėtrai skatinti“.

| 1.2 | Įvairios patvirtintos jaunimo programos buvo ir yra labai vertinamos, o jų įgyvendinimo veikloje aktyviai dalyvavo tikslinės grupės. Šios programos valstybėms narėms suteikė galimybę sutelkti pastangas į tas iniciatyvas, kurios sudaro sąlygas per skirtingų dalyvaujančių šalių mainus stiprinti jaunų žmonių ryšius ir įgyti patirties bei žinių. Šie mainai nėra susiję su darbo ar švietimo klausimais. |
| --- | --- |

1.2

Įvairios patvirtintos jaunimo programos buvo ir yra labai vertinamos, o jų įgyvendinimo veikloje aktyviai dalyvavo tikslinės grupės. Šios programos valstybėms narėms suteikė galimybę sutelkti pastangas į tas iniciatyvas, kurios sudaro sąlygas per skirtingų dalyvaujančių šalių mainus stiprinti jaunų žmonių ryšius ir įgyti patirties bei žinių. Šie mainai nėra susiję su darbo ar švietimo klausimais.

| 1.3 | EB steigimo sutarties 17-22 straipsniais ES pilietybei teikiama svarba suteikia pagrindą vaidmeniui, kurį programa privalo vaidinti artimiausioje ateityje. Šis vaidmuo yra susijęs su aktyvaus jaunų žmonių pilietiškumo skatinimu ir jų priklausymo Europai jausmo stiprinimu. |
| --- | --- |

1.3

EB steigimo sutarties 17-22 straipsniais ES pilietybei teikiama svarba suteikia pagrindą vaidmeniui, kurį programa privalo vaidinti artimiausioje ateityje. Šis vaidmuo yra susijęs su aktyvaus jaunų žmonių pilietiškumo skatinimu ir jų priklausymo Europai jausmo stiprinimu.

| 1.4 | Pirmieji du programos „Jaunimas Europai“ etapai iš esmės buvo susiję su dviejų tipų veiksmais: tiesiogine parama jaunimo projektams, susijusiems su dalyvaujančių šalių jaunų žmonių mainais bei mobilumu, ir jaunų dirbančiųjų mokomaisiais ir mokymo dirbant vizitais.
  Trečiajame etape (1995-1999 m.) mainų ir mobilumo priemonės buvo išplėstos į trečiąsias šalis, taip pat buvo tęsiami veiksmai, skirti jauniems dirbantiesiems. Be to, buvo pristatyti veiksmai, skirti į jaunimą orientuotai veiklai skatinti, valstybių narių bendradarbiavimui stiprinti jaunimo politikos ir jauniems žmonėms skirtų informacinių kampanijų srityje ir tyrimams jaunimo klausimais skatinti. |
| --- | --- |

1.4

Pirmieji du programos „Jaunimas Europai“ etapai iš esmės buvo susiję su dviejų tipų veiksmais: tiesiogine parama jaunimo projektams, susijusiems su dalyvaujančių šalių jaunų žmonių mainais bei mobilumu, ir jaunų dirbančiųjų mokomaisiais ir mokymo dirbant vizitais.

Trečiajame etape (1995-1999 m.) mainų ir mobilumo priemonės buvo išplėstos į trečiąsias šalis, taip pat buvo tęsiami veiksmai, skirti jauniems dirbantiesiems. Be to, buvo pristatyti veiksmai, skirti į jaunimą orientuotai veiklai skatinti, valstybių narių bendradarbiavimui stiprinti jaunimo politikos ir jauniems žmonėms skirtų informacinių kampanijų srityje ir tyrimams jaunimo klausimais skatinti.

| 1.5 | Programa „Europos savanorių tarnyba jauniems žmonėms“, kuri buvo įgyvendinama 1998-2002 m., sudarė galimybes į jaunimo iniciatyvas įtraukti konkrečią savanorių ir solidarumo veiklą, vykdomą įgyvendinant bendradarbiavimo jaunimo klausimais politiką. Tuo būdu buvo siekiama didinti dalyvavimą, skatinti verslumą ir populiarinti Europos idealus. |
| --- | --- |

1.5

Programa „Europos savanorių tarnyba jauniems žmonėms“, kuri buvo įgyvendinama 1998-2002 m., sudarė galimybes į jaunimo iniciatyvas įtraukti konkrečią savanorių ir solidarumo veiklą, vykdomą įgyvendinant bendradarbiavimo jaunimo klausimais politiką. Tuo būdu buvo siekiama didinti dalyvavimą, skatinti verslumą ir populiarinti Europos idealus.

| 1.6 | Be to, iki 2006 m. galiojanti programa „Jaunimas“ apima ankstesnes jaunimo programas ir jas atgaivina bei atnaujina atsižvelgiant į naujus iššūkius. Joje ne tik išsaugotos bendradarbiavimo ir mobilumo iniciatyvos, bet ir numatyti kiti konkretūs veiksmai, skirti naujoviškiems, kūrybiškiems jaunų žmonių projektams remti. |
| --- | --- |

1.6

Be to, iki 2006 m. galiojanti programa „Jaunimas“ apima ankstesnes jaunimo programas ir jas atgaivina bei atnaujina atsižvelgiant į naujus iššūkius. Joje ne tik išsaugotos bendradarbiavimo ir mobilumo iniciatyvos, bet ir numatyti kiti konkretūs veiksmai, skirti naujoviškiems, kūrybiškiems jaunų žmonių projektams remti.

| 1.7 | Pastaruoju metu Ministrų Taryba ir Europos Vadovų Tarybos keletą kartų aiškiai pabrėžė poreikį užtikrinti dabartinės programos tęstinumą. Europos Parlamentas taip pat aktyviai veikia šiuo klausimu, ragindamas Komisiją parengti naują programą, pakeičiančią dabartinę programą, kad būtų patekinti augantys poreikiai jaunimo politikos srityje.
  Panašiai, remiantis EBsteigimo sutarties 149 straipsnio nuostatomis, Europos konstitucinėje sutartyje teigiama, kad Bendrijos veiksmai turi būti nukreipti jaunų žmonių dalyvavimui demokratiniame Europos gyvenime skatinti. |
| --- | --- |

1.7

Pastaruoju metu Ministrų Taryba ir Europos Vadovų Tarybos keletą kartų aiškiai pabrėžė poreikį užtikrinti dabartinės programos tęstinumą. Europos Parlamentas taip pat aktyviai veikia šiuo klausimu, ragindamas Komisiją parengti naują programą, pakeičiančią dabartinę programą, kad būtų patekinti augantys poreikiai jaunimo politikos srityje.

Panašiai, remiantis EBsteigimo sutarties 149 straipsnio nuostatomis, Europos konstitucinėje sutartyje teigiama, kad Bendrijos veiksmai turi būti nukreipti jaunų žmonių dalyvavimui demokratiniame Europos gyvenime skatinti.

| 1.8 | Šalia pirmiau nurodytų priežasčių (kurios jau pačios savaime yra pakankamas pagrindas išplėsti jauniems žmonėms skirtas priemones), tarpinio dabartinės programos įvertinimo metu ir per Komisijos inicijuotas viešąsias konsultacijas paaiškėjo, kad būtina išsaugoti konkrečią programą, kuria būtų remiami programos veiksmai ir skatinama jaunų žmonių Europos tapatybė bei aktyvus pilietiškumas. |
| --- | --- |

1.8

Šalia pirmiau nurodytų priežasčių (kurios jau pačios savaime yra pakankamas pagrindas išplėsti jauniems žmonėms skirtas priemones), tarpinio dabartinės programos įvertinimo metu ir per Komisijos inicijuotas viešąsias konsultacijas paaiškėjo, kad būtina išsaugoti konkrečią programą, kuria būtų remiami programos veiksmai ir skatinama jaunų žmonių Europos tapatybė bei aktyvus pilietiškumas.

| 1.9 | Visi šie aspektai kartu nulėmė tai, kad buvo pristatyta programa „Veiklus jaunimas“ (2007-2013 m.); pagal EBsteigimo sutarties 149 straipsnio 4 dalį Komiteto prašoma pateikti nuomonę apie programą. |
| --- | --- |

1.9

Visi šie aspektai kartu nulėmė tai, kad buvo pristatyta programa „Veiklus jaunimas“ (2007-2013 m.); pagal EBsteigimo sutarties 149 straipsnio 4 dalį Komiteto prašoma pateikti nuomonę apie programą.

2.   Pasiūlymo turinys

| 2.1 | Apskritai kalbant, programa siekiama:






  — | skatinti aktyvų jaunų žmonių dalyvavimą pilietinėje visuomenėje; |
| --- | --- | --- |

2.1

Apskritai kalbant, programa siekiama:

—

skatinti aktyvų jaunų žmonių dalyvavimą pilietinėje visuomenėje;

| — | puoselėti tolerancijos, solidarumo ir tarpkultūrinio dialogo vertybes tarp jaunų žmonių; |
| --- | --- |

—

puoselėti tolerancijos, solidarumo ir tarpkultūrinio dialogo vertybes tarp jaunų žmonių;

| — | stiprinti Europos pilietybę. |
| --- | --- |

—

stiprinti Europos pilietybę.

| 2.2 | Programos bendrieji tikslai, atitinkantis jos veiksmus, yra šie:






  — | skatinti jaunų žmonių aktyvų pilietiškumą apskritai ir jų Europos pilietybę konkrečiai; |
| --- | --- | --- |

2.2

Programos bendrieji tikslai, atitinkantis jos veiksmus, yra šie:

—

skatinti jaunų žmonių aktyvų pilietiškumą apskritai ir jų Europos pilietybę konkrečiai;

| — | plėtoti solidarumą tarp jaunų žmonių, ypač siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

—

plėtoti solidarumą tarp jaunų žmonių, ypač siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje;

| — | per jaunus žmones puoselėti tautų tarpusavio supratimą; |
| --- | --- |

—

per jaunus žmones puoselėti tautų tarpusavio supratimą;

| — | prisidėti gerinant paramos jaunimo veiklai sistemų kokybę ir pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimus jaunimo srityje; |
| --- | --- |

—

prisidėti gerinant paramos jaunimo veiklai sistemų kokybę ir pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimus jaunimo srityje;

| — | skatinti Europos bendradarbiavimą jaunimo politikos srityje. |
| --- | --- |

—

skatinti Europos bendradarbiavimą jaunimo politikos srityje.

| 2.3 | Programos veiksmai (kurie yra aiškiai susiję su pirmiau nurodytais bendraisiais tikslais) ir jų priemonės yra tokios:






  — | Jaunimas Europai






  — | jaunimo mainai; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Programos veiksmai (kurie yra aiškiai susiję su pirmiau nurodytais bendraisiais tikslais) ir jų priemonės yra tokios:

—

Jaunimas Europai

—

jaunimo mainai;

| — | parama jaunų žmonių iniciatyvoms; |
| --- | --- |

—

parama jaunų žmonių iniciatyvoms;

| — | dalyvaujančiosios demokratijos projektai. |
| --- | --- |

—

dalyvaujančiosios demokratijos projektai.

| — | Europos savanorių tarnyba






  — | Europos savanorių tarnyba (individuali); |
| --- | --- | --- |

—

Europos savanorių tarnyba

—

Europos savanorių tarnyba (individuali);

| — | Europos savanorių tarnyba (grupės); |
| --- | --- |

—

Europos savanorių tarnyba (grupės);

| — | bendradarbiavimas tarp pilietinių ir savanorių tarnybų. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas tarp pilietinių ir savanorių tarnybų.

| — | Pasaulio jaunimas






  — | bendradarbiavimas su išsiplėtusios Europos kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- | --- |

—

Pasaulio jaunimas

—

bendradarbiavimas su išsiplėtusios Europos kaimyninėmis šalimis;

| — | bendradarbiavimas su kitomis šalimis. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas su kitomis šalimis.

| — | Jaunimo sferos darbuotojai ir paramos sistemos






  — | parama organizacijoms, aktyviai veikiančioms jaunimo srityje Europos lygiu; |
| --- | --- | --- |

—

Jaunimo sferos darbuotojai ir paramos sistemos

—

parama organizacijoms, aktyviai veikiančioms jaunimo srityje Europos lygiu;

| — | parama Europos jaunimo forumui; |
| --- | --- |

—

parama Europos jaunimo forumui;

| — | jaunų dirbančiųjų mokymas ir tinklų kūrimas; |
| --- | --- |

—

jaunų dirbančiųjų mokymas ir tinklų kūrimas;

| — | projektai, skatinantys naujovių diegimą ir kokybę; |
| --- | --- |

—

projektai, skatinantys naujovių diegimą ir kokybę;

| — | informacinė veikla, skirta jauniems žmonėms ir jauniems dirbantiesiems; |
| --- | --- |

—

informacinė veikla, skirta jauniems žmonėms ir jauniems dirbantiesiems;

| — | asociacijos; |
| --- | --- |

—

asociacijos;

| — | parama programos struktūroms; |
| --- | --- |

—

parama programos struktūroms;

| — | programos veiksmingumo didinimas. |
| --- | --- |

—

programos veiksmingumo didinimas.

| — | Parama politiniam bendradarbiavimui






  — | susitikimai su jaunais žmonėmis ir asmenimis, atsakingais už jaunimo politiką; |
| --- | --- | --- |

—

Parama politiniam bendradarbiavimui

—

susitikimai su jaunais žmonėmis ir asmenimis, atsakingais už jaunimo politiką;

| — | parama veiklai, kuria siekiama gerinti jaunimo žinias; |
| --- | --- |

—

parama veiklai, kuria siekiama gerinti jaunimo žinias;

| — | bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas su tarptautinėmis organizacijomis.

| 2.4 | Programa, numatyta 2007-2013 metams ir turinti 915 mln. eurų biudžetą, yra skirta jauniems žmonėms, kurių amžius nuo 13 iki 30 metų. |
| --- | --- |

2.4

Programa, numatyta 2007-2013 metams ir turinti 915 mln. eurų biudžetą, yra skirta jauniems žmonėms, kurių amžius nuo 13 iki 30 metų.

3.   Komentarai apie pasiūlymą

| 3.1 | Komitetas nuosekliai rėmė ankstesnes programas, orientuotas į jaunimą. Todėl jis apskritai sveikina šį pasiūlymą dėl sprendimo ir džiaugiasi, kad bus tęsiami Bendrijos veiksmai šioje srityje.
  Nuo 1986 m. Komitetas remia šio tipo veiksmus, pateikdamas savo požiūrį ir pastabas, kuriomis siekiama pagerinti atitinkamų veiksmų turinį. Komitetas paskelbė tokias nuomones:






  — | Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, įsteigiančio programą „Jaunimas Europai“ (1); |
| --- | --- | --- |

3.1

Komitetas nuosekliai rėmė ankstesnes programas, orientuotas į jaunimą. Todėl jis apskritai sveikina šį pasiūlymą dėl sprendimo ir džiaugiasi, kad bus tęsiami Bendrijos veiksmai šioje srityje.

Nuo 1986 m. Komitetas remia šio tipo veiksmus, pateikdamas savo požiūrį ir pastabas, kuriomis siekiama pagerinti atitinkamų veiksmų turinį. Komitetas paskelbė tokias nuomones:

—

Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, įsteigiančio programą „Jaunimas Europai“ (1);

| — | Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, patvirtinančio programą „Jaunimas Europai“ (2-asis etapas) (2); |
| --- | --- |

—

Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, patvirtinančio programą „Jaunimas Europai“ (2-asis etapas) (2);

| — | Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, patvirtinančio programą „Jaunimas Europai“ (3-asis etapas) (3); |
| --- | --- |

—

Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, patvirtinančio programą „Jaunimas Europai“ (3-asis etapas) (3);

| — | Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio programą „Europos savanorių tarnyba jauniems žmonėms“ (4); |
| --- | --- |

—

Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio programą „Europos savanorių tarnyba jauniems žmonėms“ (4);

| — | Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio programą jaunimui (5); |
| --- | --- |

—

Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio programą jaunimui (5);

| — | Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio programą remti organizacijoms, aktyviai veikiančioms jaunimo srityje Europos lygiu (6). |
| --- | --- |

—

Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio programą remti organizacijoms, aktyviai veikiančioms jaunimo srityje Europos lygiu (6).

| 3.2 | Komitetas yra raginamas atkreipti dėmesį į tai, kad pasiūlymo tekste pateikiamos rekomendacijos, išdėstytos jo iniciatyvinėje nuomonėje dėl „Baltosios knygos: jaunimo politika“
   (7). Komitetas, kaip neatsiejama Europos pilietinės visuomenės dalis, yra tarsi bendravimo kanalas tarp pilietinės visuomenės ir Europos institucijų; savo patirtį bei žinias jis pritaiko visiems veiksmams, kurie yra naudingi ES piliečiams. |
| --- | --- |

3.2

Komitetas yra raginamas atkreipti dėmesį į tai, kad pasiūlymo tekste pateikiamos rekomendacijos, išdėstytos jo iniciatyvinėje nuomonėje dėl „Baltosios knygos: jaunimo politika“
   (7). Komitetas, kaip neatsiejama Europos pilietinės visuomenės dalis, yra tarsi bendravimo kanalas tarp pilietinės visuomenės ir Europos institucijų; savo patirtį bei žinias jis pritaiko visiems veiksmams, kurie yra naudingi ES piliečiams.

| 3.3 | Tai, kad yra tęsiami ankstesnėse jaunimo programose nustatyti veiksmai, leidžia teigti, jog atitinkami veiksmai vis dar yra naudingi ir juos verta toliau tęsti, nepriklausomai nuo šiose programose išdėstytų tikslų.
  Tačiau, nors ir pripažindamas pasiūlymo aktualumą ir jo teigiamus aspektus, Komitetas vis tik mano, kad apskritai tai yra daugiau dabartinės programos veiksmų tąsa nei iniciatyva, kuri numatytų naujoviškas priemones, įgyvendinančias pagrindinį programos tikslą — skatinti jaunų žmonių aktyvų pilietiškumą ir jų priklausymo Europai jausmą. Komitetas mano, kad reikėtų remti naujas kai kurių Programos veiksmų priemones, tokias kaip dalyvaujamosios demokratijos projektų (nurodytų 1 veiksme) rėmimas, ir visų pirma priemones, skirtas dialogui tarp sprendimus priimančių institucijų ir jaunimo organizuoti, sudarant jaunimo parlamentus arba kuriant projektus žinioms apie aktyvią pilietybę skleisti..
  Nurodytasis tikslas išlieka yra aktualus, tačiau svarbu siekti, kad programa būtų suderinama su tęstinio mokymosi koncepcija, įskaitant mokymąsi per patirtį. Neformalus išsilavinimas, kurį jauni žmonės gaus per šią programą, papildys kitas švietimo ir mokymo formas, remiamas per kitas ES programas. |
| --- | --- |

3.3

Tai, kad yra tęsiami ankstesnėse jaunimo programose nustatyti veiksmai, leidžia teigti, jog atitinkami veiksmai vis dar yra naudingi ir juos verta toliau tęsti, nepriklausomai nuo šiose programose išdėstytų tikslų.

Tačiau, nors ir pripažindamas pasiūlymo aktualumą ir jo teigiamus aspektus, Komitetas vis tik mano, kad apskritai tai yra daugiau dabartinės programos veiksmų tąsa nei iniciatyva, kuri numatytų naujoviškas priemones, įgyvendinančias pagrindinį programos tikslą — skatinti jaunų žmonių aktyvų pilietiškumą ir jų priklausymo Europai jausmą. Komitetas mano, kad reikėtų remti naujas kai kurių Programos veiksmų priemones, tokias kaip dalyvaujamosios demokratijos projektų (nurodytų 1 veiksme) rėmimas, ir visų pirma priemones, skirtas dialogui tarp sprendimus priimančių institucijų ir jaunimo organizuoti, sudarant jaunimo parlamentus arba kuriant projektus žinioms apie aktyvią pilietybę skleisti..

Nurodytasis tikslas išlieka yra aktualus, tačiau svarbu siekti, kad programa būtų suderinama su tęstinio mokymosi koncepcija, įskaitant mokymąsi per patirtį. Neformalus išsilavinimas, kurį jauni žmonės gaus per šią programą, papildys kitas švietimo ir mokymo formas, remiamas per kitas ES programas.

| 3.4 | Komitetas nori, kad prie „Paramos politiniam bendradarbiavimui“ programos būtų pridėta ši nauja priemonė:
  Specialūs seminarai, konferencijos, mokomieji ir tiriamieji vizitai, organizuojami jaunimo organizacijų, kurios jaunimą skatina spręsti įvairius Europinės svarbos klausimus. |
| --- | --- |

3.4

Komitetas nori, kad prie „Paramos politiniam bendradarbiavimui“ programos būtų pridėta ši nauja priemonė:

Specialūs seminarai, konferencijos, mokomieji ir tiriamieji vizitai, organizuojami jaunimo organizacijų, kurios jaunimą skatina spręsti įvairius Europinės svarbos klausimus.

| 3.5 | Programoje numatytų veiksmų biudžetas septyneriems metams sudaro 915 mln. eurų. Ši suma yra artima 1 mlrd. eurų sumai, kuri, Komisijos nuomone, buvo reikalinga programai „Jaunimas“ 2000-2006 m. Iš esmės biudžetas yra didinamas nuo programai „Jaunimas“ numatytų 657 mln. eurų iki 915 mln. eurų programai „Veiklus jaunimas“.
  Ši teigiama aplinkybė vis tik verčia pateikti du komentarus. Pirma, programos „Jaunimas“ biudžetas apima penkerių metų laikotarpį, o programa „Veiklus jaunimas“ skirta septyneriems metams. Antra, dabartinės programos tikslinę auditoriją sudaro 50 mln. jaunų žmonių, o būsimos programos tikslinė auditorija — 75 mln.
  Tai reiškia, kad ir toliau jaunam žmogui teks 12 eurų, o ne 20 eurų, kaip šis Komitetas rekomendavo savo nuomonėje dėl programos „Jaunimas“ (8). Todėl akivaizdu, kad skiriamas biudžetas nėra pakankamas. |
| --- | --- |

3.5

Programoje numatytų veiksmų biudžetas septyneriems metams sudaro 915 mln. eurų. Ši suma yra artima 1 mlrd. eurų sumai, kuri, Komisijos nuomone, buvo reikalinga programai „Jaunimas“ 2000-2006 m. Iš esmės biudžetas yra didinamas nuo programai „Jaunimas“ numatytų 657 mln. eurų iki 915 mln. eurų programai „Veiklus jaunimas“.

Ši teigiama aplinkybė vis tik verčia pateikti du komentarus. Pirma, programos „Jaunimas“ biudžetas apima penkerių metų laikotarpį, o programa „Veiklus jaunimas“ skirta septyneriems metams. Antra, dabartinės programos tikslinę auditoriją sudaro 50 mln. jaunų žmonių, o būsimos programos tikslinė auditorija — 75 mln.

Tai reiškia, kad ir toliau jaunam žmogui teks 12 eurų, o ne 20 eurų, kaip šis Komitetas rekomendavo savo nuomonėje dėl programos „Jaunimas“ (8). Todėl akivaizdu, kad skiriamas biudžetas nėra pakankamas.

| 3.6 | Komitetas nori atkreipti dėmesį į vieną pasiūlyme pateiktą rekomendaciją, kurią nulėmė tarpinis programos „Jaunimas“ įvertinimas. Komitetas labai pritaria nuostatai, kad naujojoje programoje, kuri yra skirta visiems jaunimo sektoriams, ypatingas dėmesys būtų skiriamas mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms (plačiausia šios sąvokos prasme). Šiomis sąlygomis taip pat yra būtina stebėti, kad lėšos būtų lygiai paskirstytos tarp jaunų moterų ir jaunimo kategorijų. Komitetas dar kartą patvirtina savo paramą šioms jaunų žmonių grupėms — tokią paramą Komitetas reiškia nuo tada, kai Komitetas pateikė savo pirmąsias nuomones jaunimo srityje. Jis nori turėti tikslios informacijos dėl realaus dalyvavimo šioje programoje jaunimo, turinčio mažiau galimybių. |
| --- | --- |

3.6

Komitetas nori atkreipti dėmesį į vieną pasiūlyme pateiktą rekomendaciją, kurią nulėmė tarpinis programos „Jaunimas“ įvertinimas. Komitetas labai pritaria nuostatai, kad naujojoje programoje, kuri yra skirta visiems jaunimo sektoriams, ypatingas dėmesys būtų skiriamas mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms (plačiausia šios sąvokos prasme). Šiomis sąlygomis taip pat yra būtina stebėti, kad lėšos būtų lygiai paskirstytos tarp jaunų moterų ir jaunimo kategorijų. Komitetas dar kartą patvirtina savo paramą šioms jaunų žmonių grupėms — tokią paramą Komitetas reiškia nuo tada, kai Komitetas pateikė savo pirmąsias nuomones jaunimo srityje. Jis nori turėti tikslios informacijos dėl realaus dalyvavimo šioje programoje jaunimo, turinčio mažiau galimybių.

| 3.7 | Be to, atsižvelgdamas į rekomendacijas, pateiktas po tarpinio programos „Jaunimas“ įvertinimo, Komitetas mano, jog būtina užtikrinti, kad naujoji programa „Veiklus jaunimas“ taptų labiau pastebima, idant veiksminga informacija apie programą ir jos veiksmus pasiektų kuo daugiau jaunų žmonių ir asociacijų. Komitetas mano, kad ši informacija turi būti prieinama visose švietimo įstaigose, įdarbinimo agentūrose, sporto klubuose ir federacijose bei kitose institucijose ar organizacijose, kuriose galima sutinkti daug jaunimo. |
| --- | --- |

3.7

Be to, atsižvelgdamas į rekomendacijas, pateiktas po tarpinio programos „Jaunimas“ įvertinimo, Komitetas mano, jog būtina užtikrinti, kad naujoji programa „Veiklus jaunimas“ taptų labiau pastebima, idant veiksminga informacija apie programą ir jos veiksmus pasiektų kuo daugiau jaunų žmonių ir asociacijų. Komitetas mano, kad ši informacija turi būti prieinama visose švietimo įstaigose, įdarbinimo agentūrose, sporto klubuose ir federacijose bei kitose institucijose ar organizacijose, kuriose galima sutinkti daug jaunimo.

| 3.8 | Europos pilietybės idėjos puoselėjimas ir vis tvirtėjančio priklausymo Europos Sąjungai jausmo skatinimas — tai tikslai, kuriuos mes visi remiame. Bendrijos veiksmai yra nukreipti šia linkme, o viena iš konkrečių jos veiklos sričių yra numatyta nagrinėjamame pasiūlyme.
  Savo komunikate „Kad pilietybė taptų tikrove: Europos kultūros ir įvairovės puoselėjimas per jaunimo, kultūros, audiovizualines ir pilietinio dalyvavimo programas“
   (9) Komisija akcentuoja poreikį užtikrinti, kad Europos piliečiai turėtų galimybę jaustis priklausą ES; tačiau šiame dokumente taip pat nurodoma, kad iš tiesų daugeliui piliečių Sąjunga vis dar yra tolimas politinis bei ekonominis subjektas.
  Komitetas mano, kad šios rūšies veiksmai yra būtini siekiant skatinti pilietiškumo ir priklausymo ES jausmą. Tačiau jis taip pat mano, kad institucijos ir valstybės narės privalo įvertinti savo atsakomybę už tai, kad šie tikslai nėra visiškai įgyvendinti, ir už tai, kad daugelis žmonių ES vertina kaip visumą valdžios institucijų ekonominių interesų, kurie retkarčiais pateikiami platesniam aptarimui. |
| --- | --- |

3.8

Europos pilietybės idėjos puoselėjimas ir vis tvirtėjančio priklausymo Europos Sąjungai jausmo skatinimas — tai tikslai, kuriuos mes visi remiame. Bendrijos veiksmai yra nukreipti šia linkme, o viena iš konkrečių jos veiklos sričių yra numatyta nagrinėjamame pasiūlyme.

Savo komunikate „Kad pilietybė taptų tikrove: Europos kultūros ir įvairovės puoselėjimas per jaunimo, kultūros, audiovizualines ir pilietinio dalyvavimo programas“
   (9) Komisija akcentuoja poreikį užtikrinti, kad Europos piliečiai turėtų galimybę jaustis priklausą ES; tačiau šiame dokumente taip pat nurodoma, kad iš tiesų daugeliui piliečių Sąjunga vis dar yra tolimas politinis bei ekonominis subjektas.

Komitetas mano, kad šios rūšies veiksmai yra būtini siekiant skatinti pilietiškumo ir priklausymo ES jausmą. Tačiau jis taip pat mano, kad institucijos ir valstybės narės privalo įvertinti savo atsakomybę už tai, kad šie tikslai nėra visiškai įgyvendinti, ir už tai, kad daugelis žmonių ES vertina kaip visumą valdžios institucijų ekonominių interesų, kurie retkarčiais pateikiami platesniam aptarimui.

| 3.9 | Vertybių, pagrįstų tolerancija, solidarumu, abipusiu supratimu ir dialogu su kitomis kultūromis ir kartomis, puoselėjimas — tai tikslas, kurį būti stipriai ir vienareikšmiškai remti. Šios vertybės yra aiškiai apibrėžtos pasiūlyme, o Komitetas remia pastangas jas įgyvendinti.
  Atsižvelgiant į tai, kad programa yra konkrečiai orientuota į jaunus žmones, o ypač į tam tikras amžiaus grupes (paauglius), bei į mažiau galimybių turinčius jaunuosius suagusius, Komitetas mano, kad pasiūlyme turi būti ypatingai akcentuojamos kitos ne mažiau svarbios vertybės, kurios nėra įtrauktos į šį tekstą. Šios vertybės, susijusios su atsakomybe, pasitenkinimu dėl gerai atlikto darbo, socialinių normų laikymusi ir t.t., yra itin svarbios, siekiant užtikrinti, kad jauni žmonės galėtų vaidinti svarbų ir aktyvų vaidmenį visuomenėje. Pažangioje visuomenėje, kurios piliečiai yra gerai informuoti apie savo teises, taip pat svarbu pasinaudoti kiekviena galimybe, kad tokios vertybės būtų perteiktos piliečiams, ypač jauniems žmonėms. Programa „Veiklus jaunimas“ galėtų būti toks instrumentas šioms vertybėms puoselėti. |
| --- | --- |

3.9

Vertybių, pagrįstų tolerancija, solidarumu, abipusiu supratimu ir dialogu su kitomis kultūromis ir kartomis, puoselėjimas — tai tikslas, kurį būti stipriai ir vienareikšmiškai remti. Šios vertybės yra aiškiai apibrėžtos pasiūlyme, o Komitetas remia pastangas jas įgyvendinti.

Atsižvelgiant į tai, kad programa yra konkrečiai orientuota į jaunus žmones, o ypač į tam tikras amžiaus grupes (paauglius), bei į mažiau galimybių turinčius jaunuosius suagusius, Komitetas mano, kad pasiūlyme turi būti ypatingai akcentuojamos kitos ne mažiau svarbios vertybės, kurios nėra įtrauktos į šį tekstą. Šios vertybės, susijusios su atsakomybe, pasitenkinimu dėl gerai atlikto darbo, socialinių normų laikymusi ir t.t., yra itin svarbios, siekiant užtikrinti, kad jauni žmonės galėtų vaidinti svarbų ir aktyvų vaidmenį visuomenėje. Pažangioje visuomenėje, kurios piliečiai yra gerai informuoti apie savo teises, taip pat svarbu pasinaudoti kiekviena galimybe, kad tokios vertybės būtų perteiktos piliečiams, ypač jauniems žmonėms. Programa „Veiklus jaunimas“ galėtų būti toks instrumentas šioms vertybėms puoselėti.

| 3.10 | Didelė ES kalbinė įvairovė dar kartą paliudija jos kultūrinį turtą. Komitetas nuolat pabrėžia, kaip svarbu mokytis kalbų, siekiant didinti žinias ir supratimą tarp ES piliečių.
  Komitetas mano, kad programa „Veiklus jaunimas“ taip pat turėtų padėti skatinti kalbų mokymąsi, kadangi nuoroda į tai yra pateikta jos bendruosiuose ir konkrečiuosiuose tiksluose.
  Komitetas siūlo, kad pasiūlymo 2 straipsnio 3 dalyje, kartu su Europos kultūrine ir daugiakultūrine įvairove būtų paminėta kalbinė įvairovė.
  Todėl 3 straipsnio 1 d tikslas turėtų skambėti taip: „skatinti jaunų žmonių tarpkultūrinį ir kalbų mokymąsi“. |
| --- | --- |

3.10

Didelė ES kalbinė įvairovė dar kartą paliudija jos kultūrinį turtą. Komitetas nuolat pabrėžia, kaip svarbu mokytis kalbų, siekiant didinti žinias ir supratimą tarp ES piliečių.

Komitetas mano, kad programa „Veiklus jaunimas“ taip pat turėtų padėti skatinti kalbų mokymąsi, kadangi nuoroda į tai yra pateikta jos bendruosiuose ir konkrečiuosiuose tiksluose.

Komitetas siūlo, kad pasiūlymo 2 straipsnio 3 dalyje, kartu su Europos kultūrine ir daugiakultūrine įvairove būtų paminėta kalbinė įvairovė.

Todėl 3 straipsnio 1 d tikslas turėtų skambėti taip: „skatinti jaunų žmonių tarpkultūrinį ir kalbų mokymąsi“.

| 3.11 | Vienas iš svarbesnių programos aspektų, susijusių su vertybių perdavimu jauniems žmonėms, yra Europos savanorių tarnybos iniciatyva. Nuo pat 1998 m., kai ši iniciatyva buvo pateikta kaip atskira programa, tai buvo vertinga priemonė solidarumui tarp jaunų žmonių stiprinti ir jų asmeninei raidai praturtinti. Todėl Komitetas remia įvairias šioje iniciatyvoje numatytas veiklos sritis ir dar kartą su malonumu pabrėžia Komisijos jautrumą ankstesnėms Komiteto rekomendacijoms šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.11

Vienas iš svarbesnių programos aspektų, susijusių su vertybių perdavimu jauniems žmonėms, yra Europos savanorių tarnybos iniciatyva. Nuo pat 1998 m., kai ši iniciatyva buvo pateikta kaip atskira programa, tai buvo vertinga priemonė solidarumui tarp jaunų žmonių stiprinti ir jų asmeninei raidai praturtinti. Todėl Komitetas remia įvairias šioje iniciatyvoje numatytas veiklos sritis ir dar kartą su malonumu pabrėžia Komisijos jautrumą ankstesnėms Komiteto rekomendacijoms šiuo klausimu.

| 3.12 | Komitetui atrodo,, kad šiems veiksmams įgyvendinti numatoma skirti per daug biudžeto lėšų, (suma, numatyta finansinėje pažymoje, pridedamoje prie pasiūlymo) kadangi juose dalyvauja mažai jaunų žmonių. Antra vertus, kai kurios valstybės narės pranešė, kad organizatoriai negali patenkinti jaunimo poreikių dalyvauti savanoriškoje veikloje. Galbūt taip yra dėl su šia veikla susijusių reikalavimų ir jos veiksmingumo. Todėl šiame kontekste Komitetas mano, kad labiau tikėtina, jog „Jaunimas Europai“ paskatins didesnį dalyvavimą ir atitinkamai turės didesnį poveikį jauniems žmonėms, turintiems mažiau galimybių. Todėl Komitetas mano, kad būtina patikrinti, ar biudžeto išteklių paskirstymas tam tikrai veiklai atitinka poreikius. Be to, būtina atsižvelgti į galimybę padidinti pavienių veiksmų veiksmingumą. |
| --- | --- |

3.12

Komitetui atrodo,, kad šiems veiksmams įgyvendinti numatoma skirti per daug biudžeto lėšų, (suma, numatyta finansinėje pažymoje, pridedamoje prie pasiūlymo) kadangi juose dalyvauja mažai jaunų žmonių. Antra vertus, kai kurios valstybės narės pranešė, kad organizatoriai negali patenkinti jaunimo poreikių dalyvauti savanoriškoje veikloje. Galbūt taip yra dėl su šia veikla susijusių reikalavimų ir jos veiksmingumo. Todėl šiame kontekste Komitetas mano, kad labiau tikėtina, jog „Jaunimas Europai“ paskatins didesnį dalyvavimą ir atitinkamai turės didesnį poveikį jauniems žmonėms, turintiems mažiau galimybių. Todėl Komitetas mano, kad būtina patikrinti, ar biudžeto išteklių paskirstymas tam tikrai veiklai atitinka poreikius. Be to, būtina atsižvelgti į galimybę padidinti pavienių veiksmų veiksmingumą.

| 3.13 | „Įgyvendinant jaunimo politiką turi būti siekiama jaunus žmonės įtraukti į sprendimų priėmimo procesą visuose etapuose, kad jie galėtų pasinaudoti savo tiesiogine patirtimi ir kad būtų skatinami būti aktyviais ir atsakingais piliečiais“. Šiame sakinyje, kuris pateiktas nuomonės savo iniciatyva dėl „Baltosios knygos: jaunimo politika“
   (10) rekomendacijose, yra suformuluoti tikslai, kurie galėtų tapti programos atskaitos sistema. Jeigu programoje bus vadovaujamasi šia gaire, ji suvienys du pagrindinius programos tiksluose numatytus principus: pilietiškumą ir dalyvavimą. |
| --- | --- |

3.13

„Įgyvendinant jaunimo politiką turi būti siekiama jaunus žmonės įtraukti į sprendimų priėmimo procesą visuose etapuose, kad jie galėtų pasinaudoti savo tiesiogine patirtimi ir kad būtų skatinami būti aktyviais ir atsakingais piliečiais“. Šiame sakinyje, kuris pateiktas nuomonės savo iniciatyva dėl „Baltosios knygos: jaunimo politika“
   (10) rekomendacijose, yra suformuluoti tikslai, kurie galėtų tapti programos atskaitos sistema. Jeigu programoje bus vadovaujamasi šia gaire, ji suvienys du pagrindinius programos tiksluose numatytus principus: pilietiškumą ir dalyvavimą.

| 3.14 | Kadangi didelę dalį programos veiklos numatyta perduoti į išorę, reiks dėti papildomas pastangas, siekiant užtikrinti tokios veiklos įgyvendinimo nuoseklumą ir skaidrumą. Komitetas sutinka, kad valdymas turi būti arčiau paprastų žmonių, tačiau kartu mano, kad Komisija turėtų ir toliau dalyvauti sprendimų priėmimo procese, kai atrenkamos organizacijos, galinčios pretenduoti į finansavimą. |
| --- | --- |

3.14

Kadangi didelę dalį programos veiklos numatyta perduoti į išorę, reiks dėti papildomas pastangas, siekiant užtikrinti tokios veiklos įgyvendinimo nuoseklumą ir skaidrumą. Komitetas sutinka, kad valdymas turi būti arčiau paprastų žmonių, tačiau kartu mano, kad Komisija turėtų ir toliau dalyvauti sprendimų priėmimo procese, kai atrenkamos organizacijos, galinčios pretenduoti į finansavimą.

| 3.15 | Programa bus decentralizuotai ir plačiai įgyvendinama nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, dalyvaujant daugeliui organizacijų ir fizinių asmenų, todėl reiks užtikrinti maksimalų griežtumą, skaidrumą ir matomumą, kad viešosios lėšos būtų tinkamai panaudotos. |
| --- | --- |

3.15

Programa bus decentralizuotai ir plačiai įgyvendinama nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, dalyvaujant daugeliui organizacijų ir fizinių asmenų, todėl reiks užtikrinti maksimalų griežtumą, skaidrumą ir matomumą, kad viešosios lėšos būtų tinkamai panaudotos.

| 3.16 | Atrenkant organizacijas ir skiriant lėšas siūlomiems projektams, Komisijos institucijos ir kitos kompetentingos institucijos privalo būti budrios ir užtikrinti, kad programos „Veiklus jaunimas“ lėšos nebūtų naudojamos finansuoti asociacijoms ar organizacijoms, kurios toleruoja arba puoselėja (sąmoningai ar dėl aplaidumo) bet kokias netolerantiškas, smurtines, rasistines ar ksenofobines nuostatas. Tuo tikslu už projektų atranką ir patvirtinimą Bendrijos lygiu ir valstybėse narėse atsakingos organizacijos privalo nustatyti organizacijas su tokia istorija ir neleisti joms dalyvauti atrankos procese.
  Atrenkant organizacijas, tinkamas Bendrijos finansavimui, turi būti užtikrinama, kad šios organizacijos yra tikrai atstovaujamos ir turi tam tikrą skaičių narių. |
| --- | --- |

3.16

Atrenkant organizacijas ir skiriant lėšas siūlomiems projektams, Komisijos institucijos ir kitos kompetentingos institucijos privalo būti budrios ir užtikrinti, kad programos „Veiklus jaunimas“ lėšos nebūtų naudojamos finansuoti asociacijoms ar organizacijoms, kurios toleruoja arba puoselėja (sąmoningai ar dėl aplaidumo) bet kokias netolerantiškas, smurtines, rasistines ar ksenofobines nuostatas. Tuo tikslu už projektų atranką ir patvirtinimą Bendrijos lygiu ir valstybėse narėse atsakingos organizacijos privalo nustatyti organizacijas su tokia istorija ir neleisti joms dalyvauti atrankos procese.

Atrenkant organizacijas, tinkamas Bendrijos finansavimui, turi būti užtikrinama, kad šios organizacijos yra tikrai atstovaujamos ir turi tam tikrą skaičių narių.

| 3.17 | Komitetas sutinka su pasiūlymo tekste pateiktu teiginiu, kad pasiūlymo pridėtinė vertė Europos mastu yra tiesiogiai susijusi su veiksmų pobūdžiu, t.y. su bendradarbiavimo tarp šalių skatinimu, siekiant sudaryti galimybes jauniems žmonėms judėti tarp skirtingų šalių. Atskiros šalys to pasiekti negali. Todėl ypač svarbu, kad visos dalyvaujančios šalys atsižvelgtų į 5 straipsnio 5 dalies pasiūlymą ir imtųsi visų įmanomų priemonių, siekdamos pašalinti visas likusias kliūtis tokiam mobilumui.
  Komitetas keletą kartų komentavo šį aspektą savo nuomonėse, skirtose kitiems šios programos etapams ir problemoms, susijusioms su mobilumu (11).
  Šiose nuomonės Komitetas ypač pabrėžė poreikį skatinti atitinkamas iniciatyvas, kad piliečiai, o ypač jauni žmonės, galėtų dalyvauti programoje, nesusidurdami su biurokratinėmis kliūtimis, ribojančiomis tokias galimybes — valstybės narės turi būti išsprendusios šiuos klausimus. |
| --- | --- |

3.17

Komitetas sutinka su pasiūlymo tekste pateiktu teiginiu, kad pasiūlymo pridėtinė vertė Europos mastu yra tiesiogiai susijusi su veiksmų pobūdžiu, t.y. su bendradarbiavimo tarp šalių skatinimu, siekiant sudaryti galimybes jauniems žmonėms judėti tarp skirtingų šalių. Atskiros šalys to pasiekti negali. Todėl ypač svarbu, kad visos dalyvaujančios šalys atsižvelgtų į 5 straipsnio 5 dalies pasiūlymą ir imtųsi visų įmanomų priemonių, siekdamos pašalinti visas likusias kliūtis tokiam mobilumui.

Komitetas keletą kartų komentavo šį aspektą savo nuomonėse, skirtose kitiems šios programos etapams ir problemoms, susijusioms su mobilumu (11).

Šiose nuomonės Komitetas ypač pabrėžė poreikį skatinti atitinkamas iniciatyvas, kad piliečiai, o ypač jauni žmonės, galėtų dalyvauti programoje, nesusidurdami su biurokratinėmis kliūtimis, ribojančiomis tokias galimybes — valstybės narės turi būti išsprendusios šiuos klausimus.

| 3.18 | Sveikintinas sprendimas išplėsti dalyvių amžiaus spektrą, iki 13 metų sumažinant apatinę amžiaus ribą ir iki 30 metų padidinant viršutinę ribą; toks sprendimas atitinka ankstesnes šio Komiteto rekomendacijas. Tai reiškia, kad programa yra atveriama didelei visuomenės daliai — iš viso 75 milijonams potencialių dalyvių. Tyrimas, kuris leistų geriau apibūdinti šią amžiaus grupę (pasižyminčią ne tik savo įvairialype sudėtimi, bet ir vienybe), padėtų geriau pagrįsti jaunimo programą Europos Sąjungoje. Ypač jeigu pastaroji ketina sekti aukštojo lygio grupės rekomendacijas dėl socialinės politikos ateities, kuriomis siekiama pakeisti kartų susitarimą.
  Tačiau Komitetas pakartoja savo pasiūlymą mainų iniciatyvos dalyvių amžių išplėsti iki 11 metų: nors ši amžiaus grupė gali būti vertinama kaip ankstyvosios paauglystės grupė, vis tik nėra abejonės, kad anksti pradėtas mokymasis ir perduodamos vertybės galės būti tinkamai įsisavintos. Toks dalyvavimas turi būti tinkamai organizuotas ir niekad nevykdomas individualiu pagrindu. |
| --- | --- |

3.18

Sveikintinas sprendimas išplėsti dalyvių amžiaus spektrą, iki 13 metų sumažinant apatinę amžiaus ribą ir iki 30 metų padidinant viršutinę ribą; toks sprendimas atitinka ankstesnes šio Komiteto rekomendacijas. Tai reiškia, kad programa yra atveriama didelei visuomenės daliai — iš viso 75 milijonams potencialių dalyvių. Tyrimas, kuris leistų geriau apibūdinti šią amžiaus grupę (pasižyminčią ne tik savo įvairialype sudėtimi, bet ir vienybe), padėtų geriau pagrįsti jaunimo programą Europos Sąjungoje. Ypač jeigu pastaroji ketina sekti aukštojo lygio grupės rekomendacijas dėl socialinės politikos ateities, kuriomis siekiama pakeisti kartų susitarimą.

Tačiau Komitetas pakartoja savo pasiūlymą mainų iniciatyvos dalyvių amžių išplėsti iki 11 metų: nors ši amžiaus grupė gali būti vertinama kaip ankstyvosios paauglystės grupė, vis tik nėra abejonės, kad anksti pradėtas mokymasis ir perduodamos vertybės galės būti tinkamai įsisavintos. Toks dalyvavimas turi būti tinkamai organizuotas ir niekad nevykdomas individualiu pagrindu.

| 3.19 | Pasiūlymo dėl sprendimo 15 straipsnyje raginama nustatyti privalomą programos tarpinį ir ex-post įvertinimą. Kalbant apie tarpinį įvertinimą, Komitetas mano, kad vienas iš svarbių vertintinų aspektų yra programos poveikis įvairiose dalyvaujančiose šalyse. Įvertinus jos poveikį, po to galėtume sutelkti dėmesį į tai, kad informacija apie programa būtų plačiau paskleista tose šalyse, kuriose dalyvavimo lygis yra žemas. Tuo būdu galėtume palyginti lėšų paskirstymą, kad jos nebūtų sutelktos į struktūriškai stiprias sritis, turinčias daug patirties įgyvendinant tokios rūšies veiklą, ir tuo pačiu padėti perduoti šią patirtį į regionus, kuriuose dalyvavimo programose lygis yra žemesnis. |
| --- | --- |

3.19

Pasiūlymo dėl sprendimo 15 straipsnyje raginama nustatyti privalomą programos tarpinį ir ex-post įvertinimą. Kalbant apie tarpinį įvertinimą, Komitetas mano, kad vienas iš svarbių vertintinų aspektų yra programos poveikis įvairiose dalyvaujančiose šalyse. Įvertinus jos poveikį, po to galėtume sutelkti dėmesį į tai, kad informacija apie programa būtų plačiau paskleista tose šalyse, kuriose dalyvavimo lygis yra žemas. Tuo būdu galėtume palyginti lėšų paskirstymą, kad jos nebūtų sutelktos į struktūriškai stiprias sritis, turinčias daug patirties įgyvendinant tokios rūšies veiklą, ir tuo pačiu padėti perduoti šią patirtį į regionus, kuriuose dalyvavimo programose lygis yra žemesnis.

| 3.20 | Kaip jau minėta šioje nuomonėje, programa „Veiklus jaunimas“ remiasi jaunimo sferai skirtų ankstesnių programų veiksmais. Todėl socialiniai partneriai privalo dalyvauti pradiniame rengimo ir vėlesnio įvertinimo darbe, o jaunimo organizacijos privalo įsitraukti įgyvendinant kai kuriuos programos veiksmus, ypač susijusius su neapmokamu darbu. Tai padės išvengti galimų darbo rinkos iškraipymų ir užkirs kelią siekiams savanorišką darbą naudoti vietoj mokamo darbo, ypač kvalifikuoto darbo. |
| --- | --- |

3.20

Kaip jau minėta šioje nuomonėje, programa „Veiklus jaunimas“ remiasi jaunimo sferai skirtų ankstesnių programų veiksmais. Todėl socialiniai partneriai privalo dalyvauti pradiniame rengimo ir vėlesnio įvertinimo darbe, o jaunimo organizacijos privalo įsitraukti įgyvendinant kai kuriuos programos veiksmus, ypač susijusius su neapmokamu darbu. Tai padės išvengti galimų darbo rinkos iškraipymų ir užkirs kelią siekiams savanorišką darbą naudoti vietoj mokamo darbo, ypač kvalifikuoto darbo.

| 3.21 | Be to, Komitetas pabrėžia būtinybę plėsti bendradarbiavimą tarp socialinių partnerių ir jaunimo (arba į jaunimą orientuotų) organizacijų, įgyvendinant priemones, skirtas remti jaunimo iniciatyvoms pagal programą „Jaunimas Europai“. Mūsų organizacijų patirtis gali pasitarnauti kaip stiprus stimulas skatinant jaunų europiečių iniciatyvumą, verslumą ir kūrybingumą. |
| --- | --- |

3.21

Be to, Komitetas pabrėžia būtinybę plėsti bendradarbiavimą tarp socialinių partnerių ir jaunimo (arba į jaunimą orientuotų) organizacijų, įgyvendinant priemones, skirtas remti jaunimo iniciatyvoms pagal programą „Jaunimas Europai“. Mūsų organizacijų patirtis gali pasitarnauti kaip stiprus stimulas skatinant jaunų europiečių iniciatyvumą, verslumą ir kūrybingumą.

| 3.22 | Komitetas džiaugiasi, kad yra pasitelktos priemonės jaunimo asociacijoms remti, tuo būdu skatinant jaunų žmonių dalyvavimą pilietinėje visuomenėje. Todėl Komitetas mano, kad ypač svarbu akcentuoti tokių asociacijų populiarinimą tokiose vietose ir tarp tokių jaunų žmonių grupių, kurių poreikių nepatenkina egzistuojančios organizacijos.
  Kalbant apie finansines nuostatas, pateiktas prie pasiūlymo pridedamoje ataskaitoje, Komitetas reiškia nepasitenkinimą tuo, kad buvo sumažintas biudžetas, numatytas organizacijoms, aktyviai veikiančioms jaunimo srityje Europos lygiu. Komitetas mano, kad norint nuosekliai laikytis naujosios programos tikslų, šiai veiklai skiriamų lėšų dalis neturi būti mažesnė nei programoje „Jaunimas“. |
| --- | --- |

3.22

Komitetas džiaugiasi, kad yra pasitelktos priemonės jaunimo asociacijoms remti, tuo būdu skatinant jaunų žmonių dalyvavimą pilietinėje visuomenėje. Todėl Komitetas mano, kad ypač svarbu akcentuoti tokių asociacijų populiarinimą tokiose vietose ir tarp tokių jaunų žmonių grupių, kurių poreikių nepatenkina egzistuojančios organizacijos.

Kalbant apie finansines nuostatas, pateiktas prie pasiūlymo pridedamoje ataskaitoje, Komitetas reiškia nepasitenkinimą tuo, kad buvo sumažintas biudžetas, numatytas organizacijoms, aktyviai veikiančioms jaunimo srityje Europos lygiu. Komitetas mano, kad norint nuosekliai laikytis naujosios programos tikslų, šiai veiklai skiriamų lėšų dalis neturi būti mažesnė nei programoje „Jaunimas“.

| 3.23 | Komitetas sveikina naująją Prancūzijos, Vokietijos, Ispanijos ir Švedijos valstybių bei vyriausybių vadovų iniciatyvą Lisabonos strategijos įgyvendinimo kontekste pasirašyti Europos jaunimo paktą, kuriuo remiantis būtų kuriamos naujos priemonės, skatinančios jaunų žmonių dalyvavimą politikoje.
  Komitetas mano, kad toks paktas turėtų būti priemonė siekti rezultatų tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė darna ir švietimas, Europos Sąjungos jaunimo politika ir programa „Veiklus jaunimas“; be to, tai galėtų būti naujas Europos jaunimo politikos darbotvarkės klausimas. |
| --- | --- |

3.23

Komitetas sveikina naująją Prancūzijos, Vokietijos, Ispanijos ir Švedijos valstybių bei vyriausybių vadovų iniciatyvą Lisabonos strategijos įgyvendinimo kontekste pasirašyti Europos jaunimo paktą, kuriuo remiantis būtų kuriamos naujos priemonės, skatinančios jaunų žmonių dalyvavimą politikoje.

Komitetas mano, kad toks paktas turėtų būti priemonė siekti rezultatų tokiose srityse kaip užimtumas, socialinė darna ir švietimas, Europos Sąjungos jaunimo politika ir programa „Veiklus jaunimas“; be to, tai galėtų būti naujas Europos jaunimo politikos darbotvarkės klausimas.

Briuselis, 2005 m. vasario 18 d.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  CES 769/1986

1

(2)  OL C 159, 1991 6 17.

2

(3)  OL C 148, 1994 5 30.

3

(4)  OL C 158, 1997 5 26.

4

(5)  OL C 410, 1998 12 30.

5

(6)  OL C 10, 2004 1 14.

6

(7)  OL C 116, 2001 4 20.

7

(8)  OL C 410, 1998 12 30.

8

(9)  KOM (2004) 154 galutinis.

9

(10)  OL C 116, 2001 4 20.

10

(11)  OL C 133, 1997 4 28. Nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl švietimo, mokymo ir tyrimų: kliūtys tarptautiniam mobilumui.

11

Žaliosios knygos dėl švietimo, mokymo ir tyrimų: kliūtys tarptautiniam mobilumui.

OL C 149, 2002 6 21. Nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje.

---

PRIEDAS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

Toliau pateikiamas pakeitimas, kuris debatų metu buvo atmestas, nors už jį balsavo ne mažiau kaip ketvirtadalis visų balsų.

Naujas 3.14 punktas

Komisija turėtų užtikrinti, kad programą „Jaunimas“ administruojančių nacionalinių agentūrų darbas koordinuojamas taip, kad jos įgyvendinimo valstybėse narėse decentralizavimas nesudarytų naujų kliūčių galimybėms dalyvauti šioje programoje.

Įgyvendinant naują programą „Veiklus jaunimas“, komitetas, kurį sudaro Europos Komisijos pareigūnai ir atitinkami socialiniai partneriai, turėtų kontroliuoti ir vertinti nacionalinių agentūrų darbą ir veiklos metodus.

Paaiškinimas

Lyginant su dabartine programa „Jaunimas“, pasiūlymas dėl programos „Veiklus jaunimas“ apima daug daugiau decentralizavimo nuostatų. Įgyvendinimo procese svarbiausią vaidmenį vaidina programoje dalyvaujančių šalių nacionalinės jaunimo agentūros, kurios taip pat priima svarbius sprendimus, nustato nacionalinius prioritetus ir išsamiai apibrėžia programos įgyvendinimo nuostatas. Decentralizavimas — tai didelė daugelio Europos jaunimo organizacijų ir jų tinklų problema. Dėl nacionalinių agentūrų skirtingų nacionalinių prioritetų ir skirtingų jų požiūrio į partnerystę įvairių šalių Europos jaunimo organizacijos ir jų filialai negali tinkamai bendradarbiauti.

Balsavimo rezultatai:

„Už“: 51

„Prieš“: 72

Susilaikė: 30

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/52

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl EIB vaidmens viešose ir privačiose partnerystėse (VPP) bei jo poveikio plėtros problematikai

(2005/C 234/12)

2004 m. balandžio 27 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 punkto nuostatomis, nusprendė parengti nuomonę dėl: EIB vaidmens viešose ir privačiose partnerystėse bei jo poveikio plėtros problematikai.

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą,, 2005 m. vasario 16 d. priėmė savo nuomonę. (Pranešėjas p. LEVAUX).

Savo 415-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2005 m. kovo 9-10 d. (2005 m. kovo 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 153 balsais ir 5 nariams susilaikius, priėmė šią nuomonę.

1.   Įvadas

| 1.1 | Šioje nuomonėje panaudota labai daug ištraukų iš 2004 m. birželį EIB (Europos Investicijų Banko) parengto informacinio pranešimo, skirto EESRK (1). |
| --- | --- |

1.1

Šioje nuomonėje panaudota labai daug ištraukų iš 2004 m. birželį EIB (Europos Investicijų Banko) parengto informacinio pranešimo, skirto EESRK (1).

| 1.2 | Šiuo metu Europos šalys labai įvairiai naudojasi viešos ir privačios partnerystės sistema (koncesijomis ir kitomis sutarčių formomis). Sąvoka VPP galima apibūdinti įvairius santykius, bet, anot EIB, „esminis VPP bruožas yra tai, kad, prisiimant bendrus įsipareigojimus dėl visuotinės svarbos tikslo įgyvendinimo, nustatoma abipusė viešųjų ir privačiųjų veikėjų atsakomybė dėl galimų rizikų“. |
| --- | --- |

1.2

Šiuo metu Europos šalys labai įvairiai naudojasi viešos ir privačios partnerystės sistema (koncesijomis ir kitomis sutarčių formomis). Sąvoka VPP galima apibūdinti įvairius santykius, bet, anot EIB, „esminis VPP bruožas yra tai, kad, prisiimant bendrus įsipareigojimus dėl visuotinės svarbos tikslo įgyvendinimo, nustatoma abipusė viešųjų ir privačiųjų veikėjų atsakomybė dėl galimų rizikų“.

2.   VPP ir EIB vaidmens problematika

2.1   Istorija, prasidėjusi Europoje

| 2.1.1 | Prieš 2000 metų Romos imperijoje pašto kurjerių transporto išlaidų dalį, susijusią su pervežimu — „vehiculatio“, — dengė imperatorius, o vietinės bendrijos (municipai) išlaikė „stationes“, tai yra, pašto stotis.
  Po to, kai municipai paskirdavo sutartį, šių milžiniškų pašto viešbučių valdytojai sutarties sąlygomis įsipareigodavo tokius viešbučius statyti, prižiūrėti bei vykdyti veiklą penkerių metų laikotarpiu, vadinamu „lustrum“; toks sutarties laikotarpis buvo įprastas romėnų teisėje ir jis dažnas su žemės sklypais susijusiuose sandoriuose (sutarčių dėl laikino naudojimosi atvejais). Tačiau iš naujo tokios sutartys atsirado tik praėjus dvylikai amžių.
  Imperatoriaus Augusto laikais ne tik pašto stotys veikė koncesijos sutarčių pagrindu, šia sistema buvo organizuojamos uostų, pirčių, prekyviečių ir net kelių statybos! |
| --- | --- |

2.1.1

Prieš 2000 metų Romos imperijoje pašto kurjerių transporto išlaidų dalį, susijusią su pervežimu — „vehiculatio“, — dengė imperatorius, o vietinės bendrijos (municipai) išlaikė „stationes“, tai yra, pašto stotis.

Po to, kai municipai paskirdavo sutartį, šių milžiniškų pašto viešbučių valdytojai sutarties sąlygomis įsipareigodavo tokius viešbučius statyti, prižiūrėti bei vykdyti veiklą penkerių metų laikotarpiu, vadinamu „lustrum“; toks sutarties laikotarpis buvo įprastas romėnų teisėje ir jis dažnas su žemės sklypais susijusiuose sandoriuose (sutarčių dėl laikino naudojimosi atvejais). Tačiau iš naujo tokios sutartys atsirado tik praėjus dvylikai amžių.

Imperatoriaus Augusto laikais ne tik pašto stotys veikė koncesijos sutarčių pagrindu, šia sistema buvo organizuojamos uostų, pirčių, prekyviečių ir net kelių statybos!

| 2.1.2 | XIX amžiuje visas Europos geležinkelių tinklas buvo sukurtas koncesijos sutarčių pagrindu — ne tik bėgių keliai ir inžineriniai infrastruktūros statiniai, bet ir viešųjų vietos savivaldos tarnybų infrastruktūra: vandentiekis, dujotiekis, elektros tinklas, butinių atliekų išvežimas, telefono tinklai ir t.t., funkcionavo kaip koncesijos. |
| --- | --- |

2.1.2

XIX amžiuje visas Europos geležinkelių tinklas buvo sukurtas koncesijos sutarčių pagrindu — ne tik bėgių keliai ir inžineriniai infrastruktūros statiniai, bet ir viešųjų vietos savivaldos tarnybų infrastruktūra: vandentiekis, dujotiekis, elektros tinklas, butinių atliekų išvežimas, telefono tinklai ir t.t., funkcionavo kaip koncesijos.

| 2.1.3 | Daugumos valstybių narių viešųjų sutarčių teisė išsivystė iš koncesijų teisės nuostatų. |
| --- | --- |

2.1.3

Daugumos valstybių narių viešųjų sutarčių teisė išsivystė iš koncesijų teisės nuostatų.

| 2.1.4 | XX amžiuje koncesijos sutartys leido įgyvendinti ne tik automobilių kelių ir stovėjimo aikštelių projektus, bet taip pat ir vandentiekio tinklus, tramvajų ir metro linijas, aprūpinti įrengimais miestų namų kvartalus, visiškai renovuoti mokyklas ir ligonines. |
| --- | --- |

2.1.4

XX amžiuje koncesijos sutartys leido įgyvendinti ne tik automobilių kelių ir stovėjimo aikštelių projektus, bet taip pat ir vandentiekio tinklus, tramvajų ir metro linijas, aprūpinti įrengimais miestų namų kvartalus, visiškai renovuoti mokyklas ir ligonines.

| 2.1.5 | Daugelyje šalių imta naudotis VPP sistema. EESRK glaustai apibendrino šią situaciją savo nuomonėje (2)
  dėl Žaliosios knygos apie VPP ir Bendrijos teisės viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje, priimtoje 2004 m. spalio 27 d. |
| --- | --- |

2.1.5

Daugelyje šalių imta naudotis VPP sistema. EESRK glaustai apibendrino šią situaciją savo nuomonėje (2)
  dėl Žaliosios knygos apie VPP ir Bendrijos teisės viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje, priimtoje 2004 m. spalio 27 d.

2.2   EIB pateiktas savo veiklos srities aprašymas

| 2.2.1 | „2003 m. spalį Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos ir EIB išnagrinėti, kokiomis priemonėmis, skatinant Augimo iniciatyvą, būtų galima geriausiai mobilizuoti finansinę paramą viešajam ir privačiam sektoriams bei geriau išnaudoti kai kurias iniciatyvas, turinčias talkinti plėtojant VPP. |
| --- | --- |

2.2.1

„2003 m. spalį Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos ir EIB išnagrinėti, kokiomis priemonėmis, skatinant Augimo iniciatyvą, būtų galima geriausiai mobilizuoti finansinę paramą viešajam ir privačiam sektoriams bei geriau išnaudoti kai kurias iniciatyvas, turinčias talkinti plėtojant VPP.

| 2.2.2 | Komisija kartu su Banku paruošė keletą priemonių, įtrauktų į Augimo iniciatyvą, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino per savo susitikimą 2003 m. gruodį Briuselyje. Pasiūlymais siekta mobilizuoti Bendrijos finansinius pajėgumus, o taip pat nustatyti teisinę, finansinę ir administracinę sistemą, kuri geriausiai skatintų privačias investicijas. Valstybių narių buvo paprašyta nukreipti viešojo finansavimo srautus į sritis, kuriose plėtra nereikalauja viešųjų biudžetų didinimo. |
| --- | --- |

2.2.2

Komisija kartu su Banku paruošė keletą priemonių, įtrauktų į Augimo iniciatyvą, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino per savo susitikimą 2003 m. gruodį Briuselyje. Pasiūlymais siekta mobilizuoti Bendrijos finansinius pajėgumus, o taip pat nustatyti teisinę, finansinę ir administracinę sistemą, kuri geriausiai skatintų privačias investicijas. Valstybių narių buvo paprašyta nukreipti viešojo finansavimo srautus į sritis, kuriose plėtra nereikalauja viešųjų biudžetų didinimo.

| 2.2.3 | Pasiūlymai, kuriuos Tarybai pateikė EIB, daugiausia susiję su poreikiu skirti papildomų lėšų tiek transeuropinio kelių tinklo (RTE) kūrimui, tiek ir iniciatyvai i2i (3), — dviems pagrindiniams Augimo iniciatyvos (4) punktams. EIB įsipareigoja (...):






  — | visomis išgalėmis gausinti finansinius mechanizmus, leidžiančius plėtoti šias pagrindines sritis, skatinant VPP juose finansavimą (...); |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Pasiūlymai, kuriuos Tarybai pateikė EIB, daugiausia susiję su poreikiu skirti papildomų lėšų tiek transeuropinio kelių tinklo (RTE) kūrimui, tiek ir iniciatyvai i2i (3), — dviems pagrindiniams Augimo iniciatyvos (4) punktams. EIB įsipareigoja (...):

—

visomis išgalėmis gausinti finansinius mechanizmus, leidžiančius plėtoti šias pagrindines sritis, skatinant VPP juose finansavimą (...);

| — | stiprinti institucinius ryšius su Europos Komisija, valstybėmis narėmis, specialiomis finansinėmis institucijomis (ypač valstybinėmis darbo grupėmis, atsakingomis už VPP), o taip pat su bankų sektoriumi ir finansinėmis rinkomis, skatinant šiems prioritetiniams sektoriams skirto privataus ir valstybinio finansavimo masto augimą. |
| --- | --- |

—

stiprinti institucinius ryšius su Europos Komisija, valstybėmis narėmis, specialiomis finansinėmis institucijomis (ypač valstybinėmis darbo grupėmis, atsakingomis už VPP), o taip pat su bankų sektoriumi ir finansinėmis rinkomis, skatinant šiems prioritetiniams sektoriams skirto privataus ir valstybinio finansavimo masto augimą.

| 2.2.4 | Įsipareigojimai, kuriuos EIB prisiėmė dėl Augimo iniciatyvos, tęsia ir stiprina Banko per pastaruosius dešimt metų vykdomus veiksmus, skatinančius privatųjį ūkio sektorių aktyviau prisidėti finansuojant viešųjų infrastruktūrų kūrimą (...)“. |
| --- | --- |

2.2.4

Įsipareigojimai, kuriuos EIB prisiėmė dėl Augimo iniciatyvos, tęsia ir stiprina Banko per pastaruosius dešimt metų vykdomus veiksmus, skatinančius privatųjį ūkio sektorių aktyviau prisidėti finansuojant viešųjų infrastruktūrų kūrimą (...)“.

| 2.2.5 | EESRK savo nuomonėje dėl Žaliosios knygos apie viešas ir privačias partnerystes ir Bendrijos teisę viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje
   (5) nurodė, kokie skirtumai, naudojantis VPP sistema, būdingi įvairioms valstybėms narėms. Joje pažymima, kad dažnai vietinės ir decentralizuotos viešosios valdžios institucijos pragmatiškiau nei valstybių vyriausybės naudojasi VPP pagrįstu finansavimo organizavimu, įgyvendindamos įvairius projektus. |
| --- | --- |

2.2.5

EESRK savo nuomonėje dėl Žaliosios knygos apie viešas ir privačias partnerystes ir Bendrijos teisę viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje
   (5) nurodė, kokie skirtumai, naudojantis VPP sistema, būdingi įvairioms valstybėms narėms. Joje pažymima, kad dažnai vietinės ir decentralizuotos viešosios valdžios institucijos pragmatiškiau nei valstybių vyriausybės naudojasi VPP pagrįstu finansavimo organizavimu, įgyvendindamos įvairius projektus.

3.   EIB aprašytas VPP vystymasis Europoje

3.1   VPP būdingi bruožai

| 3.1.1 | Sąvoka „viešos ir privačios partnerystės“ Europoje plačiai naudojama nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios, tačiau vieno visai Europai VPP modelio vis dar nėra (...). |
| --- | --- |

3.1.1

Sąvoka „viešos ir privačios partnerystės“ Europoje plačiai naudojama nuo dešimtojo dešimtmečio pradžios, tačiau vieno visai Europai VPP modelio vis dar nėra (...).

| 3.1.2 | Naujieji Europos investiciniai infrastruktūrų projektai vis dažniau įgyvendinami organizuojant finansavimą įvairiomis VPP, kurių esmė — kuriant viešąsias infrastruktūras, jose dalyvauja privatus sektorius, o sandorio šalys lygiomis dalimis prisiima atsakomybę už galimas rizikas didinant viešųjų lėšų mokesčius proporcingai privačiam sektoriui perkeltai rizikai. Tokiomis viešosiomis infrastruktūromis gali būti, pavyzdžiui, oro uostai, geležinkeliai, keliai, tiltai, tuneliai, aplinkosauginiai įrenginiai (atliekų deginimo ir vandens valymo stotys) bei visuomeninės paskirties statiniai: biurų pastatai, mokyklos, ligoninės ir kalėjimai (...).
  1 priede parodyta, kokią plėtros stadiją 25 narių Europos Sąjungoje 2003 metų pabaigoje buvo pasiekusios „VPP programos, su jomis susijusios teisės sistemos bei suinteresuotos viešosios organizacijos (...)“. |
| --- | --- |

3.1.2

Naujieji Europos investiciniai infrastruktūrų projektai vis dažniau įgyvendinami organizuojant finansavimą įvairiomis VPP, kurių esmė — kuriant viešąsias infrastruktūras, jose dalyvauja privatus sektorius, o sandorio šalys lygiomis dalimis prisiima atsakomybę už galimas rizikas didinant viešųjų lėšų mokesčius proporcingai privačiam sektoriui perkeltai rizikai. Tokiomis viešosiomis infrastruktūromis gali būti, pavyzdžiui, oro uostai, geležinkeliai, keliai, tiltai, tuneliai, aplinkosauginiai įrenginiai (atliekų deginimo ir vandens valymo stotys) bei visuomeninės paskirties statiniai: biurų pastatai, mokyklos, ligoninės ir kalėjimai (...).

1 priede parodyta, kokią plėtros stadiją 25 narių Europos Sąjungoje 2003 metų pabaigoje buvo pasiekusios „VPP programos, su jomis susijusios teisės sistemos bei suinteresuotos viešosios organizacijos (...)“.

| 3.1.3 | „Viešojo sektoriaus tikslas vykdant VPP programą — mobilizuoti potencialias privataus sektoriaus pajėgas, siekiant geresnės viešojo sektoriaus teikiamų paslaugų kokybės“. (...) Todėl „viešasis sektorius dažnai reikalauja iš VPP šių sąlygų ar išlygų:






  — | sudaryti paslaugų teikimo, o ne aktyvų įsigijimo sutartį; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

„Viešojo sektoriaus tikslas vykdant VPP programą — mobilizuoti potencialias privataus sektoriaus pajėgas, siekiant geresnės viešojo sektoriaus teikiamų paslaugų kokybės“. (...) Todėl „viešasis sektorius dažnai reikalauja iš VPP šių sąlygų ar išlygų:

—

sudaryti paslaugų teikimo, o ne aktyvų įsigijimo sutartį;

| — | poreikius formuluoti ne nurodant investicinius kaštus, bet apibrėžiant siekiamus tikslus; |
| --- | --- |

—

poreikius formuluoti ne nurodant investicinius kaštus, bet apibrėžiant siekiamus tikslus;

| — | atlyginimas privačiam sektoriui mokamas tik priklausomai nuo realiai suteiktos paslaugos lygio bei kokybės; |
| --- | --- |

—

atlyginimas privačiam sektoriui mokamas tik priklausomai nuo realiai suteiktos paslaugos lygio bei kokybės;

| — | kartais reikalaujama, kad projekto aktyvų projektavimui, statybai bei eksploatacijai būtų numatyta ir taikoma metodika, kurios pamatinis kriterijus — objekto eksploatacijos trukmė kai akivaizdu, kad projekto sudedamosios dalys negali būti pateiktos atskirai už geresnę kainą; |
| --- | --- |

—

kartais reikalaujama, kad projekto aktyvų projektavimui, statybai bei eksploatacijai būtų numatyta ir taikoma metodika, kurios pamatinis kriterijus — objekto eksploatacijos trukmė kai akivaizdu, kad projekto sudedamosios dalys negali būti pateiktos atskirai už geresnę kainą;

| — | perkelti rizikos dalį į privatų sektorių palankiausiomis sąlygomis, laikantis principo, kad kiekviena sandorio šalis turi būti atsakinga už tas galimas rizikas, su kuriomis ji pati gali geriausiai susitvarkyti; |
| --- | --- |

—

perkelti rizikos dalį į privatų sektorių palankiausiomis sąlygomis, laikantis principo, kad kiekviena sandorio šalis turi būti atsakinga už tas galimas rizikas, su kuriomis ji pati gali geriausiai susitvarkyti;

| — | privatus partneris įpareigojamas surinkti visas ar dalį lėšų projekto investicijoms finansuoti, kai tampa akivaizdu, kad lėšų negalima surinkti pigesniu būdu iš kitų šaltinių; |
| --- | --- |

—

privatus partneris įpareigojamas surinkti visas ar dalį lėšų projekto investicijoms finansuoti, kai tampa akivaizdu, kad lėšų negalima surinkti pigesniu būdu iš kitų šaltinių;

| — | naudoti įvairias atlyginimo formas: komercines įplaukas, nacionalinius mokėjimus už kelius, išmokas, vykdomas priklausomai nuo objekto paruošimo eksploatacijai lygio ir t.t.“ |
| --- | --- |

—

naudoti įvairias atlyginimo formas: komercines įplaukas, nacionalinius mokėjimus už kelius, išmokas, vykdomas priklausomai nuo objekto paruošimo eksploatacijai lygio ir t.t.“

3.2   VPP plėtros Europoje varomosios jėgos

| 3.2.1 | Įgyvendinant infrastruktūrų objektus, visoje Europoje gali būti naudojamas VPP tipo finansavimo organizavimas (...). Kadangi valstybinio ir privataus sektorių bendradarbiavimas reiškia, kad naudojamasi abiejų sektorių privalumais ir galimomis jų bendradarbiavimo sinergijomis, VPP galėtų prisidėti kiekybiškai ir kokybiškai gerinant viešąsias paslaugas. |
| --- | --- |

3.2.1

Įgyvendinant infrastruktūrų objektus, visoje Europoje gali būti naudojamas VPP tipo finansavimo organizavimas (...). Kadangi valstybinio ir privataus sektorių bendradarbiavimas reiškia, kad naudojamasi abiejų sektorių privalumais ir galimomis jų bendradarbiavimo sinergijomis, VPP galėtų prisidėti kiekybiškai ir kokybiškai gerinant viešąsias paslaugas.

| 3.2.2 | Naudojantis VPP, galima tinkamai išnaudoti privataus sektoriaus efektyvumą ir sukurti mechanizmus, įgalinančius padalinti atsakomybę už rizikas tarp privataus ir viešojo sektorių. Deja, tuo naudojamasi ne visada, ir ypač retai, kai vykdomi dideli informacinių technologijų projektai. Ši galimybė perkelti atsakomybę už rizikas, po to projekto struktūroje subalansuoti rizikas ir jų atlyginimą yra nepaprastai reikšminga, nes šitaip VPP sukuria galimybes pasiekti geriausią viešojo sektoriaus veiklos kaštų ir rezultatų santykį. (...). |
| --- | --- |

3.2.2

Naudojantis VPP, galima tinkamai išnaudoti privataus sektoriaus efektyvumą ir sukurti mechanizmus, įgalinančius padalinti atsakomybę už rizikas tarp privataus ir viešojo sektorių. Deja, tuo naudojamasi ne visada, ir ypač retai, kai vykdomi dideli informacinių technologijų projektai. Ši galimybė perkelti atsakomybę už rizikas, po to projekto struktūroje subalansuoti rizikas ir jų atlyginimą yra nepaprastai reikšminga, nes šitaip VPP sukuria galimybes pasiekti geriausią viešojo sektoriaus veiklos kaštų ir rezultatų santykį. (...).

| 3.2.3 | Ši evoliucija, o taip pat ją lydėjusi viešųjų sutarčių sudarymo taisyklių reforma paskatino daugelio Europos Sąjungos šalių privatųjį sektorių palankiai reaguoti į naujai atsiveriančias galimybes dalyvauti kuriant ir eksploatuojant viešąsias infrastruktūras (...). |
| --- | --- |

3.2.3

Ši evoliucija, o taip pat ją lydėjusi viešųjų sutarčių sudarymo taisyklių reforma paskatino daugelio Europos Sąjungos šalių privatųjį sektorių palankiai reaguoti į naujai atsiveriančias galimybes dalyvauti kuriant ir eksploatuojant viešąsias infrastruktūras (...).

| 3.2.4 | Nedidelėms privačioms bendrovėms, ypač smulkaus ir vidutiniojo verslo įmonėms (MVĮ), tai leidžia dalyvauti dideliuose projektuose (ir suteikia galimybę gauti ilgalaikes paskolas) tokiomis sąlygomis, kurios vargu ar būtų įmanomos klasikinėje privačios rinkos sistemoje, kai įmonės „finansuojamos iš savo pačių pelno“(...). |
| --- | --- |

3.2.4

Nedidelėms privačioms bendrovėms, ypač smulkaus ir vidutiniojo verslo įmonėms (MVĮ), tai leidžia dalyvauti dideliuose projektuose (ir suteikia galimybę gauti ilgalaikes paskolas) tokiomis sąlygomis, kurios vargu ar būtų įmanomos klasikinėje privačios rinkos sistemoje, kai įmonės „finansuojamos iš savo pačių pelno“(...).

| 3.2.5 | Atsižvelgiant į valstybiniam sektoriui būdingas finansines problemas, kurios atsiranda dėl politinio principo finansuoti ne valstybinį, o privatų sektorių, ir į tai, kad kai kuriose šalyse vykdoma politika, pagal kurią jau daug metų nebuvo vykdomos būtinos investicijos į viešąsias paslaugas, tobulinti viešąsias paslaugas — reiškia didinti investicijų apimtis bei spartinti įgyvendinimą tokių projektų, kuriuos klasikinės rinkos sąlygomis finansuoti būtų tikriausiai neįmanoma. Vis dėlto, valstybiniam sektoriui patvirtinus naują investicinių projektų finansavimo principą, sąnaudų ir rezultatų santykis galėtų būti geresnis nei VPP. |
| --- | --- |

3.2.5

Atsižvelgiant į valstybiniam sektoriui būdingas finansines problemas, kurios atsiranda dėl politinio principo finansuoti ne valstybinį, o privatų sektorių, ir į tai, kad kai kuriose šalyse vykdoma politika, pagal kurią jau daug metų nebuvo vykdomos būtinos investicijos į viešąsias paslaugas, tobulinti viešąsias paslaugas — reiškia didinti investicijų apimtis bei spartinti įgyvendinimą tokių projektų, kuriuos klasikinės rinkos sąlygomis finansuoti būtų tikriausiai neįmanoma. Vis dėlto, valstybiniam sektoriui patvirtinus naują investicinių projektų finansavimo principą, sąnaudų ir rezultatų santykis galėtų būti geresnis nei VPP.

| 3.2.6 | „Kadangi daugelis šių projektų, laikantis Europos buhalterinės sistemos CEC 95 (6) bazinių nurodymų, priskiriami operacijoms, kurios įrašomos į valstybinio deficito buhalterinį balansą, valstybinės valdžios institucijos gali atsižvelgti į jų įrašymą į valstybinę buhalteriją tik kaip į vieną iš faktorių, lemiančių bendrosios VPP programos patvirtinimą, o tai tikrai nėra pats svarbiausias faktorius“. EESRK primena, kad EUROSTAT (7) nustatė VPP tipo projektų įrašymo į valstybių narių valstybinę buhalteriją taisykles, kuriose atsižvelgiama į:






  — | tai, kokiais būdais viešasis partneris perduoda statybos darbų rizikas privataus partnerio žinion, |
| --- | --- | --- |

3.2.6

„Kadangi daugelis šių projektų, laikantis Europos buhalterinės sistemos CEC 95 (6) bazinių nurodymų, priskiriami operacijoms, kurios įrašomos į valstybinio deficito buhalterinį balansą, valstybinės valdžios institucijos gali atsižvelgti į jų įrašymą į valstybinę buhalteriją tik kaip į vieną iš faktorių, lemiančių bendrosios VPP programos patvirtinimą, o tai tikrai nėra pats svarbiausias faktorius“. EESRK primena, kad EUROSTAT (7) nustatė VPP tipo projektų įrašymo į valstybių narių valstybinę buhalteriją taisykles, kuriose atsižvelgiama į:

—

tai, kokiais būdais viešasis partneris perduoda statybos darbų rizikas privataus partnerio žinion,

| — | objekto tinkamumo eksploatacijai kriterijus, |
| --- | --- |

—

objekto tinkamumo eksploatacijai kriterijus,

| — | ir, kartais, į naudotojo pageidavimus. |
| --- | --- |

—

ir, kartais, į naudotojo pageidavimus.

| 3.2.7 | EESRK pripažįsta pažangą, pasiektą vystant VPP, tačiau vis dar lieka kliūčių, kurias teks įveikti, kad valstybės narės reguliariai dalyvautų partnerystėse. |
| --- | --- |

3.2.7

EESRK pripažįsta pažangą, pasiektą vystant VPP, tačiau vis dar lieka kliūčių, kurias teks įveikti, kad valstybės narės reguliariai dalyvautų partnerystėse.

3.3   VPP bei kaštų ir rezultato santykis

| 3.3.1 | Pagrindinis punktas, kurį privalo išanalizuoti valstybinė valdžia, planuojanti įgyvendinti VPP programą, yra sąlygų, kuriomis bus gautas geriausias kaštų ir rezultatų santykis, nustatymas. (...) Principas „atlyginimas nemokamas, kol nepateikta paslauga“ turėtų užtikrinti, kad privatus partneris bus suinteresuotas nustatytais terminais priduoti ir pradėti eksploatuoti projekto aktyvus (...) Kai kuriose šalyse tradicinių viešųjų sutarčių įgyvendinimas tam tikrais atvejais nukenčia nuo terminų nesilaikymo vykdant statybas bei didelio sąmatinių kaštų viršijimo. Čia galima pastebėti, kad, jei objekto priežiūra visu eksploatacijos trukmės laikotarpiu bus patikėta privačiam sektoriui, eksploatuojanti šalis neabejotinai bus suinteresuota sumažinti iki optimalaus minimumo investicines ir priežiūrai skirtas išlaidas, tačiau mes taip pat turime pavyzdžių, kai eksploatuojanti šalis ir toliau naudojosi savo sutartimi, nors buvo įvykę netikėtų aplinkybių pasikeitimų arba numatyti kaštai pasirodė esantys netikslūs. |
| --- | --- |

3.3.1

Pagrindinis punktas, kurį privalo išanalizuoti valstybinė valdžia, planuojanti įgyvendinti VPP programą, yra sąlygų, kuriomis bus gautas geriausias kaštų ir rezultatų santykis, nustatymas. (...) Principas „atlyginimas nemokamas, kol nepateikta paslauga“ turėtų užtikrinti, kad privatus partneris bus suinteresuotas nustatytais terminais priduoti ir pradėti eksploatuoti projekto aktyvus (...) Kai kuriose šalyse tradicinių viešųjų sutarčių įgyvendinimas tam tikrais atvejais nukenčia nuo terminų nesilaikymo vykdant statybas bei didelio sąmatinių kaštų viršijimo. Čia galima pastebėti, kad, jei objekto priežiūra visu eksploatacijos trukmės laikotarpiu bus patikėta privačiam sektoriui, eksploatuojanti šalis neabejotinai bus suinteresuota sumažinti iki optimalaus minimumo investicines ir priežiūrai skirtas išlaidas, tačiau mes taip pat turime pavyzdžių, kai eksploatuojanti šalis ir toliau naudojosi savo sutartimi, nors buvo įvykę netikėtų aplinkybių pasikeitimų arba numatyti kaštai pasirodė esantys netikslūs.

| 3.3.2 | Nauda, kurią gauna viešasis sektorius, perduodamas atsakomybę už riziką, kiekvienu konkrečiu atveju turi būti įrodyta, laikantis bendru susitarimu patvirtintos metodikos, kuri vadinama „Public Sector Comparator“ (viešojo sektoriaus komparatorius) arba „PSC“(...). Skleidžiant informaciją apie geriausią praktiką, labai naudinga įsteigti VPP darbo grupes ar specializuotus skyrius. Ne mažiau tikslinga, nustatant kaštų ir rezultato santykį, naudotis viena pripažinta pavyzdine metodika (...). EESRK pastebėjimu, daugelyje valstybių narių jau įsteigtos ekspertų grupės VPP sandorių sudarymui bei geriausios praktikos atrinkimui. Rekomenduojama kiekvienoje šalyje sistemingai vykdyti projektų, kuriuos vykdo viešosios įstaigos ir privačios įmonės, lyginimą (pagal kaštus, įgyvendinimo efektyvumą ir t.t.), o koordinuoti šiuos veiksmus Europos lygiu turėtų aukštos kvalifikacijos ekspertų grupė. |
| --- | --- |

3.3.2

Nauda, kurią gauna viešasis sektorius, perduodamas atsakomybę už riziką, kiekvienu konkrečiu atveju turi būti įrodyta, laikantis bendru susitarimu patvirtintos metodikos, kuri vadinama „Public Sector Comparator“ (viešojo sektoriaus komparatorius) arba „PSC“(...). Skleidžiant informaciją apie geriausią praktiką, labai naudinga įsteigti VPP darbo grupes ar specializuotus skyrius. Ne mažiau tikslinga, nustatant kaštų ir rezultato santykį, naudotis viena pripažinta pavyzdine metodika (...). EESRK pastebėjimu, daugelyje valstybių narių jau įsteigtos ekspertų grupės VPP sandorių sudarymui bei geriausios praktikos atrinkimui. Rekomenduojama kiekvienoje šalyje sistemingai vykdyti projektų, kuriuos vykdo viešosios įstaigos ir privačios įmonės, lyginimą (pagal kaštus, įgyvendinimo efektyvumą ir t.t.), o koordinuoti šiuos veiksmus Europos lygiu turėtų aukštos kvalifikacijos ekspertų grupė.

4.   EIB dalyvavimas VPP

4.1   Finansavimo principai

| 4.1.1 | „Pirmiausia, Bankas reikalauja, kad jo remiami VPP projektai būtų finansiškai stiprūs, ekonomiškai ir techniškai gyvybingi, laikytųsi aplinkosaugos normų reikalavimų ir dalyvautų konkursuose, kaip to reikalauja ES viešųjų sutarčių sudarymo taisyklės (...). |
| --- | --- |

4.1.1

„Pirmiausia, Bankas reikalauja, kad jo remiami VPP projektai būtų finansiškai stiprūs, ekonomiškai ir techniškai gyvybingi, laikytųsi aplinkosaugos normų reikalavimų ir dalyvautų konkursuose, kaip to reikalauja ES viešųjų sutarčių sudarymo taisyklės (...).

| 4.1.2 | EIB pradeda veikti kuo ankstesnėje projekto stadijoje, dar prieš sudarant viešąsias sutartis, ir kol vyksta viešasis konkursas, jis bendradarbiauja su visais, neišskiriant nė vieno, pateikusiais pasiūlymus ūkio subjektais (...). Tokia pozicija leidžia įsitikinti, kad kandidatai parinkti atsižvelgus į tai, kokia apimtimi jie yra perleidę viešajam sektoriui finansinius pranašumus, susijusius su EIB dalyvavimu. |
| --- | --- |

4.1.2

EIB pradeda veikti kuo ankstesnėje projekto stadijoje, dar prieš sudarant viešąsias sutartis, ir kol vyksta viešasis konkursas, jis bendradarbiauja su visais, neišskiriant nė vieno, pateikusiais pasiūlymus ūkio subjektais (...). Tokia pozicija leidžia įsitikinti, kad kandidatai parinkti atsižvelgus į tai, kokia apimtimi jie yra perleidę viešajam sektoriui finansinius pranašumus, susijusius su EIB dalyvavimu.

| 4.1.3 | Pasitelkdamas kitus kreditorius finansavimui organizuoti, Bankas lieka ištikimas savo papildymumo principui (...)“. |
| --- | --- |

4.1.3

Pasitelkdamas kitus kreditorius finansavimui organizuoti, Bankas lieka ištikimas savo papildymumo principui (...)“.

| 4.1.4 | Tuo būdu, „daugelis paskolų, kurias EIB suteikia VPP tipo projektams, turi bankų arba vienos srities draudimo garantiją, galiojančią arba iki galutinio įgyvendinimo termino, arba tol, kol projektas pasiteisins savo veikloje (...)“. |
| --- | --- |

4.1.4

Tuo būdu, „daugelis paskolų, kurias EIB suteikia VPP tipo projektams, turi bankų arba vienos srities draudimo garantiją, galiojančią arba iki galutinio įgyvendinimo termino, arba tol, kol projektas pasiteisins savo veikloje (...)“.

| 4.1.5 | „Banko kreditinį VPP portfelį papildo viešojo sektoriaus parama mokėjimo srautams, skirtiems daugeliui VPP projektų. Iš tikrųjų, už didelę VPP projektų dalį (kaip pvz., mokyklų ir ligoninių Jungtinėje Karalystėje projektai) įsipareigoja mokėti viešasis sektorius, o koncesininkams negresia jokie pavojai dėl galimos menkos paklausos. Be to, kaip taisyklė, VPP sudaromi tvirtai laikantis teisės ir sandorių sudarymo nuostatų (...). Pagaliau, nors su VPP susijusios veiklos mastai padidėjo (žr. 2 priedą), jiems skirtų paskolų apimtys, lyginant su bendra paskolų apimtimi, lieka palyginti nedidelės (...)“. |
| --- | --- |

4.1.5

„Banko kreditinį VPP portfelį papildo viešojo sektoriaus parama mokėjimo srautams, skirtiems daugeliui VPP projektų. Iš tikrųjų, už didelę VPP projektų dalį (kaip pvz., mokyklų ir ligoninių Jungtinėje Karalystėje projektai) įsipareigoja mokėti viešasis sektorius, o koncesininkams negresia jokie pavojai dėl galimos menkos paklausos. Be to, kaip taisyklė, VPP sudaromi tvirtai laikantis teisės ir sandorių sudarymo nuostatų (...). Pagaliau, nors su VPP susijusios veiklos mastai padidėjo (žr. 2 priedą), jiems skirtų paskolų apimtys, lyginant su bendra paskolų apimtimi, lieka palyginti nedidelės (...)“.

| 4.1.6. | EESRK pastebėjimu, EIB finansavimo dalis VPP projektuose svyruoja nuo vienos šeštosios iki pusės visos investicijos apimties. |
| --- | --- |

4.1.6.

EESRK pastebėjimu, EIB finansavimo dalis VPP projektuose svyruoja nuo vienos šeštosios iki pusės visos investicijos apimties.

4.2   VPP projektams skirtų Banko kreditų bendros apimtys

4.2.1   EIB kreditų apimtys pagal jų pobūdį

„2003 metais Bankas naujiems VPP projektams suteikė paskolų už bendrą 2,7 milijardų eurų sumą. Jo kreditiniame portfelyje šios operacijos padidino VPP skirtų EIB kreditų sumą iki 14,7 milijardų eurų nominaliems kreditams ir iki 5,9 milijardų eurų kreditams, įvertintiems kaip galimai rizikingi. Pagrindinės VPP portfelio kreditų apimtys (...) išdėstytos 3 priede — A lentelėje“.

4.2.2   EIB kreditų apimtys pagal šalis

„Išskirtų atskiroms šalims kreditų apimtys“ išdėstytos 3 priedo B lentelėje. „Daugiausia išskirtų kreditų, įvertintų kaip rizikingi, yra Jungtinėje Karalystėje, Portugalijoje ir Ispanijoje (...)“.

4.3   Paskolų terminai

„VPP projektams skirtoms paskoloms būdingas ilgas amortizacijos laikotarpis (...)“ (3 priedo C lentelė).

4.3.1   EIB išskirtų kreditų paskirstymas pagal paskolų terminus

„2003 m. gruodžio 31 dienai 83 % VPP projektams skirtų nominalių kreditų ir 87 % įvertintų kaip galimai rizikingi kreditų buvo išduota 20 metų ir ilgesniems laikotarpiams. Ilgiausiems laikotarpiams išduoti kreditai susiję su socialinių infrastruktūrų kūrimu (daugiausia ligoninių, kurios pasižymi ilgu eksploatacijos trukmės laikotarpiu ir stipriais viešojo sektoriaus įsipareigojimais), taip pat su miesto planine statyba ir vietiniu visuomeniniu transportu — šiems sektoriams skirtos paskolos paprastai išduodamos 25 — 30 metų (...)“. Atsižvelgiant į tai, kad kreditai yra ilgalaikiai, kartais praeina tam tikras laikotarpis iki pirmosios VPP sudarymo. Dėl to šiame etape nėra įmanoma padaryti galutinį sprendimą dėl jų naudos. Be to, aplinkybių raida neišvengiamai užtrunka taip pat gana ilgą laikotarpį. Dėl šios priežasties VPP nelankstumas gali suvaržyti viešojo sektoriaus galimybes rasti sprendimus naujiems pokyčiams, kurie būtų naudingi visuomenei. (8)

4.3.2   EIB ateityje numatomi išskirti kreditai

Čia pastebimas „termino, kuriam išduodamos VPP (9) skirtos paskolos, ilginimas (...). Reikia pastebėti, kad, viešojo sektoriaus reikalavimu, tokie ilgesni terminai tampa norma, o tai galima paaiškinti tuo, kad būtina suderinti, nors dar labai atsargiai, paskolos terminą su forma, kuria VPP projektas gaus numatomas įplaukas“.

5.   EIB bendradarbiavimo su VPP patirties pamokos

5.1   VPP projektų atranka, tyrimas ir įgyvendinimo priežiūra

„Patirtis rodo, kad kuo anksčiau bus užmegztas Banko ir suinteresuotų viešosios valdžios institucijų dialogas dėl tinkamiausių projektų atrankos (...)“, tuo tiksliau „didžioji jo VPP operacijų dalis bus nukreipta į prioritetinius sektorius (transeuropinis kelių tinklas, švietimas bei i2i, sveikatos apsauga) ir į regionų plėtros zonas. VPP reikalinga papildoma parama, kurią gali teikti Bankas, vykdydamas tyrimą, organizuodamas finansavimą ir vesdamas derybas (...)“.

5.2   Viešųjų sutarčių sudarymas ir valstybės parama

| 5.2.1 | „Viešųjų sutarčių sudarymas tinkamiausiomis konkurencinio lenktyniavimo sąlygomis yra viena iš esminių aplinkybių, lemiančių VPP sėkmę. Be abejo, konkurencinių pajėgų mobilizacija gali būti sudėtingas procesas, nes reikės ieškoti aukštos kompetencijos įmonių tiek viešajame, tiek privačiame sektoriuose. Kai kuriais atvejais VPP kūrimas vyksta ilgų ir brangiai kainuojančių derybų keliu; kitais atvejais (ypač šalyse, kurios turi koncesijų patirtį) viešosios sutarties sudarymą galima supaprastinti, išlaikant konkurencinio lenktyniavimo reikalavimus. EIB atliekant jam pateiktų VPP projektų analizę, vienu iš pagrindinių darbų, atliekant investicinės rizikos įvertinimą, yra viešųjų sutarčių sudarymo procedūros tyrimas (...)“. |
| --- | --- |

5.2.1

„Viešųjų sutarčių sudarymas tinkamiausiomis konkurencinio lenktyniavimo sąlygomis yra viena iš esminių aplinkybių, lemiančių VPP sėkmę. Be abejo, konkurencinių pajėgų mobilizacija gali būti sudėtingas procesas, nes reikės ieškoti aukštos kompetencijos įmonių tiek viešajame, tiek privačiame sektoriuose. Kai kuriais atvejais VPP kūrimas vyksta ilgų ir brangiai kainuojančių derybų keliu; kitais atvejais (ypač šalyse, kurios turi koncesijų patirtį) viešosios sutarties sudarymą galima supaprastinti, išlaikant konkurencinio lenktyniavimo reikalavimus. EIB atliekant jam pateiktų VPP projektų analizę, vienu iš pagrindinių darbų, atliekant investicinės rizikos įvertinimą, yra viešųjų sutarčių sudarymo procedūros tyrimas (...)“.

| 5.2.2. | EESRK nuomone, normalaus konkurencinio lenktyniavimo sąlygomis, projektai, kuriuos remia EIB, turėtų būti kuriami laikantis ES konkurencijos teisės reikalavimų, ypač valstybinės paramos atžvilgiu. EESRK požiūris šia tema yra išdėstytas jo nuomonėje dėl Žaliosios knygos (10). |
| --- | --- |

5.2.2.

EESRK nuomone, normalaus konkurencinio lenktyniavimo sąlygomis, projektai, kuriuos remia EIB, turėtų būti kuriami laikantis ES konkurencijos teisės reikalavimų, ypač valstybinės paramos atžvilgiu. EESRK požiūris šia tema yra išdėstytas jo nuomonėje dėl Žaliosios knygos (10).

5.3   VPP projektų našumas

| 5.3.1 | „Valstybinės audito įstaigos labai atidžiai ištyrė daugelio VPP projektų, gavusių finansavimą savo srityje, duomenis apie našumą bei jų kaštų ir rezultatų santykius (...).
  Kad būtų galima įvertinti VPP projektų rezultatus, Komitetas rekomenduoja pasinaudoti visais įmanomais tyrimo būdais, egzistuojančiais visose šalyse, kuriose buvo įgyvendinami VPP projektai. Būtent Jungtinė Karalystė daugiausiai pasinaudojo šia priemone viešosioms paslaugoms finansuoti, tačiau kitos šalys taip pat turi panašaus pobūdžio patirties. Be to, norint gauti išsamius rezultatus reikia atsižvelgti į visų prieinamų šaltinių tyrimus, ypač vertinant socialinių partnerių, o būtent profesinių sąjungų, patirtį darbo sąlygų raidos, vartotojų apsaugos ir paslaugų kokybės srityse. |
| --- | --- |

5.3.1

„Valstybinės audito įstaigos labai atidžiai ištyrė daugelio VPP projektų, gavusių finansavimą savo srityje, duomenis apie našumą bei jų kaštų ir rezultatų santykius (...).

Kad būtų galima įvertinti VPP projektų rezultatus, Komitetas rekomenduoja pasinaudoti visais įmanomais tyrimo būdais, egzistuojančiais visose šalyse, kuriose buvo įgyvendinami VPP projektai. Būtent Jungtinė Karalystė daugiausiai pasinaudojo šia priemone viešosioms paslaugoms finansuoti, tačiau kitos šalys taip pat turi panašaus pobūdžio patirties. Be to, norint gauti išsamius rezultatus reikia atsižvelgti į visų prieinamų šaltinių tyrimus, ypač vertinant socialinių partnerių, o būtent profesinių sąjungų, patirtį darbo sąlygų raidos, vartotojų apsaugos ir paslaugų kokybės srityse.

| 5.3.2 | 4 priede pateikiamos ištraukos iš Jungtinėje Karalystėje paskelbtų National Audit Office
   (11)ataskaitų. Iš jų matome, kad Jungtinėje Karalystėje įgyvendintų VPP projektų našumas, bendrai paėmus, yra geras, ypač didžiųjų infrastruktūrų kūrimo kaštų ir įvykdymo terminų atžvilgiu, nors pirmieji (mokyklinių įstaigų statybos) projektai turėjo trūkumų. Šios ataskaitos naudingos dar ir tuo, kad išryškino sunkumus, su kuriais buvo susidurta, ir padarytas klaidas, ypač informacinių technologijų sektoriuje, kuriame VPP schemos nepasiteisino iki šių dienų. Kitų šalių auditoriai taip pat skelbė analogiškas ataskaitas (12), kaip, pavyzdžiui, kritinė ataskaita apie SCUT (13) programą, neseniai paskelbta Portugalijos Tribunal de Contas. |
| --- | --- |

5.3.2

4 priede pateikiamos ištraukos iš Jungtinėje Karalystėje paskelbtų National Audit Office
   (11)ataskaitų. Iš jų matome, kad Jungtinėje Karalystėje įgyvendintų VPP projektų našumas, bendrai paėmus, yra geras, ypač didžiųjų infrastruktūrų kūrimo kaštų ir įvykdymo terminų atžvilgiu, nors pirmieji (mokyklinių įstaigų statybos) projektai turėjo trūkumų. Šios ataskaitos naudingos dar ir tuo, kad išryškino sunkumus, su kuriais buvo susidurta, ir padarytas klaidas, ypač informacinių technologijų sektoriuje, kuriame VPP schemos nepasiteisino iki šių dienų. Kitų šalių auditoriai taip pat skelbė analogiškas ataskaitas (12), kaip, pavyzdžiui, kritinė ataskaita apie SCUT (13) programą, neseniai paskelbta Portugalijos Tribunal de Contas.

| 5.3.3 | Ligšiolinė patirtis leidžia EIB visų savo finansuotų projektų našumą vertinti gerai. Statybinės operacijos būdavo užbaigiamos sutartyse numatytais terminais. Viso portfelio mastu stipriai vėlavo tik vieno projekto įgyvendinimo darbai (...). |
| --- | --- |

5.3.3

Ligšiolinė patirtis leidžia EIB visų savo finansuotų projektų našumą vertinti gerai. Statybinės operacijos būdavo užbaigiamos sutartyse numatytais terminais. Viso portfelio mastu stipriai vėlavo tik vieno projekto įgyvendinimo darbai (...).

| 5.3.4 | Paprastai numatytą projektinį operacinio našumo lygį projektai pasiekia praėjus šešiems — dvylikai mėnesių nuo objekto veiklos pradžios (...). Kontrolių, kurios buvo atliekamos atitinkamais terminais, atėjus laikui atsiimti garantijas arba refinansavimą, rezultatai paprastai buvo teigiami“. |
| --- | --- |

5.3.4

Paprastai numatytą projektinį operacinio našumo lygį projektai pasiekia praėjus šešiems — dvylikai mėnesių nuo objekto veiklos pradžios (...). Kontrolių, kurios buvo atliekamos atitinkamais terminais, atėjus laikui atsiimti garantijas arba refinansavimą, rezultatai paprastai buvo teigiami“.

5.4   Prioritetiniai sektoriai

| 5.4.1 | „Kaip anksčiau minėjome, daugumoje šalių VPP tipo viešosios sutartys sudaromos pirmiausia transporto sektoriuje. Vėliau šiose šalyse pastebima tendencija imtis ir kitų sektorių (kaip švietimas, sveikatos apsauga, energetika, vandens ūkis ir atliekų tvarkymas), nes juose taip pat susidomima galimybėmis pasinaudoti VPP sutarčių mechanizmais (...). |
| --- | --- |

5.4.1

„Kaip anksčiau minėjome, daugumoje šalių VPP tipo viešosios sutartys sudaromos pirmiausia transporto sektoriuje. Vėliau šiose šalyse pastebima tendencija imtis ir kitų sektorių (kaip švietimas, sveikatos apsauga, energetika, vandens ūkis ir atliekų tvarkymas), nes juose taip pat susidomima galimybėmis pasinaudoti VPP sutarčių mechanizmais (...).

| 5.4.2 | Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje pagal VPP schemą imta organizuoti finansavimą tokiuose visuomeniniuose sektoriuose kaip švietimas ir sveikatos apsauga — joje pradėtas įgyvendinti didžiausias per visą National Health Service (nacionalinės sveikatos tarnybos) egzistavimo laiką projektas. Nuo 1997 m. Anglijos sveikatos ministerija, leidusi pradėti viešųjų sutarčių konkurso procedūrą, laidavo už 64 VPP tipo projektus, kurių sąmatos bendra suma siekia 11,1 milijardą GBP (15,7 milijardų EUR). 27 iš šių projektų, už 3 milijardus GBP (4,3 milijardai EUR), yra baigti ir funkcionuoja arba šiuo metu įgyvendinami (...). |
| --- | --- |

5.4.2

Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje pagal VPP schemą imta organizuoti finansavimą tokiuose visuomeniniuose sektoriuose kaip švietimas ir sveikatos apsauga — joje pradėtas įgyvendinti didžiausias per visą National Health Service (nacionalinės sveikatos tarnybos) egzistavimo laiką projektas. Nuo 1997 m. Anglijos sveikatos ministerija, leidusi pradėti viešųjų sutarčių konkurso procedūrą, laidavo už 64 VPP tipo projektus, kurių sąmatos bendra suma siekia 11,1 milijardą GBP (15,7 milijardų EUR). 27 iš šių projektų, už 3 milijardus GBP (4,3 milijardai EUR), yra baigti ir funkcionuoja arba šiuo metu įgyvendinami (...).

| 5.4.3 | Dar mažiausiai trys Europos šalys (Portugalija, Ispanija ir Italija) ketina pradėti didelės apimties VPP programas savo sveikatos apsaugos sektoriuose. |
| --- | --- |

5.4.3

Dar mažiausiai trys Europos šalys (Portugalija, Ispanija ir Italija) ketina pradėti didelės apimties VPP programas savo sveikatos apsaugos sektoriuose.

| 5.4.4 | Pastebima tendencija, kai valstybinės VPP programos prasideda nuo palyginti didelės apimties projektų, remiamų vyriausybinės valdžios institucijų, o po to tęsiamos vietinių bendrijų ar regiono valdžios institucijų, vykdant mažesnės apimties (kai kada kartotinius) projektus“. |
| --- | --- |

5.4.4

Pastebima tendencija, kai valstybinės VPP programos prasideda nuo palyginti didelės apimties projektų, remiamų vyriausybinės valdžios institucijų, o po to tęsiamos vietinių bendrijų ar regiono valdžios institucijų, vykdant mažesnės apimties (kai kada kartotinius) projektus“.

| 5.4.5 | Komitetas atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjungos ekonomikos politikoje būtina laikytis visapusiško požiūrio į mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir naujoves. Komitetas laikosi nuomonės, kad Europos investicijų banko potencialas nėra visapusiškai panaudotas šioje srityje. Dėl to, jis nori paskatinti Banką nemažą savo lėšų dalį skirti šiai sričiai, pirmiausia taikomiesiems moksliniams tyrimams ir naujovėms. Tam reikalingas kūrybiškas visų EIB priemonių — įskaitant VPP — panaudojimas mokslinių tyrimų srityje, o dažniausiai tai galėtų būti viešoji paslauga. |
| --- | --- |

5.4.5

Komitetas atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjungos ekonomikos politikoje būtina laikytis visapusiško požiūrio į mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir naujoves. Komitetas laikosi nuomonės, kad Europos investicijų banko potencialas nėra visapusiškai panaudotas šioje srityje. Dėl to, jis nori paskatinti Banką nemažą savo lėšų dalį skirti šiai sričiai, pirmiausia taikomiesiems moksliniams tyrimams ir naujovėms. Tam reikalingas kūrybiškas visų EIB priemonių — įskaitant VPP — panaudojimas mokslinių tyrimų srityje, o dažniausiai tai galėtų būti viešoji paslauga.

6.   Pastabos dėl apmokėjimų ir finansavimo organizavimų VPP tipo projektuose

| 6.1 | EIB portfelyje esančių VPP projektų apmokėjimo sistemos organizuojamos labai įvairiai — tai atspindi Europoje įgyvendintų VPP tipo projektų finansavimo organizavimų įvairovę (...). |
| --- | --- |

6.1

EIB portfelyje esančių VPP projektų apmokėjimo sistemos organizuojamos labai įvairiai — tai atspindi Europoje įgyvendintų VPP tipo projektų finansavimo organizavimų įvairovę (...).

| 6.2 | Valstybinis apmokėjimas čia atlieka esminį vaidmenį. „Kai kuriais atvejais koncesininkai tiesiogiai skatinami gerinti darbo saugos sąlygas (intensyviau prižiūrint įrengimus, gerinant apšvietimą ir t.t.), kadangi jų apmokėjimas tiesiogiai susiejamas su nelaimingų atsitikimų darbe procentu. |
| --- | --- |

6.2

Valstybinis apmokėjimas čia atlieka esminį vaidmenį. „Kai kuriais atvejais koncesininkai tiesiogiai skatinami gerinti darbo saugos sąlygas (intensyviau prižiūrint įrengimus, gerinant apšvietimą ir t.t.), kadangi jų apmokėjimas tiesiogiai susiejamas su nelaimingų atsitikimų darbe procentu.

| 6.3 | Bankas pastebėjo, kad, praktikoje viešajame sektoriuje transporto srities VPP projektuose pasireiškia tendencija pereiti nuo mokesčio už važiavimą keliu rinkimo metodo prie apmokėjimo už priduotą paruoštą eksploatacijai objektą formos. Vis dėlto, viena iš stipriųjų VPP pusių ir pagrindinių jų bruožų išlieka galimybė jose naudoti įvairias apmokėjimo formas, pagal pasirinktą finansavimo organizavimą, o kaip tik tai ir leidžia įgyvendinti įvairiausius visuotinės svarbos objektus ir tinkamiausiai padalinti galimas rizikas (...). |
| --- | --- |

6.3

Bankas pastebėjo, kad, praktikoje viešajame sektoriuje transporto srities VPP projektuose pasireiškia tendencija pereiti nuo mokesčio už važiavimą keliu rinkimo metodo prie apmokėjimo už priduotą paruoštą eksploatacijai objektą formos. Vis dėlto, viena iš stipriųjų VPP pusių ir pagrindinių jų bruožų išlieka galimybė jose naudoti įvairias apmokėjimo formas, pagal pasirinktą finansavimo organizavimą, o kaip tik tai ir leidžia įgyvendinti įvairiausius visuotinės svarbos objektus ir tinkamiausiai padalinti galimas rizikas (...).

| 6.4 | Be to, kadangi Komisija (...) yra pasiryžusi naujose valstybėse narėse naudoti struktūrinius sanglaudos fondus daliniam viešojo sektoriaus įnašų (jei jų bus) finansavimui, labai pageidautina, kad valstybinės darbo grupės bendradarbiautų su Regioninės politikos generaliniu direktoratu ir kitomis Komisijos tarnybomis (...).“ |
| --- | --- |

6.4

Be to, kadangi Komisija (...) yra pasiryžusi naujose valstybėse narėse naudoti struktūrinius sanglaudos fondus daliniam viešojo sektoriaus įnašų (jei jų bus) finansavimui, labai pageidautina, kad valstybinės darbo grupės bendradarbiautų su Regioninės politikos generaliniu direktoratu ir kitomis Komisijos tarnybomis (...).“

7.   EIB patirties įnašas į VPP

| 7.1 | „Visoms VPP, kurias jis finansavo, EIB suteikė didelės pridėtinės vertės. Finansiniu požiūriu, didelėms infrastruktūroms labiausiai priimtinos ilgalaikės paskolos bei Banko siūlomi pratęsiami mokėjimo terminai, kadangi finansuojamųjų aktyvų ekonominės eksploatacijos trukmė yra gana ilga, o projekto pinigų srautų pokyčiai per visą jo gyvavimo laikotarpį vystosi palankia kryptimi (...). |
| --- | --- |

7.1

„Visoms VPP, kurias jis finansavo, EIB suteikė didelės pridėtinės vertės. Finansiniu požiūriu, didelėms infrastruktūroms labiausiai priimtinos ilgalaikės paskolos bei Banko siūlomi pratęsiami mokėjimo terminai, kadangi finansuojamųjų aktyvų ekonominės eksploatacijos trukmė yra gana ilga, o projekto pinigų srautų pokyčiai per visą jo gyvavimo laikotarpį vystosi palankia kryptimi (...).

| 7.2 | Be to, EIB kapitalo kaštai yra tokie, kad viešasis sektorius iš šių operacijų gali turėti geriausią pelną. Šis pranašumas stiprina projekto ekonominę bazę, o taip pat yra labai naudingas kitiems projekte dalyvaujantiems kreditoriams (...). |
| --- | --- |

7.2

Be to, EIB kapitalo kaštai yra tokie, kad viešasis sektorius iš šių operacijų gali turėti geriausią pelną. Šis pranašumas stiprina projekto ekonominę bazę, o taip pat yra labai naudingas kitiems projekte dalyvaujantiems kreditoriams (...).

| 7.3 | Šiuo atžvilgiu EIB prisiimti griežti reikalavimai atliekant investicinės rizikos įvertinimą bei jo įsipareigojimas išlaikyti projekto skolą iki galutinio termino (o ne, kaip dažnai daro kitos pirmos eilės kredito organizacijos, perleisti ją arba išskirstyti asociacijos dalyviams) viešąjį sektorių patraukia savo stabilumu, solidumu bei ilgalaike patirtimi, o taip pat nemenka pridedamąja verte. |
| --- | --- |

7.3

Šiuo atžvilgiu EIB prisiimti griežti reikalavimai atliekant investicinės rizikos įvertinimą bei jo įsipareigojimas išlaikyti projekto skolą iki galutinio termino (o ne, kaip dažnai daro kitos pirmos eilės kredito organizacijos, perleisti ją arba išskirstyti asociacijos dalyviams) viešąjį sektorių patraukia savo stabilumu, solidumu bei ilgalaike patirtimi, o taip pat nemenka pridedamąja verte.

| 7.4 | Viešojo sektoriaus įstaigos, kurios jau yra kreipusios dėl paslaugų į Banką, labai gerai įvertino jo gebėjimą suteikti, tiesiogiai ar netiesiogiai, šioms įstaigoms reikalingas konsultacijas dėl pradinės VPP programų kūrimo stadijos ar dėl prioritetinių individualių svarbių projektų (...). |
| --- | --- |

7.4

Viešojo sektoriaus įstaigos, kurios jau yra kreipusios dėl paslaugų į Banką, labai gerai įvertino jo gebėjimą suteikti, tiesiogiai ar netiesiogiai, šioms įstaigoms reikalingas konsultacijas dėl pradinės VPP programų kūrimo stadijos ar dėl prioritetinių individualių svarbių projektų (...).

| 7.5 | Šiuo aspektu Banko dalyvavimas projekte gali būti labai svarbus, kadangi jis vienintelis turi „nesuinteresuoto“ kreditoriaus statusą, — nesiekdamas jokio pelno, turėdamas didelę patirtį šioje srityje, jis įgaliotas atlikti visuotinės svarbos misiją ir šitaip užtikrinti sandorį sudarančių šalių — viešosios ir privačios — abipusį pasitikėjimą. Kaip pavyzdį galime paminėti iniciatoriaus vaidmenį, kurį Bankas atliko kuriant tilto per Tago upę projektą, — svarbiausią projektą Portugalijos VPP programoje. |
| --- | --- |

7.5

Šiuo aspektu Banko dalyvavimas projekte gali būti labai svarbus, kadangi jis vienintelis turi „nesuinteresuoto“ kreditoriaus statusą, — nesiekdamas jokio pelno, turėdamas didelę patirtį šioje srityje, jis įgaliotas atlikti visuotinės svarbos misiją ir šitaip užtikrinti sandorį sudarančių šalių — viešosios ir privačios — abipusį pasitikėjimą. Kaip pavyzdį galime paminėti iniciatoriaus vaidmenį, kurį Bankas atliko kuriant tilto per Tago upę projektą, — svarbiausią projektą Portugalijos VPP programoje.

| 7.6 | Pagaliau, EIB pabaigė kurti lanksčias ir modernias VPP projektų finansavimo schemas (...). Kaip nurodyta Augimo iniciatyvoje, Bankas dalyvauja kuriant platų finansinių priemonių, tokių kaip garantijos, antros eilės ar mezonino skolos, infrastruktūrų fondai, spektrą, o taip pat imantis, kai atsiranda reikalas, skolos vekselių įjungimo į finansines operacijas, kad privataus sektoriaus atstovai lengviau įsijungtų į valstybinių infrastruktūrų aprūpinimo procesą. Šios naujovės, o taip pat kitų kredito teikėjų dėmesys investicinės rizikos įvertinimo normoms, kurias prisiėmė Bankas, padeda jam būti katalizatoriumi, pritraukiančiu kitus finansavimo šaltinius (...)“. |
| --- | --- |

7.6

Pagaliau, EIB pabaigė kurti lanksčias ir modernias VPP projektų finansavimo schemas (...). Kaip nurodyta Augimo iniciatyvoje, Bankas dalyvauja kuriant platų finansinių priemonių, tokių kaip garantijos, antros eilės ar mezonino skolos, infrastruktūrų fondai, spektrą, o taip pat imantis, kai atsiranda reikalas, skolos vekselių įjungimo į finansines operacijas, kad privataus sektoriaus atstovai lengviau įsijungtų į valstybinių infrastruktūrų aprūpinimo procesą. Šios naujovės, o taip pat kitų kredito teikėjų dėmesys investicinės rizikos įvertinimo normoms, kurias prisiėmė Bankas, padeda jam būti katalizatoriumi, pritraukiančiu kitus finansavimo šaltinius (...)“.

| 7.7. | EESRK pažymi, kad EIB gali prisidėti remiant valdžios institucijas, mažindamas kaštus ir taikydamas griežtą projektų vertinimo bei rizikos perleidimo politiką, įgyvendinant VPP projektus valstybėse narėse. |
| --- | --- |

7.7.

EESRK pažymi, kad EIB gali prisidėti remiant valdžios institucijas, mažindamas kaštus ir taikydamas griežtą projektų vertinimo bei rizikos perleidimo politiką, įgyvendinant VPP projektus valstybėse narėse.

8.   Išvados

| 8.1 | EESRK sveikina EIB indėlį plėtojant VPP ir skatinant viešųjų paslaugų sferos valstybėse narėse plėtrą bei tobulinimą, padedant finansuoti įvairių objektų statybą šiose srityse:






  — | moksliniai tyrimai ir inovacijos; |
| --- | --- | --- |

8.1

EESRK sveikina EIB indėlį plėtojant VPP ir skatinant viešųjų paslaugų sferos valstybėse narėse plėtrą bei tobulinimą, padedant finansuoti įvairių objektų statybą šiose srityse:

—

moksliniai tyrimai ir inovacijos;

| — | transeuropinis kelių tinklas ir transporto infrastruktūrų modernizacija; |
| --- | --- |

—

transeuropinis kelių tinklas ir transporto infrastruktūrų modernizacija;

| — | mokyklos ir universitetai; |
| --- | --- |

—

mokyklos ir universitetai;

| — | gydymo tarnybos, teikiančios pirmąją pagalbą ir stacionarias paslaugas; |
| --- | --- |

—

gydymo tarnybos, teikiančios pirmąją pagalbą ir stacionarias paslaugas;

| — | aplinkosaugos gerinimas (...). |
| --- | --- |

—

aplinkosaugos gerinimas (...).

EESRK rekomenduoja EIB naują veiklos sritį:

| — | padėti finansuoti patentus, kurie suteikia ES pirmenybę pasauliniu mastu. |
| --- | --- |

—

padėti finansuoti patentus, kurie suteikia ES pirmenybę pasauliniu mastu.

| 8.2 | Savo nuomonėje dėl „Žaliosios knygos apie viešas/privačias partnerystes ir Bendrijos teisės viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje“ (14) EESRK pabrėžia, kad yra būtina:






  — | vykdant statybas VPP tipo projektuose, laikytis socialinių normų ir sveikatos bei viešumo taisyklių. EIB privalo kontroliuoti, kaip bendrai su juo finansuojamuose statybiniuose objektuose laikomasi reikalavimų, nustatytų kiekvienam etapui: projektinių užduočių, įgyvendinimo ir statinio valdymo; |
| --- | --- | --- |

8.2

Savo nuomonėje dėl „Žaliosios knygos apie viešas/privačias partnerystes ir Bendrijos teisės viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje“ (14) EESRK pabrėžia, kad yra būtina:

—

vykdant statybas VPP tipo projektuose, laikytis socialinių normų ir sveikatos bei viešumo taisyklių. EIB privalo kontroliuoti, kaip bendrai su juo finansuojamuose statybiniuose objektuose laikomasi reikalavimų, nustatytų kiekvienam etapui: projektinių užduočių, įgyvendinimo ir statinio valdymo;

| — | palaikyti sveikos konkurencijos dvasią tarp viešųjų ir privačiųjų ūkio subjektų. EIB privalo stebėti, kad, įgyvendinant projektus, kuriuose jis dalyvauja, būtų griežtai laikomasi viešųjų ir privačiųjų ūkio subjektų lygiateisiškumo (teisinio ir mokestinio) konkurencinėje kovoje principo. Jokia valstybės parama neturi trikdyti viešosios sutarties suteikimo proceso. |
| --- | --- |

—

palaikyti sveikos konkurencijos dvasią tarp viešųjų ir privačiųjų ūkio subjektų. EIB privalo stebėti, kad, įgyvendinant projektus, kuriuose jis dalyvauja, būtų griežtai laikomasi viešųjų ir privačiųjų ūkio subjektų lygiateisiškumo (teisinio ir mokestinio) konkurencinėje kovoje principo. Jokia valstybės parama neturi trikdyti viešosios sutarties suteikimo proceso.

| — | sistemingai įvertinti VPP projektus, taikant kriterijų sąrašą, atsižvelgiant į skirtingų alternatyvų finansavimo kaštus įgyvendinant viešąsias paslaugas bei į visų atitinkamų veikėjų patirtį, tame tarpe darbuotojų ir vartotojų. |
| --- | --- |

—

sistemingai įvertinti VPP projektus, taikant kriterijų sąrašą, atsižvelgiant į skirtingų alternatyvų finansavimo kaštus įgyvendinant viešąsias paslaugas bei į visų atitinkamų veikėjų patirtį, tame tarpe darbuotojų ir vartotojų.

| 8.3 | EESRK nuomone, visų valstybių narių VPP srities ekspertų įstaigos turi bendradarbiauti tarpusavyje ir su EIB, kad galėtų reikiamu momentu Komisijai pateikti sukauptą geriausių praktikų šioje srityje patirtį. |
| --- | --- |

8.3

EESRK nuomone, visų valstybių narių VPP srities ekspertų įstaigos turi bendradarbiauti tarpusavyje ir su EIB, kad galėtų reikiamu momentu Komisijai pateikti sukauptą geriausių praktikų šioje srityje patirtį.

| 8.4 | Atsižvelgiant į EIB veiklos apimtį ir jo patirtį VPP srityje, EESRK siūlo, kad vieną kartą per metus į ECOFIN bei Konkurencingumo tarybos darbotvarkę būtų įtrauktas EIB ir Komisijos bendrai pateikiamos ataskaitos dėl VPP nagrinėjimas. |
| --- | --- |

8.4

Atsižvelgiant į EIB veiklos apimtį ir jo patirtį VPP srityje, EESRK siūlo, kad vieną kartą per metus į ECOFIN bei Konkurencingumo tarybos darbotvarkę būtų įtrauktas EIB ir Komisijos bendrai pateikiamos ataskaitos dėl VPP nagrinėjimas.

2005 m. kovo 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  „EIB vaidmuo viešose ir privačiose partnerystėse (VPP)“, Europos investicijų bankas, 2004 m. birželis. Šis dokumentas buvo parengtas EESRK tyrimų grupei. Jį galima užsakyti EESRK sekretoriate elektroniniu pašto adresu: eco@esc.eu.int

1

(2)  EESRK nuomonė „Koncesijos bei viešos ir privačios partnerystės“OL C 120, 2005 5 20 dėl „Žaliosios knygos apie viešas/privačias partnerystes ir Bendrijos teisės viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje - KOM (2004) 327 galutinis“.

2

(3)  Pagal EIB i2i grupės programą suteikiamos vidutinio laikotarpio ir ilgalaikės paskolos bei garantijų suteikimo tvarka. Ši veikla atsižvelgia į Lisabonos strategiją. Daugiau informacijos apie šią programą galite gauti EIB interneto svetainėje www.bei.org

3

(4)  2003 m. lapkričio 25 d. ECOFIN tarybai pateiktas pranešimas – Dokumentas CA 03/515.

4

(5)  EESK nuomonė „Koncesijos bei viešos ir privačios partnerystės“OL C 120, 2005 5 20 dėl „Žaliosios knygos apie viešas/privačias partnerystes ir Bendrijos teisės viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje - KOM (2004) 327 galutinis“.

5

(6)  Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje maždaug 60 % visų su VPP susijusių sandorių yra įtraukiami į balansą.

6

(7)  2004 m. vasario 11 d. STAT/04/18 spaudos pranešimas: EUROSTAT nutarimas dėl skolos deficito – viešų/privačių partnerysčių vertinimas.

7

(8)  EESRK savo nuomonėje „Koncesijos bei viešos ir privačios partnerystės“OL C 120, 2005 5 20 pasisakė už ilgalaikį tyrimą, kai bus žinomi rezultatai.

8

(9)  Maždaug 30 % šių numatomų išskirti kreditų amortizacijos periodas yra ilgesnis nei 30 metų.

9

(10)  EESRK nuomonė „Koncesijos bei viešos ir privačios partnerystės“OL C 120, 2005 5 20 dėl „Žaliosios knygos apie viešas ir privačias partnerystes ir Bendrijos teisės viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje - KOM (2004) 327 galutinis“.

10

(11)  Interneto svetainė: www.nao.org.uk.

11

(12)  Interneto svetainė: www.nao.org.uk.

12

(13)  Ataskaitą rasite interneto svetainėje : www.tcontas.pt

13

(14)  CESE nuomonė „Koncesijos bei viešos ir privačios partnerystės“OL C 120, 2005 5 20 dėl „Žaliosios knygos apie viešas/privačias partnerystes ir Bendrijos teisės viešųjų sutarčių ir koncesijų srityje - KOM (2004) 327 galutinis“.

14

---

1 PRIEDAS

prie Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Šie pakeitimai, dėl kurių „už“ balsavo ne mažiau nei ketvirtis balsavusių Komiteto narių, buvo atmesti per diskusijas.

4.1.5 punktas. Įterpti naują tekstą po antrojo sakinio:

„Be to, kai kuriuose projektuose sunku nustatyti riziką, kuri yra perleista privačiam sektoriui.“

Paaiškinimas

Bus pateiktas žodžiu

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „prieš“: 69

Balsavo „už“: 47

Susilaikė: 17

5.3.2 punktas. Įterpti naują tekstą po antrojo sakinio:

„Vis dėlto, tam tikri socialiniai partneriai mano, kad JK finansų ministerijos darbo grupė nėra nešališkas organas, atsižvelgiant į tai, kad jos uždavinys — skatinti VPP. Dėl šios preižasties jos optimistinis įvertinimas yra kvestionuojamas, ypač turint omeny, kad dauguma VPP dar nėra pasiekusios brandos, ir kad viena iš pirmųjų VPP, kurios pavadinimas Skye Road Bridge, turėjo būti viešojo sektoriaus perpirkta.“

Paaiškinimas

Bus pateiktas žodžiu

Balsavimo rezultatai:

Balsavo „prieš“: 74

Balsavo „už“: 48

Susilaikė: 13

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/60

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Naujųjų valstybių narių ir bendrųjų ekonominės politikos gairių

(2005/C 234/13)

2004 sausio 29 d., Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, nusprendė parengti papildomą nuomonę savo iniciatyva dėl Naujųjų valstybių narių ir bendrųjų ekonominės politikos gairių

Ekonominės ir pinigų sąjungos ir ekonominės bei socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2005 m. vasario 16 d. priėmė nuomonę. Pranešėjas — p. Koulumies.

Savo 415-osios plenarinės sesijos metu 2005 m. kovo 9-10 d. (kovo 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 170 narių balsavus „už“, 2 — „prieš“ ir 5 nariams susilaikius.

SANTRAUKA

2003-2005 m. bendrosios ekonominės politikos gairės nustatė ES vidutinės trukmės laikotarpio ekonominės politikos strategiją, kurios trys svarbiausi elementai yra ekonominė politika, orientuota į augimą ir stabilumą, ekonomikos reformos, skirtos Europos augimo potencialui didinti ir tvariai plėtrai stiprinti. Tuo pat metu Komisija pabrėžė iššūkių, su kuriais susiduria naujosios valstybės narės, mastą. Pažymėtina, kad visa Europos Sąjunga plėtros pasekmes pajus skirtingai.

Dauguma naujųjų valstybių narių tikriausiai norėtų kuo greičiau prisijungti prie euro zonos. Prie euro zonos jos galės prisijungti, kai atitiks nustatytus reikalavimus, o tai reiškia, kad jos turi vykdyti griežtai apibrėžtas ir subalansuotas ekonomikos politikos kryptis. Norint, kad Stabilumo paktas ilgainiui veiksmingai veiktų, jis turės būti reformuotas. Reforma turi būti įgyvendinta taip, kad užtikrintų ilgalaikes sąlygas ES ekonomikos augimui bei sustiprintų visų valstybių narių įsipareigojimą įgyvendinti bendrus tikslus. Reikalavimas padidinti konkurencingumą taikytinas visoms valstybėms narėms. Ilgainiui naujosioms valstybėms narėms nepakaks vien tik pasiekti esamą 15-os ES valstybių narių produktyvumo lygį. Visoje ES reikia žymiai daugiau investuoti į IKT, mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, švietimą ir mokymą. Be ekonomikos ir socialinės srities tvarumo svarbu užtikrinti tvarią aplinkos apsaugos plėtrą. Naujosioms valstybėms narėms ypatingai svarbu yra padidinti energijos naudojimo efektyvumą.

Žinoma, kad pragyvenimo lygio skirtumai 15-oje ES valstybių narių ir naujosiose valstybėse narėse greitai nesumažės. Tam kad skirtumai išnyktų prireiks dešimtmečių. Demografinės tendencijos yra vienas iš didžiausių ES iššūkių ir todėl reikėtų imtis įvairių priemonių, siekiant skatinti gimstamumą — nedelsiant mobilizuoti visus Europos Sąjungoje egzistuojančius darbo rankų resursus, ypač suteikiant galimybių moterims ir jaunimui lengvai patekti į darbo rinką ir joje stabiliai likti. Reikėtų skatinti vyresnius žmones ilgiau dirbti. Svarbu sukurti vidaus rinką ir aktyviai remti gerą ūkio valdymą.

1.   Nuorodos į naująsias valstybes nares ankstesnėse ekonominės politikos gairėse ir nuomonėse

| 1.1 | Šioje nuomonėje naujosios valstybės narės reiškia dešimt šalių, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d., t.y. Kiprą, Čekiją, Estiją, Vengriją, Latviją, Lietuvą, Maltą, Lenkiją, Slovakiją ir Slovėniją. |
| --- | --- |

1.1

Šioje nuomonėje naujosios valstybės narės reiškia dešimt šalių, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d., t.y. Kiprą, Čekiją, Estiją, Vengriją, Latviją, Lietuvą, Maltą, Lenkiją, Slovakiją ir Slovėniją.

| 1.2 | Sprendžiant iš pavadinimo, Komisijos komunikate dėl bendrųjų ekonominės politikos gairių (BEPG) numatyta labai išsami ekonominės politikos tikslų ir strategijų analizė. Analizėje siekiama daugiau dėmesio sutelkti į Europos Sąjungoje vykdomus darbus, o ne į ją supančiame pasaulyje vykstančius pokyčius. Tai ypač taikytina klausimams, susijusiems su naujosiomis valstybėmis narėmis, kurie beveik nebuvo sprendžiami iki šioms šalims įstojant į ES. |
| --- | --- |

1.2

Sprendžiant iš pavadinimo, Komisijos komunikate dėl bendrųjų ekonominės politikos gairių (BEPG) numatyta labai išsami ekonominės politikos tikslų ir strategijų analizė. Analizėje siekiama daugiau dėmesio sutelkti į Europos Sąjungoje vykdomus darbus, o ne į ją supančiame pasaulyje vykstančius pokyčius. Tai ypač taikytina klausimams, susijusiems su naujosiomis valstybėmis narėmis, kurie beveik nebuvo sprendžiami iki šioms šalims įstojant į ES.

| 1.3 | Savo nuomonėse dėl BEPG Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas būsimąsias naujas valstybes nares pirmą kartą paminėjo savo nuomonės, kurią jis priėmė net 2002 m. kovo mėn., išvadose. Tuomet Komitetas nurodė, kad „dėl artėjančios ES plėtros taip pat reikia skubiai persvarstyti ekonominės politikos koordinavimo tvarką.“ |
| --- | --- |

1.3

Savo nuomonėse dėl BEPG Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas būsimąsias naujas valstybes nares pirmą kartą paminėjo savo nuomonės, kurią jis priėmė net 2002 m. kovo mėn., išvadose. Tuomet Komitetas nurodė, kad „dėl artėjančios ES plėtros taip pat reikia skubiai persvarstyti ekonominės politikos koordinavimo tvarką.“

| 1.4 | Apie artėjančią plėtrą buvo keletą kartų užsiminta ir 2003 m. kovo mėn. priimtoje Komiteto nuomonėje. Santraukoje Komitetas pabrėžė, kad vienas svarbiausių reikalavimų ateinančiais metais yra „teikti tikrai veiksmingą paramą naujųjų valstybių narių stojimui“. Tos nuomonės priedo lentelėse buvo pateikti tiek tuometinių valstybių narių, tiek ir šalių kandidačių ekonominiai rodikliai. |
| --- | --- |

1.4

Apie artėjančią plėtrą buvo keletą kartų užsiminta ir 2003 m. kovo mėn. priimtoje Komiteto nuomonėje. Santraukoje Komitetas pabrėžė, kad vienas svarbiausių reikalavimų ateinančiais metais yra „teikti tikrai veiksmingą paramą naujųjų valstybių narių stojimui“. Tos nuomonės priedo lentelėse buvo pateikti tiek tuometinių valstybių narių, tiek ir šalių kandidačių ekonominiai rodikliai.

| 1.5 | Nuomonėje, kurią Komitetas priėmė 2003 m. gruodį, jis nurodė, kad „nors gairės apima trejų metų laikotarpį, keistą, kad jose tik vienu sakiniu užsimenama apie tai, kad po keleto mėnesių į ES įstos dešimt naujų valstybių narių“. Gairėse tik nurodyta, kad šių šalių prašoma savo politikos kryptis vykdyti atsižvelgiant į šias gaires. EESRK manymu, šiam požiūriui trūko įžvalgumo. |
| --- | --- |

1.5

Nuomonėje, kurią Komitetas priėmė 2003 m. gruodį, jis nurodė, kad „nors gairės apima trejų metų laikotarpį, keistą, kad jose tik vienu sakiniu užsimenama apie tai, kad po keleto mėnesių į ES įstos dešimt naujų valstybių narių“. Gairėse tik nurodyta, kad šių šalių prašoma savo politikos kryptis vykdyti atsižvelgiant į šias gaires. EESRK manymu, šiam požiūriui trūko įžvalgumo.

| 1.6 | Toje pat nuomonėje apie plėtros pasekmes buvo kalbama taip: „Svarbiausia, kad ekonominės politikos koordinavimas (kuris jau šiandien yra netinkamas), išsiplėtus ES, taps dar sudėtingesnis. Taip atsitiks dėl to, kad dėl plėtros atsiras naujas koordinavimo poreikis dviejose srityse: pirmiausia, atskirose politikos kūrimo srityse (pavyzdžiui, darbo užmokesčio politikos vidaus koordinavimas), o antra, tarp trijų pagrindinių makroekonominės politikos krypčių, kuriose po plėtros skirtumai ryškiai padidės“. |
| --- | --- |

1.6

Toje pat nuomonėje apie plėtros pasekmes buvo kalbama taip: „Svarbiausia, kad ekonominės politikos koordinavimas (kuris jau šiandien yra netinkamas), išsiplėtus ES, taps dar sudėtingesnis. Taip atsitiks dėl to, kad dėl plėtros atsiras naujas koordinavimo poreikis dviejose srityse: pirmiausia, atskirose politikos kūrimo srityse (pavyzdžiui, darbo užmokesčio politikos vidaus koordinavimas), o antra, tarp trijų pagrindinių makroekonominės politikos krypčių, kuriose po plėtros skirtumai ryškiai padidės“.

| 1.7 | Šioje nuomonėje buvo taip pat įspėjama apie galimas pasekmes, jeigu „naujosios valstybės narės bandytų kuo greičiau įvykdyti narystės Ekonominės ir pinigų sąjungoje kriterijus ir tokiu būdu priartėtų prie Stabilumo ir augimo paktui taikomų kriterijų“. |
| --- | --- |

1.7

Šioje nuomonėje buvo taip pat įspėjama apie galimas pasekmes, jeigu „naujosios valstybės narės bandytų kuo greičiau įvykdyti narystės Ekonominės ir pinigų sąjungoje kriterijus ir tokiu būdu priartėtų prie Stabilumo ir augimo paktui taikomų kriterijų“.

| 1.8 | Savo naujausioje (2004 m.) nuomonėje dėl BEPG „Geresnis ūkio valdymas Europos Sąjungoje“ (1) Komitetas nurodo, kad plėtra ženklina naujo ES etapo pradžią. Kaip nurodyta pavadinime, šioje nuomonėje nagrinėjamas valdymas, kuris yra labai svarbus, kad Europos Sąjunga būtų patikima ir veiksminga: „Būtina skubiai sukurti pasitikėjimą keliančią institucinę sistemą“. |
| --- | --- |

1.8

Savo naujausioje (2004 m.) nuomonėje dėl BEPG „Geresnis ūkio valdymas Europos Sąjungoje“ (1) Komitetas nurodo, kad plėtra ženklina naujo ES etapo pradžią. Kaip nurodyta pavadinime, šioje nuomonėje nagrinėjamas valdymas, kuris yra labai svarbus, kad Europos Sąjunga būtų patikima ir veiksminga: „Būtina skubiai sukurti pasitikėjimą keliančią institucinę sistemą“.

| 1.9 | Nuomonėje taip pat daroma nuoroda į Komisijos sprendimą, pateikiamą 2004 m. papildytoje redakcijoje, kad „naujųjų valstybių narių problemos, susijusios su biudžeto padėtimi, skolų našta ir užimtumu, yra panašios į 15-os ankstesnių valstybių narių (ES-15)“. Tačiau tai nereiškia, kad naujųjų valstybių narių problemos yra tokios pat kaip 15-os ES narių. Juo labiau, valstybės daugeliu apsektu ženkliai skiriasi. Lyginti galima tik iš dalies. Nuomonėje toliau aiškinama, kad teisės aktų ir socialinės bei ekonominės praktikos naujosiose narėse pritaikymas prie labai išsivysčiusių 15-os ES valstybių narių gali šokiruoti. |
| --- | --- |

1.9

Nuomonėje taip pat daroma nuoroda į Komisijos sprendimą, pateikiamą 2004 m. papildytoje redakcijoje, kad „naujųjų valstybių narių problemos, susijusios su biudžeto padėtimi, skolų našta ir užimtumu, yra panašios į 15-os ankstesnių valstybių narių (ES-15)“. Tačiau tai nereiškia, kad naujųjų valstybių narių problemos yra tokios pat kaip 15-os ES narių. Juo labiau, valstybės daugeliu apsektu ženkliai skiriasi. Lyginti galima tik iš dalies. Nuomonėje toliau aiškinama, kad teisės aktų ir socialinės bei ekonominės praktikos naujosiose narėse pritaikymas prie labai išsivysčiusių 15-os ES valstybių narių gali šokiruoti.

| 1.10 | Taigi, ankstesnėse nuomonėse dėl bendrųjų gairių EESRK jau šiek tiek nagrinėjo svarbiausias problemas, su kuriomis susidurs naujosios valstybės narės, nors ir neišsamiai. Žinoma, EESRK nuomonių turiniui įtakos turėjo tai, kad Komisijos komunikatuose beveik nebuvo plėtros poveikio įvertinimo ar analizės. |
| --- | --- |

1.10

Taigi, ankstesnėse nuomonėse dėl bendrųjų gairių EESRK jau šiek tiek nagrinėjo svarbiausias problemas, su kuriomis susidurs naujosios valstybės narės, nors ir neišsamiai. Žinoma, EESRK nuomonių turiniui įtakos turėjo tai, kad Komisijos komunikatuose beveik nebuvo plėtros poveikio įvertinimo ar analizės.

2.   Bendrosios ekonominės politikos gairės naujosios valstybėse narėse

| 2.1 | 2003-2005 m. BEPG nustatė šiuos svarbiausius ES vidutinės trukmės laikotarpio ekonominės strategijos elementus:






  — | makroekonominės politikos kryptys, nukreiptos augimo ir stabilumo link; |
| --- | --- | --- |

2.1

2003-2005 m. BEPG nustatė šiuos svarbiausius ES vidutinės trukmės laikotarpio ekonominės strategijos elementus:

—

makroekonominės politikos kryptys, nukreiptos augimo ir stabilumo link;

| — | ekonomikos reformos, skirtos Europos augimo potencialui stiprinti; ir |
| --- | --- |

—

ekonomikos reformos, skirtos Europos augimo potencialui stiprinti; ir

| — | tvarumo stiprinimas. |
| --- | --- |

—

tvarumo stiprinimas.

| 2.2 | Per pirmąjį 2003 m. pusmetį 15-oje ES valstybių narių buvo regima ekonomikos augimo stagnacija. Buvo vykdomos ekonomikos reformos, tačiau jų nepakako Lisabonos tikslams įgyvendinti. Darbo našumas augo nepakankamai greitai, o vidaus rinka buvo kuriama lėtai. Pažangos pasiekta tvarios plėtros srityje, tačiau jos nepakanka. Pavyzdžiui, šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisija beveik nesumažėjo, nors 20 a. dešimtajame dešimtmetyje buvo nemažai pasiekta šioje srityje. |
| --- | --- |

2.2

Per pirmąjį 2003 m. pusmetį 15-oje ES valstybių narių buvo regima ekonomikos augimo stagnacija. Buvo vykdomos ekonomikos reformos, tačiau jų nepakako Lisabonos tikslams įgyvendinti. Darbo našumas augo nepakankamai greitai, o vidaus rinka buvo kuriama lėtai. Pažangos pasiekta tvarios plėtros srityje, tačiau jos nepakanka. Pavyzdžiui, šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisija beveik nesumažėjo, nors 20 a. dešimtajame dešimtmetyje buvo nemažai pasiekta šioje srityje.

| 2.3 | 2004 m. balandį Komisija patikslino BEPG ir nurodė, kad esama strategija tinka ir naujosioms valstybėms narėms. Nors iššūkiai, su kuriais susiduria naujosios valstybės narės iš esmės nesiskiria nuo tų, su kuriais susiduria 15-a ES valstybių narių, vis dėlto šie iššūkiai paprastai yra žymiai didesni, tačiau kai kuriais atvejais ir ne tokie skausmingi. |
| --- | --- |

2.3

2004 m. balandį Komisija patikslino BEPG ir nurodė, kad esama strategija tinka ir naujosioms valstybėms narėms. Nors iššūkiai, su kuriais susiduria naujosios valstybės narės iš esmės nesiskiria nuo tų, su kuriais susiduria 15-a ES valstybių narių, vis dėlto šie iššūkiai paprastai yra žymiai didesni, tačiau kai kuriais atvejais ir ne tokie skausmingi.

| 2.4 | Naujosios valstybės narės yra labai skirtingos. Todėl Komisija mano, kad derėtų kiekvienai šaliai paskelbti atskiras rekomendacijas, kuriose būtų atsižvelgta į tų šalių istorinius skirtumus ir veiklos rezultatus. |
| --- | --- |

2.4

Naujosios valstybės narės yra labai skirtingos. Todėl Komisija mano, kad derėtų kiekvienai šaliai paskelbti atskiras rekomendacijas, kuriose būtų atsižvelgta į tų šalių istorinius skirtumus ir veiklos rezultatus.

| 2.5 | Naujojoje BEPG redakcijoje daugiausia dėmesio skiriama naujųjų valstybių narių integravimui į jau egzistuojančią ekonominės politikos koordinavimo sistemą. Struktūriniai iššūkiai, su kuriais susiduria naujosios valstybės narės, paprastai yra didesni, kadangi:






  — | nedarbas jose yra beveik du kartus didesnis nei 15-oje ES narių; |
| --- | --- | --- |

2.5

Naujojoje BEPG redakcijoje daugiausia dėmesio skiriama naujųjų valstybių narių integravimui į jau egzistuojančią ekonominės politikos koordinavimo sistemą. Struktūriniai iššūkiai, su kuriais susiduria naujosios valstybės narės, paprastai yra didesni, kadangi:

—

nedarbas jose yra beveik du kartus didesnis nei 15-oje ES narių;

| — | valdžios sektoriaus deficitas 2000 — 2004 m. laikotarpiu vidutiniškai sudarė virš 4 % BVP; |
| --- | --- |

—

valdžios sektoriaus deficitas 2000 — 2004 m. laikotarpiu vidutiniškai sudarė virš 4 % BVP;

| — | pajamų lygis yra daugiau nei per pusę mažesnis nei 15-oje ES valstybių narių; |
| --- | --- |

—

pajamų lygis yra daugiau nei per pusę mažesnis nei 15-oje ES valstybių narių;

| — | kai kuriose naujosiose valstybėse narėse ypač daug žemdirbių; ir |
| --- | --- |

—

kai kuriose naujosiose valstybėse narėse ypač daug žemdirbių; ir

| — | daugelis naujųjų valstybių narių turi didelį einamosios sąskaitos deficitą. |
| --- | --- |

—

daugelis naujųjų valstybių narių turi didelį einamosios sąskaitos deficitą.

| 2.6 | Būtinoji sėkmingų makroekonominių politikos krypčių, orientuotų į augimą ir stabilumą, sąlyga yra ta, kad naujosios valstybės narės turi stengtis pasiekti viešųjų finansų stabilumo ir sumažinti einamosios sąskaitos deficitą, jei deficitas susidarė ne dėl investicijų, bet dėl vartojimo. |
| --- | --- |

2.6

Būtinoji sėkmingų makroekonominių politikos krypčių, orientuotų į augimą ir stabilumą, sąlyga yra ta, kad naujosios valstybės narės turi stengtis pasiekti viešųjų finansų stabilumo ir sumažinti einamosios sąskaitos deficitą, jei deficitas susidarė ne dėl investicijų, bet dėl vartojimo.

| 2.7 | Augimo potencialą reikia didinti reformomis, suderintomis tarp socialinių pašnekovų, kurios remtų vykstantį darbo rinkos restruktūrizavimą (pavyzdžiui, per mokymą) ir didintų produktyvumą, pavyzdžiui, didinant konkurenciją, mažinant reglamentavimą, padidinantį jo veiksmingumą, ir plečiant kapitalo rinkas. Socialinį tvarumą galima pagerinti, o skurdą sumažinti pabrėžiant didelę darbo reikšmę. Investicijos į transporto ir energijos infrastruktūrą (be investicijų į pramonę ir žemės ūkį) yra labai svarbios gerinant aplinkos tvarumą. |
| --- | --- |

2.7

Augimo potencialą reikia didinti reformomis, suderintomis tarp socialinių pašnekovų, kurios remtų vykstantį darbo rinkos restruktūrizavimą (pavyzdžiui, per mokymą) ir didintų produktyvumą, pavyzdžiui, didinant konkurenciją, mažinant reglamentavimą, padidinantį jo veiksmingumą, ir plečiant kapitalo rinkas. Socialinį tvarumą galima pagerinti, o skurdą sumažinti pabrėžiant didelę darbo reikšmę. Investicijos į transporto ir energijos infrastruktūrą (be investicijų į pramonę ir žemės ūkį) yra labai svarbios gerinant aplinkos tvarumą.

| 2.8 | Komisija nurodo iššūkių, su kuriais susiduria naujosios valstybės narės, mastą ir sudėtingus politikos pasirinkimo klausimus, kurie laukia ateityje. BEPG atsižvelgia į ypatingas šių šalių aplinkybes, pavyzdžiui, kiekvienai šaliai parengtose rekomendacijose nurodydama ilgesnius prisitaikymo laikotarpius nei tie, kurie yra nustatyti 15-ai ES narių. |
| --- | --- |

2.8

Komisija nurodo iššūkių, su kuriais susiduria naujosios valstybės narės, mastą ir sudėtingus politikos pasirinkimo klausimus, kurie laukia ateityje. BEPG atsižvelgia į ypatingas šių šalių aplinkybes, pavyzdžiui, kiekvienai šaliai parengtose rekomendacijose nurodydama ilgesnius prisitaikymo laikotarpius nei tie, kurie yra nustatyti 15-ai ES narių.

3.   Ekonominės veiklos rezultatai ir plėtros pasekmės

3.1   Ekonominės veiklos rezultatai ir perspektyvos naujosiose valstybėse narėse

| 3.1.1 | Plėtra turi teigiamos įtakos ekonominiam vystymuisi. 15-os ES narių ekonominė veikla pradėjo atsigauti 2003 m. antrąjį pusmetį. Jai atsigauti padėjo bendras pasaulio ekonomikos augimas ir didėjantis vartotojų pasitikėjimas. Vartojimo padidėjimas iš dalies sietinas su neregėtai žemomis palūkanų normomis. Nepaisant ekonomikos pakilimo, užimtumas padidės dar negreitai. Vis dėlto vartotojų netikrumas dėl būsimų pajamų vis dar lemia vartotojų pasitikėjimą, be to padidėjo pasaulio ekonomikos perspektyvai gresiantys pavojai. 15-os ES narių ekonominio vystymosi padidėjimas taip pat svarbus ir naujoms valstybėms narėms, kurių eksportas daugiausia nukreiptas į šias rinkas. |
| --- | --- |

3.1.1

Plėtra turi teigiamos įtakos ekonominiam vystymuisi. 15-os ES narių ekonominė veikla pradėjo atsigauti 2003 m. antrąjį pusmetį. Jai atsigauti padėjo bendras pasaulio ekonomikos augimas ir didėjantis vartotojų pasitikėjimas. Vartojimo padidėjimas iš dalies sietinas su neregėtai žemomis palūkanų normomis. Nepaisant ekonomikos pakilimo, užimtumas padidės dar negreitai. Vis dėlto vartotojų netikrumas dėl būsimų pajamų vis dar lemia vartotojų pasitikėjimą, be to padidėjo pasaulio ekonomikos perspektyvai gresiantys pavojai. 15-os ES narių ekonominio vystymosi padidėjimas taip pat svarbus ir naujoms valstybėms narėms, kurių eksportas daugiausia nukreiptas į šias rinkas.

| 3.1.2 | Naujųjų valstybių narių ekonomika 2003 m. vidutiniškai išaugo 3,5 %. Augimą skatino privatus vartojimas, ypač tai pasakytina apie Baltijos valstybes, Vengriją ir Čekiją. Eksportas labai išaugo visų pirma Slovakijoje ir Lenkijoje, kuriose labai išaugo gerai apdorotų prekių eksportas. |
| --- | --- |

3.1.2

Naujųjų valstybių narių ekonomika 2003 m. vidutiniškai išaugo 3,5 %. Augimą skatino privatus vartojimas, ypač tai pasakytina apie Baltijos valstybes, Vengriją ir Čekiją. Eksportas labai išaugo visų pirma Slovakijoje ir Lenkijoje, kuriose labai išaugo gerai apdorotų prekių eksportas.

| 3.1.3 | Keliose iš naujų valstybių narių investicijos augo nežymiai, daugiausia dėl vykdomų reformų šiose valstybėse. Palūkanų normų konvergencija su kitų ES narių normomis ir būtinybė patobulinti infrastruktūrą yra tie veiksniai, kurie turėtų skatinti investicijų augimą ateityje. Investicijų lygis naujosiose valstybėse narėse bendrai prilygsta 15-os ES narių lygiui. |
| --- | --- |

3.1.3

Keliose iš naujų valstybių narių investicijos augo nežymiai, daugiausia dėl vykdomų reformų šiose valstybėse. Palūkanų normų konvergencija su kitų ES narių normomis ir būtinybė patobulinti infrastruktūrą yra tie veiksniai, kurie turėtų skatinti investicijų augimą ateityje. Investicijų lygis naujosiose valstybėse narėse bendrai prilygsta 15-os ES narių lygiui.

| 3.1.4 | Tikimasi, kad ūkio augimas naujosiose valstybėse narėse 2004 m. ir 2005 m. vidutiniškai sudarys apie 4 %. Greičiausio augimo tikimasi tose naujosiose valstybėse narėse, kuriose yra mažiausias BVP vienam gyventojui. Didžiausio augimo tikimasi Lenkijoje dėl šios šalies fiskalinės politikos, orientuotos į augimą. Kalbant apie naująsias valstybes nares, kurių pajamų lygis yra aukštas,visų pirma Kipre galimas gana stiprus ūkio augimas. Aukštesnės naftos kainos gali ateityje varžyti visų ES šalių ūkio augimą. |
| --- | --- |

3.1.4

Tikimasi, kad ūkio augimas naujosiose valstybėse narėse 2004 m. ir 2005 m. vidutiniškai sudarys apie 4 %. Greičiausio augimo tikimasi tose naujosiose valstybėse narėse, kuriose yra mažiausias BVP vienam gyventojui. Didžiausio augimo tikimasi Lenkijoje dėl šios šalies fiskalinės politikos, orientuotos į augimą. Kalbant apie naująsias valstybes nares, kurių pajamų lygis yra aukštas,visų pirma Kipre galimas gana stiprus ūkio augimas. Aukštesnės naftos kainos gali ateityje varžyti visų ES šalių ūkio augimą.

| 3.1.5 | Infliacija naujosiose valstybėse narėse, išskyrus Vengriją, Slovakiją ir Slovėniją, pastaruoju metu yra panaši į euro zonos vidurkį. Nors infliacija šiek tiek pagreitės 2004 m. (iš dalies dėl naftos kainų augimo), tikimasi, kad 2005 m. ji sumažės iki 3 %. |
| --- | --- |

3.1.5

Infliacija naujosiose valstybėse narėse, išskyrus Vengriją, Slovakiją ir Slovėniją, pastaruoju metu yra panaši į euro zonos vidurkį. Nors infliacija šiek tiek pagreitės 2004 m. (iš dalies dėl naftos kainų augimo), tikimasi, kad 2005 m. ji sumažės iki 3 %.

| 3.1.6 | 2000-2003 laikotarpiu naujųjų valstybių narių vidutinis biudžeto deficitas sudarė 4,3 % BVP, 2004 m. — 4,9 %. Biudžeto pozicijos svyravo nuo 1 % pertekliaus Estijoje iki 7 % BVP deficito Čekijoje. Išskyrus Čekiją, deficitas taip pat viršijo 3 % kontrolinį dydį dar penkiose iš dešimties naujųjų valstybių narių — Kipre, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje (žr. statistikos priedą). Padėtis daugelyje naujųjų valstybių narių turėtų pagerėti įsibėgėjus viešųjų finansų konsolidacijai. |
| --- | --- |

3.1.6

2000-2003 laikotarpiu naujųjų valstybių narių vidutinis biudžeto deficitas sudarė 4,3 % BVP, 2004 m. — 4,9 %. Biudžeto pozicijos svyravo nuo 1 % pertekliaus Estijoje iki 7 % BVP deficito Čekijoje. Išskyrus Čekiją, deficitas taip pat viršijo 3 % kontrolinį dydį dar penkiose iš dešimties naujųjų valstybių narių — Kipre, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje ir Slovakijoje (žr. statistikos priedą). Padėtis daugelyje naujųjų valstybių narių turėtų pagerėti įsibėgėjus viešųjų finansų konsolidacijai.

| 3.1.7 | Kaip ir 15 ES valstybių narių, visos naujosios valstybės narės turi savitų, tik joms būdingų bruožų. Todėl vertinti naująsias valstybes nares kartu yra dažnai klaidinga. Vis dėlto, apibendrinant, galima pasakyti, kad naujųjų valstybių narių ūkis augo gana gerai, palyginti su 15-os ES narių. Narystė ES, gana stiprus vidaus paklausos augimas ir mažesnės sąnaudos nei 15-oje ES narių paskatins produktyvumo augimą šiose šalyse per ateinančius kelerius metus, kuri kartu sukurs 15 ES šalių paklausą produktams ne tik investicijų į technologijas pavidalu, bet ir plataus vartojimo prekių paklausą. |
| --- | --- |

3.1.7

Kaip ir 15 ES valstybių narių, visos naujosios valstybės narės turi savitų, tik joms būdingų bruožų. Todėl vertinti naująsias valstybes nares kartu yra dažnai klaidinga. Vis dėlto, apibendrinant, galima pasakyti, kad naujųjų valstybių narių ūkis augo gana gerai, palyginti su 15-os ES narių. Narystė ES, gana stiprus vidaus paklausos augimas ir mažesnės sąnaudos nei 15-oje ES narių paskatins produktyvumo augimą šiose šalyse per ateinančius kelerius metus, kuri kartu sukurs 15 ES šalių paklausą produktams ne tik investicijų į technologijas pavidalu, bet ir plataus vartojimo prekių paklausą.

3.2   Makroekonominės plėtros pasekmės ES

| 3.2.1 | Plėtros pasekmes naujosios valstybės narės ir 15-os ES narės pajus nevienodai.x Taip yra daugiausia dėl to, kad 15 ES narių sudaro labai didelę naujųjų valstybių narių užsienio prekybos dalį, tuo tarpu naujosios valstybės narės nėra reikšmingos 15 ES šalių. Jau įprasta, kad 15 ES šalių yra linkusios prekiauti daugiausia su kitomis Vakarų pramonės šalimis, tokiomis kaip JAV. |
| --- | --- |

3.2.1

Plėtros pasekmes naujosios valstybės narės ir 15-os ES narės pajus nevienodai.x Taip yra daugiausia dėl to, kad 15 ES narių sudaro labai didelę naujųjų valstybių narių užsienio prekybos dalį, tuo tarpu naujosios valstybės narės nėra reikšmingos 15 ES šalių. Jau įprasta, kad 15 ES šalių yra linkusios prekiauti daugiausia su kitomis Vakarų pramonės šalimis, tokiomis kaip JAV.

| 3.2.2 | Rytų vidurio Europos šalių žengimas narystės link buvo laipsniškas procesas, kurio metu buvo kuriamos institucijos ir panaikinamos prekybos kliūtys su 15-os ES šalimis. Svarbiausi apribojimai buvo susiję su maisto ir žemės ūkio produktų prekyba. Po įstojimo likusius apribojimus daugiausia sudaro pereinamojo laikotarpio taisyklės, susijusios su nuosavybės teise į žemę, darbo jėgos judėjimu ir aplinkosauga. |
| --- | --- |

3.2.2

Rytų vidurio Europos šalių žengimas narystės link buvo laipsniškas procesas, kurio metu buvo kuriamos institucijos ir panaikinamos prekybos kliūtys su 15-os ES šalimis. Svarbiausi apribojimai buvo susiję su maisto ir žemės ūkio produktų prekyba. Po įstojimo likusius apribojimus daugiausia sudaro pereinamojo laikotarpio taisyklės, susijusios su nuosavybės teise į žemę, darbo jėgos judėjimu ir aplinkosauga.

| 3.2.3 | Apskaičiuota, kad plėtra 15-ai ES narių vidutiniškai turės teigiamą poveikį: metinis BVP augimas laikotarpiu iki 2015 m. turėtų padidėti nuo vienos dešimtosios iki dviejų dešimtųjų procento, palyginti su tuo, koks jis būtų, jei plėtra nebūtų įvykusi, kuri yra ypač reikšminga, atsižvelgiant į 15 ES narių BVP augimą, lygų apytikriai dviems procentams, kas atitinka jų ekonomikos brandą. Tikimasi, kad nauda, kurią gaus naujosios valstybės narės, bus didesnė, o metinė BVP augimo norma gali siekti net 0,5-1,5 procentus. Nauda atsiras panaikinus likusias prekybos kliūtis ir atsiradus laisvesniam darbo jėgos ir kapitalo judėjimui. |
| --- | --- |

3.2.3

Apskaičiuota, kad plėtra 15-ai ES narių vidutiniškai turės teigiamą poveikį: metinis BVP augimas laikotarpiu iki 2015 m. turėtų padidėti nuo vienos dešimtosios iki dviejų dešimtųjų procento, palyginti su tuo, koks jis būtų, jei plėtra nebūtų įvykusi, kuri yra ypač reikšminga, atsižvelgiant į 15 ES narių BVP augimą, lygų apytikriai dviems procentams, kas atitinka jų ekonomikos brandą. Tikimasi, kad nauda, kurią gaus naujosios valstybės narės, bus didesnė, o metinė BVP augimo norma gali siekti net 0,5-1,5 procentus. Nauda atsiras panaikinus likusias prekybos kliūtis ir atsiradus laisvesniam darbo jėgos ir kapitalo judėjimui.

| 3.2.4 | Reikėtų pažymėti, kad visa ES plėtros rezultatus pajus netolygiai. Didžiausią plėtros poveikį iš 15-os ES narių pajus Austrijos, Vokietijos ir Suomijos regionai, kurie ribojasi su naujosiomis valstybėmis narėmis. Pokyčiai labai skirsis priklausomai nuo sektoriaus. |
| --- | --- |

3.2.4

Reikėtų pažymėti, kad visa ES plėtros rezultatus pajus netolygiai. Didžiausią plėtros poveikį iš 15-os ES narių pajus Austrijos, Vokietijos ir Suomijos regionai, kurie ribojasi su naujosiomis valstybėmis narėmis. Pokyčiai labai skirsis priklausomai nuo sektoriaus.

| 3.2.5 | Rezultatai greičiausiai bus didžiausi tuose sektoriuose, kurie reikalauja didelės darbo jėgos, kaip antai žemės ūkis, maisto pramonė, statyba ir kitos paslaugų pramonės šakos, kurios negali gauti naudos iš geografinio veiklos rūšių pasiskirstymo dėl atstumų ir (arba) taisyklių. Tačiau esama sektorių, kuriuose gamybą nesunku perkelti iš vienos šalies į kitą. |
| --- | --- |

3.2.5

Rezultatai greičiausiai bus didžiausi tuose sektoriuose, kurie reikalauja didelės darbo jėgos, kaip antai žemės ūkis, maisto pramonė, statyba ir kitos paslaugų pramonės šakos, kurios negali gauti naudos iš geografinio veiklos rūšių pasiskirstymo dėl atstumų ir (arba) taisyklių. Tačiau esama sektorių, kuriuose gamybą nesunku perkelti iš vienos šalies į kitą.

| 3.2.6 | Žemas išlaidų lygis naujosiose valstybėse narėse taip pat siūlo visai ES galimybę, kokią siūlo Kinijos fenomenas. Geografinis šalių, kurių sąnaudos yra mažos, artumas reiškia, kad daug palankesnės sąlygos yra gaminti Europoje, o ne tolesnėse vietovėse. Tai ypač taikytina ankstyvosioms mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos produktų būvio ciklo stadijoms. Tik tuomet, kai mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos dalis gamybos sąnaudų dalyje sumažės, gamyba gali būti perkelta į tolimesnes šalis, kuriose gamybos sąnaudos būtų dar mažesnės. Nors 15-os ES narių ir naujųjų valstybių narių gamybos sąnaudos šiuo metu labai skiriasi, laikui bėgant šis skirtumas palaipsniui sumažės. |
| --- | --- |

3.2.6

Žemas išlaidų lygis naujosiose valstybėse narėse taip pat siūlo visai ES galimybę, kokią siūlo Kinijos fenomenas. Geografinis šalių, kurių sąnaudos yra mažos, artumas reiškia, kad daug palankesnės sąlygos yra gaminti Europoje, o ne tolesnėse vietovėse. Tai ypač taikytina ankstyvosioms mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos produktų būvio ciklo stadijoms. Tik tuomet, kai mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos dalis gamybos sąnaudų dalyje sumažės, gamyba gali būti perkelta į tolimesnes šalis, kuriose gamybos sąnaudos būtų dar mažesnės. Nors 15-os ES narių ir naujųjų valstybių narių gamybos sąnaudos šiuo metu labai skiriasi, laikui bėgant šis skirtumas palaipsniui sumažės.

4.   Konkretūs klausimai

4.1   Prisijungimas prie euro zonos

| 4.1.1 | Dauguma naujųjų valstybių narių tikriausiai norėtų kuo greičiau prisijungti prie euro zonos. Prie euro zonos jos galės prisijungti, kai atitiks nustatytus reikalavimus, o tai reiškia, kad jos turi vykdyti griežtai apibrėžtas ir subalansuotas ekonomikos politikos kryptis. Pirmieji keleri narystės metai bus ypač sunkūs. Mastrichto kriterijai yra susiję su pakankamai žemomis infliacijos ir palūkanų normomis, žemu biudžeto deficitų ir valdžios sektoriaus skolinimusi bei stabiliomis valiutos keitimo normomis. Natūralu, kad tie patys reikalavimai taikomi visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

4.1.1

Dauguma naujųjų valstybių narių tikriausiai norėtų kuo greičiau prisijungti prie euro zonos. Prie euro zonos jos galės prisijungti, kai atitiks nustatytus reikalavimus, o tai reiškia, kad jos turi vykdyti griežtai apibrėžtas ir subalansuotas ekonomikos politikos kryptis. Pirmieji keleri narystės metai bus ypač sunkūs. Mastrichto kriterijai yra susiję su pakankamai žemomis infliacijos ir palūkanų normomis, žemu biudžeto deficitų ir valdžios sektoriaus skolinimusi bei stabiliomis valiutos keitimo normomis. Natūralu, kad tie patys reikalavimai taikomi visoms valstybėms narėms.

| 4.1.2 | Svarbiausias klausimas čia, žinoma, yra toks: kokį poveikį siekis atitikti Mastrichto kriterijus turės naujųjų valstybių narių ekonominės veiklos rezultatams? Jeigu, prisijungusios prie II-ojo valiutų keitimo mechanizmo (VKM), jos stengsis, kad jų valiutos neperžengtų svyravimo ribos, jos rizikuoja, kad jų valiutomis gali būti spekuliuojama. Galimas palūkanų normų didinimas siekiant apsaugoti valiutų keitimo normų stabilumą turėtų neigiamų pasekmių, pavyzdžiui, užimtumui. Estija, Lietuva ir Slovėnija buvo pirmosios iš naujųjų valstybių narių, kurios prisijungė prie II VKM. Jos savo valiutoms leidžia svyruoti gana plačia amplitude, o tai padeda joms išvengti galimų spekuliacijos išpuolių. Estijos ir Lietuvos valiutų valdybos modelis taip pat saugo jų valiutų keitimo normų stabilumą santykyje su euru. |
| --- | --- |

4.1.2

Svarbiausias klausimas čia, žinoma, yra toks: kokį poveikį siekis atitikti Mastrichto kriterijus turės naujųjų valstybių narių ekonominės veiklos rezultatams? Jeigu, prisijungusios prie II-ojo valiutų keitimo mechanizmo (VKM), jos stengsis, kad jų valiutos neperžengtų svyravimo ribos, jos rizikuoja, kad jų valiutomis gali būti spekuliuojama. Galimas palūkanų normų didinimas siekiant apsaugoti valiutų keitimo normų stabilumą turėtų neigiamų pasekmių, pavyzdžiui, užimtumui. Estija, Lietuva ir Slovėnija buvo pirmosios iš naujųjų valstybių narių, kurios prisijungė prie II VKM. Jos savo valiutoms leidžia svyruoti gana plačia amplitude, o tai padeda joms išvengti galimų spekuliacijos išpuolių. Estijos ir Lietuvos valiutų valdybos modelis taip pat saugo jų valiutų keitimo normų stabilumą santykyje su euru.

| 4.1.3 | Šalys, stengdamosi įvykdyti žemos infliacijos reikalavimą, gali patirti sunkumų, kadangi jų ekonomika sparčiai plečiasi. Iki stojimo infliacija naujosiose valstybėse narėse viršijo 15-os ES narių infliaciją. Sparčiai augančios ekonomikos suvaržymas ypač mažomis infliacijos normomis gali trukdyti augimui, kadangi didesnė infliacija neatsiejama nuo spartesnio šių šalių augimo stadijos. Be to, spartesnio produktyvumo augimo laikotarpiai paprastai sietini ir su padidėjusia infliacija. Kita vertus, per didelė infliacija trukdo augti ekonomikai. |
| --- | --- |

4.1.3

Šalys, stengdamosi įvykdyti žemos infliacijos reikalavimą, gali patirti sunkumų, kadangi jų ekonomika sparčiai plečiasi. Iki stojimo infliacija naujosiose valstybėse narėse viršijo 15-os ES narių infliaciją. Sparčiai augančios ekonomikos suvaržymas ypač mažomis infliacijos normomis gali trukdyti augimui, kadangi didesnė infliacija neatsiejama nuo spartesnio šių šalių augimo stadijos. Be to, spartesnio produktyvumo augimo laikotarpiai paprastai sietini ir su padidėjusia infliacija. Kita vertus, per didelė infliacija trukdo augti ekonomikai.

| 4.1.3.1 | Infliacijos kriterijus yra parodo tai, kad kai bus pradėta analizuoti kriterijus prieš įstojimą į euro zoną, reikės atkreipti dėmesį į tai, kad įstojimo kriterijų būtų galima laikytis vidutinio laikotarpio perspektyvoje. Iš tiesų, jeigu šiuo metu infliacijos lygis yra priimtinas, jis gali pakisti tam tikriems pereinamiesiems laikotarpiams, numatytiems Stojimo sutartyje, pasibaigus. Tada infliacijos lygis gali pakilti, kadangi nustos galioti leidimai taikyti nulinį PVM tarifą ar sumažintą akcizo mokesčio dydį, o taip pat nacionalinės nuostatos, varžančios ne piliečių teisę įsigyti antrinėje gyvenamoje vietoje nekilnojamo turto ir pan. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Infliacijos kriterijus yra parodo tai, kad kai bus pradėta analizuoti kriterijus prieš įstojimą į euro zoną, reikės atkreipti dėmesį į tai, kad įstojimo kriterijų būtų galima laikytis vidutinio laikotarpio perspektyvoje. Iš tiesų, jeigu šiuo metu infliacijos lygis yra priimtinas, jis gali pakisti tam tikriems pereinamiesiems laikotarpiams, numatytiems Stojimo sutartyje, pasibaigus. Tada infliacijos lygis gali pakilti, kadangi nustos galioti leidimai taikyti nulinį PVM tarifą ar sumažintą akcizo mokesčio dydį, o taip pat nacionalinės nuostatos, varžančios ne piliečių teisę įsigyti antrinėje gyvenamoje vietoje nekilnojamo turto ir pan.

| 4.1.4 | Mažieji ūkiai labiau nei didieji priklauso nuo pasaulio ekonomikos. Jiems yra sudėtingiau nei dideliems ūkiams suteikti laikiną stimulą ūkiui (pavyzdžiui prieš rinkimus), didinant valdžios sektoriaus skolinimus ar plečiant biudžeto deficitą. Mažoje šalyje viešieji finansai yra paprastai skaidresni ir juos yra lengviau valdyti. Todėl logiška tikėtis, kad mažiausios naujosios valstybės narės pirmosios prisijungs prie euro zonos. Estijoje įstatymu yra įtvirtintas reikalavimas, kad valdžios biudžetas turi būti subalansuotas. |
| --- | --- |

4.1.4

Mažieji ūkiai labiau nei didieji priklauso nuo pasaulio ekonomikos. Jiems yra sudėtingiau nei dideliems ūkiams suteikti laikiną stimulą ūkiui (pavyzdžiui prieš rinkimus), didinant valdžios sektoriaus skolinimus ar plečiant biudžeto deficitą. Mažoje šalyje viešieji finansai yra paprastai skaidresni ir juos yra lengviau valdyti. Todėl logiška tikėtis, kad mažiausios naujosios valstybės narės pirmosios prisijungs prie euro zonos. Estijoje įstatymu yra įtvirtintas reikalavimas, kad valdžios biudžetas turi būti subalansuotas.

| 4.1.5 | Gali kilti problemų ir tuo atveju, jei šalys stengsis labai greitai įgyvendinti Mastrichto kriterijus. Iki prisijungimo prie euro zonos, jų valiuta privalės išlikti 2,25 % valiutų kurso svyravimo intervale ir nedevalvuoti dvejus metus. Be 4.1.2 punkte nurodytų problemų, pernelyg skubančios valstybės rizikuoja prisijungti prie šio mechanizmo su nuvertintu ar pervertintu valiutos kursu. Iš tiesų, jų valiutos kursas perdaug svyravo per pastaruosius 15 metų, kad mes galėtume užtektinai tiksliai nustatyti adekvatų valiutos kursą prisijungimo metu. Taigi, joms iškyla pavojus dėl jų valiutos pervertinimo susilpninti savo ekonomikos dinamiką bei ūkio augimo sąlygas, ir dėl to sumažėtų jų konkurencingumas pasaulio rinkose, arba dėl jų valiutos nuvertinimo susidarytų infliacinės jėgos. Vienu arba kitu atveju atsirastų spaudimas darbo užmokesčiui, dėl kurio paaštrėtų įmonių perkėlimo problema ir sumažėtų vidinė paklausa, kuri dažnai yra augimo variklis. Dėl to reikia labai atidžiai nustatyti paritetą prisijungiant prie valiutų kurso mechanizmo ERM II. Bet kokiu atveju, net jeigu prisijungiant prie euro zonos valiutų kursas buvo tinkamas, šiai zonai priklausančios valstybės narės turi visados sekti savo konkurencingumo lygį. |
| --- | --- |

4.1.5

Gali kilti problemų ir tuo atveju, jei šalys stengsis labai greitai įgyvendinti Mastrichto kriterijus. Iki prisijungimo prie euro zonos, jų valiuta privalės išlikti 2,25 % valiutų kurso svyravimo intervale ir nedevalvuoti dvejus metus. Be 4.1.2 punkte nurodytų problemų, pernelyg skubančios valstybės rizikuoja prisijungti prie šio mechanizmo su nuvertintu ar pervertintu valiutos kursu. Iš tiesų, jų valiutos kursas perdaug svyravo per pastaruosius 15 metų, kad mes galėtume užtektinai tiksliai nustatyti adekvatų valiutos kursą prisijungimo metu. Taigi, joms iškyla pavojus dėl jų valiutos pervertinimo susilpninti savo ekonomikos dinamiką bei ūkio augimo sąlygas, ir dėl to sumažėtų jų konkurencingumas pasaulio rinkose, arba dėl jų valiutos nuvertinimo susidarytų infliacinės jėgos. Vienu arba kitu atveju atsirastų spaudimas darbo užmokesčiui, dėl kurio paaštrėtų įmonių perkėlimo problema ir sumažėtų vidinė paklausa, kuri dažnai yra augimo variklis. Dėl to reikia labai atidžiai nustatyti paritetą prisijungiant prie valiutų kurso mechanizmo ERM II. Bet kokiu atveju, net jeigu prisijungiant prie euro zonos valiutų kursas buvo tinkamas, šiai zonai priklausančios valstybės narės turi visados sekti savo konkurencingumo lygį.

| 4.1.6 | Po plėtros valstybių narių, nepriklausančių euro zonai, yra šiek tiek daugiau, tačiau, vertinant pagal BVP, euro zona sudaro didžiąją ES dalį. Ateityje naujoms šalims stojant į euro zoną, euras sustiprės tarptautiniu lygiu. |
| --- | --- |

4.1.6

Po plėtros valstybių narių, nepriklausančių euro zonai, yra šiek tiek daugiau, tačiau, vertinant pagal BVP, euro zona sudaro didžiąją ES dalį. Ateityje naujoms šalims stojant į euro zoną, euras sustiprės tarptautiniu lygiu.

4.2   Stabilumo ir augimo paktas

| 4.2.1 | Viešieji finansai yra pakankamai gerai subalansuoti daugelyje naujųjų valstybių narių. Tik kelete iš jų valdžios sektoriaus skola yra didesnė nei 60 % BVP. Kadangi esama pavojaus, kad kai kuriose iš jų skolos santykinis dydis dėl biudžeto deficito pakils, reikia turėti omenyje, kad užsienio skolos lygis, palyginus su 25-os ES narių lygiu, nekelia jokios grėsmės, nes dėl naujųjų valstybių narių palyginamai greito ekonominio augimo perspektyvų, tolesnio skolos augimo BVP atžvilgiu rizika nėra didelė. Tačiau visos valstybės narės keletą kartų yra paskelbusios, kad laikysis Lisabonos tikslų ir tinkamos biudžeto politikos. |
| --- | --- |

4.2.1

Viešieji finansai yra pakankamai gerai subalansuoti daugelyje naujųjų valstybių narių. Tik kelete iš jų valdžios sektoriaus skola yra didesnė nei 60 % BVP. Kadangi esama pavojaus, kad kai kuriose iš jų skolos santykinis dydis dėl biudžeto deficito pakils, reikia turėti omenyje, kad užsienio skolos lygis, palyginus su 25-os ES narių lygiu, nekelia jokios grėsmės, nes dėl naujųjų valstybių narių palyginamai greito ekonominio augimo perspektyvų, tolesnio skolos augimo BVP atžvilgiu rizika nėra didelė. Tačiau visos valstybės narės keletą kartų yra paskelbusios, kad laikysis Lisabonos tikslų ir tinkamos biudžeto politikos.

| 4.2.2 | Stabilumo ir augimo paktas smarkiai kritikuojamas jau seniai. Komitetas dėl Pakto yra parengęs keletą nuomonių (2). Nežiūrint trūkumų, atrodo, kad jis padeda laikytis biudžetinės drausmės. Padeda ir veiksmingesnis monitoringas ir painios biudžeto tvarkos skaidrumas. Naujosios valstybės narės turėtų turėti aiškią būsimos Stabilumo ir augimo pakto formos viziją, kad parengtų vidutinės trukmės ekonominę politiką. |
| --- | --- |

4.2.2

Stabilumo ir augimo paktas smarkiai kritikuojamas jau seniai. Komitetas dėl Pakto yra parengęs keletą nuomonių (2). Nežiūrint trūkumų, atrodo, kad jis padeda laikytis biudžetinės drausmės. Padeda ir veiksmingesnis monitoringas ir painios biudžeto tvarkos skaidrumas. Naujosios valstybės narės turėtų turėti aiškią būsimos Stabilumo ir augimo pakto formos viziją, kad parengtų vidutinės trukmės ekonominę politiką.

| 4.2.3 | Dėl valstybių narių netiksliai pateiktų ir praleistų biudžeto skaičių bei prognozių padaugėjo priežiūros problemų. Komisija ir įvairūs komitetai rengė bendrus daugiašalės priežiūros taikymo ir politikos koordinavimo kriterijus. Vis dėlto metodų ir procedūrų neįmanoma gerai sustyguoti, kai statistiniai duomenys nėra visiškai patikimi. Kai kurios naujosios valstybės narės ir kai kurios 15-os ES šalys, nepaisant pastaraisiais metais padarytos pažangos, dar turėtų daug nuveikti tobulindamos savo statistinius duomenis. |
| --- | --- |

4.2.3

Dėl valstybių narių netiksliai pateiktų ir praleistų biudžeto skaičių bei prognozių padaugėjo priežiūros problemų. Komisija ir įvairūs komitetai rengė bendrus daugiašalės priežiūros taikymo ir politikos koordinavimo kriterijus. Vis dėlto metodų ir procedūrų neįmanoma gerai sustyguoti, kai statistiniai duomenys nėra visiškai patikimi. Kai kurios naujosios valstybės narės ir kai kurios 15-os ES šalys, nepaisant pastaraisiais metais padarytos pažangos, dar turėtų daug nuveikti tobulindamos savo statistinius duomenis.

| 4.2.4 | Plačiai kalbama, kad reikėtų iš dalies pakeisti Stabilumo ir augimo pakto, kuris yra pagrįstas Mastrichto sutartimi, interpretaciją. Daugelis taisyklių ir procedūrų, kurios šiuo metu yra taikomos 25-iose valstybėse narėse turi tapti laisvesnės ir lankstesnės. Komisijos ir valstybių narių programų ir nuomonių vykdymas tampa vis formalesnis, tuo tarpu vis reikšmingesnis tampa neoficialus koordinavimas tarp valstybių narių. Vis dėlto neturi būti leista suabejoti bendros valiutos patikimumu. |
| --- | --- |

4.2.4

Plačiai kalbama, kad reikėtų iš dalies pakeisti Stabilumo ir augimo pakto, kuris yra pagrįstas Mastrichto sutartimi, interpretaciją. Daugelis taisyklių ir procedūrų, kurios šiuo metu yra taikomos 25-iose valstybėse narėse turi tapti laisvesnės ir lankstesnės. Komisijos ir valstybių narių programų ir nuomonių vykdymas tampa vis formalesnis, tuo tarpu vis reikšmingesnis tampa neoficialus koordinavimas tarp valstybių narių. Vis dėlto neturi būti leista suabejoti bendros valiutos patikimumu.

| 4.2.5 | Naujosios valstybėse narėse bus nelengva tvarkyti ekonominę politiką ir išsaugoti viešųjų finansų stabilumą. Šiuos įsipareigojimus sunkiau įgyvendinti tuomet, kai šalyse nėra reikiamo politinio stabilumo. Nors naujosios valstybės narės įgyvendino pamatines reformas, būtinas rinkos ekonomikai sukurti, kai kurios iš jų susiduria su sunkumais pasirenkant alternatyvas, nes struktūrinių reformų būtinybė paprastai susijusi su padidėjusiomis viešosiomis išlaidomis. Viešųjų išlaidų paskirstymas šioms šalims gali tapti net aštresnė problema nei 15-ai ES valstybių narių. |
| --- | --- |

4.2.5

Naujosios valstybėse narėse bus nelengva tvarkyti ekonominę politiką ir išsaugoti viešųjų finansų stabilumą. Šiuos įsipareigojimus sunkiau įgyvendinti tuomet, kai šalyse nėra reikiamo politinio stabilumo. Nors naujosios valstybės narės įgyvendino pamatines reformas, būtinas rinkos ekonomikai sukurti, kai kurios iš jų susiduria su sunkumais pasirenkant alternatyvas, nes struktūrinių reformų būtinybė paprastai susijusi su padidėjusiomis viešosiomis išlaidomis. Viešųjų išlaidų paskirstymas šioms šalims gali tapti net aštresnė problema nei 15-ai ES valstybių narių.

| 4.2.6 | Būtina kažkiek reformuoti Stabilumo paktą, kad ilgainiui jis būtų veiksmingas. Reforma turi būti siekiama sustiprinti visų valstybių narių įsipareigojimą įgyvendinti bendrus tikslus nesukeliant abejonių dėl jų įsipareigojimo išlaikyti stabilius viešuosius finansus, biudžetinės drausmės, subalansuotumo ir ekonominės politikos koordinavimo patikimumo. |
| --- | --- |

4.2.6

Būtina kažkiek reformuoti Stabilumo paktą, kad ilgainiui jis būtų veiksmingas. Reforma turi būti siekiama sustiprinti visų valstybių narių įsipareigojimą įgyvendinti bendrus tikslus nesukeliant abejonių dėl jų įsipareigojimo išlaikyti stabilius viešuosius finansus, biudžetinės drausmės, subalansuotumo ir ekonominės politikos koordinavimo patikimumo.

4.3   Ekonominės gerovės ir užimtumo situacijos skirtumai (3)

| 4.3.1 | Po plėtros ES BVP išaugo vos 5 % rinkos kainomis ir tik 10 % pagal perskaičiuotą į perkamosios galios paritetą, nors ES gyventojų skaičius išaugo beveik 20 %. Vienas visų naujųjų valstybių narių bendras bruožas yra tas, kad jos vidutiniškai yra ne tokios turtingos kaip 15-a ES narių. Naujosios valstybėse narėse BVP vienam gyventojui (pagal perkamąją galią) yra per pusę mažesnis nei 15-oje ES narių. Tačiau, kaip 15-a ES narių, naujosios valstybės narės yra labai skirtingos: Kipras, Slovėnija ir Malta yra turtingiausios, o Lenkija ir Baltijos valstybės (Estija, Latvija ir Lietuva) — neturtingiausios. Kalbant apie BVP, tenkantį vienam gyventojui pagal perkamosios galios paritetą, Slovėnija ir Kipras yra tokiame pačiame lygyje kaip Graikija ir Malta, o Čekija — Portugalijos lygyje. |
| --- | --- |

4.3.1

Po plėtros ES BVP išaugo vos 5 % rinkos kainomis ir tik 10 % pagal perskaičiuotą į perkamosios galios paritetą, nors ES gyventojų skaičius išaugo beveik 20 %. Vienas visų naujųjų valstybių narių bendras bruožas yra tas, kad jos vidutiniškai yra ne tokios turtingos kaip 15-a ES narių. Naujosios valstybėse narėse BVP vienam gyventojui (pagal perkamąją galią) yra per pusę mažesnis nei 15-oje ES narių. Tačiau, kaip 15-a ES narių, naujosios valstybės narės yra labai skirtingos: Kipras, Slovėnija ir Malta yra turtingiausios, o Lenkija ir Baltijos valstybės (Estija, Latvija ir Lietuva) — neturtingiausios. Kalbant apie BVP, tenkantį vienam gyventojui pagal perkamosios galios paritetą, Slovėnija ir Kipras yra tokiame pačiame lygyje kaip Graikija ir Malta, o Čekija — Portugalijos lygyje.

| 4.3.2 | Eurostato duomenimis, 13 % naujųjų valstybių narių gyventojų gyvena žemiau sąlyginės skurdo ribos. 15-oje ES narių tokie gyventojai sudaro 15 %. Skurdo riba nustatoma atsižvelgiant į asmeninių ar namų ūkio disponuojamų pajamų ir nacionalinio pajamų vidurkio santykį. Skurdo riba yra 60 % nacionalinių vidutinių pajamų. Šių procentų panašumas neturėtų mums sudaryti klaidingą įspūdį apie socialinius klausimus, kadangi, kaip jau buvo minėta, vienam asmeniui tenkantis BVP, išreikštas pagal perkamosios galios lygiavertiškumą, naujosiose valstybėse narėse yra per pusę mažesnis nei 15-oje ES narių. |
| --- | --- |

4.3.2

Eurostato duomenimis, 13 % naujųjų valstybių narių gyventojų gyvena žemiau sąlyginės skurdo ribos. 15-oje ES narių tokie gyventojai sudaro 15 %. Skurdo riba nustatoma atsižvelgiant į asmeninių ar namų ūkio disponuojamų pajamų ir nacionalinio pajamų vidurkio santykį. Skurdo riba yra 60 % nacionalinių vidutinių pajamų. Šių procentų panašumas neturėtų mums sudaryti klaidingą įspūdį apie socialinius klausimus, kadangi, kaip jau buvo minėta, vienam asmeniui tenkantis BVP, išreikštas pagal perkamosios galios lygiavertiškumą, naujosiose valstybėse narėse yra per pusę mažesnis nei 15-oje ES narių.

| 4.3.3 | Pajamų pasiskirstymas naujosiose valstybėse narėse beveik nesiskiria nuo 15-os ES narių modelio. Čekija, Vengrija ir Slovėnija didžiuojasi tuo, kad jose pajamų skirtumas yra mažiausias, ir tuo jos prilygintinos Šiaurės šalims. Skurdo rodikliai aukščiausi yra Estijoje, Lietuvoje ir Latvijoje, kuriose pajamų pasiskirstymo modelis yra panašus į didesnius pajamų svyravimus, kurie yra būdingi Airijai ir Jungtinei Karalystei. 15-oje ES narių aukščiausi skurdo rodikliai yra Airijoje ir pietų Viduržemio jūros šalyse. Palyginimų tarp šalių trūkumas yra tas, kad šie duomenys pateikiami neatsižvelgiant į šalių regionų skirtumus, kurie gali būti esminiai. |
| --- | --- |

4.3.3

Pajamų pasiskirstymas naujosiose valstybėse narėse beveik nesiskiria nuo 15-os ES narių modelio. Čekija, Vengrija ir Slovėnija didžiuojasi tuo, kad jose pajamų skirtumas yra mažiausias, ir tuo jos prilygintinos Šiaurės šalims. Skurdo rodikliai aukščiausi yra Estijoje, Lietuvoje ir Latvijoje, kuriose pajamų pasiskirstymo modelis yra panašus į didesnius pajamų svyravimus, kurie yra būdingi Airijai ir Jungtinei Karalystei. 15-oje ES narių aukščiausi skurdo rodikliai yra Airijoje ir pietų Viduržemio jūros šalyse. Palyginimų tarp šalių trūkumas yra tas, kad šie duomenys pateikiami neatsižvelgiant į šalių regionų skirtumus, kurie gali būti esminiai.

| 4.3.4 | Naujų valstybių narių užimtumo lygio vidurkis tik 56 %, palyginti su beveik 64 % ES 15 valstybių narių. Svarbiausias klausimas — ar jos sugebės padidinti našumą ir užimtumo lygį tuo pačiu metu. Atrodytų, kad dauguma naujų valstybių narių pirmenybę teikia našumo augimui, kuris didina jų konkurencingumą, o kartu ir visos ES. Šiuo metu Komitetas remia tokį požiūrį. Lisabonos strategijoje pateiktas atsakymas tinka, net ir tuo atveju, jeigu dar yra galimybių gerinti padėtį. |
| --- | --- |

4.3.4

Naujų valstybių narių užimtumo lygio vidurkis tik 56 %, palyginti su beveik 64 % ES 15 valstybių narių. Svarbiausias klausimas — ar jos sugebės padidinti našumą ir užimtumo lygį tuo pačiu metu. Atrodytų, kad dauguma naujų valstybių narių pirmenybę teikia našumo augimui, kuris didina jų konkurencingumą, o kartu ir visos ES. Šiuo metu Komitetas remia tokį požiūrį. Lisabonos strategijoje pateiktas atsakymas tinka, net ir tuo atveju, jeigu dar yra galimybių gerinti padėtį.

| 4.3.5 | Atnaujintose Bendrosiose ekonominės politikos gairėse (2004 m. balandžio 7 d.) Komisija pažymi, kad ypatingas dėmesys turi būti atkreiptas į naujų valstybių narių žemą jaunų ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį. Be to, reikia imtis papildomų veiksmų darbo jėgos apsaugai ir įgūdžiams pagerinti. Komitetas mano, kad šie klausimai yra svarbūs. Jie taip pat yra svarbūs ES 15 valstybių narių tikslai. |
| --- | --- |

4.3.5

Atnaujintose Bendrosiose ekonominės politikos gairėse (2004 m. balandžio 7 d.) Komisija pažymi, kad ypatingas dėmesys turi būti atkreiptas į naujų valstybių narių žemą jaunų ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį. Be to, reikia imtis papildomų veiksmų darbo jėgos apsaugai ir įgūdžiams pagerinti. Komitetas mano, kad šie klausimai yra svarbūs. Jie taip pat yra svarbūs ES 15 valstybių narių tikslai.

| 4.3.6 | Naujų valstybių narių moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygiai gerokai skiriasi. Moterų užimtumo lygis Čekijoje, Estijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje ir Slovėnijoje yra didesnis nei ES 15 valstybių narių vidurkis, bet Lenkijoje, o ypač Maltoje, jis gerokai mažesnis. Vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis Čekijoje, Estijoje, Kipre, Latvijoje ir Lietuvoje yra didesnis už ES 15 valstybių narių vidurkį, bet kitose naujose valstybėse narėse — pastebimai mažesnis. 2003 m. moterų užimtumo lygis buvo šiek tiek didesnis negu vyrų visose naujose valstybėse narėse, išskyrus Estiją ir Vengriją. Ypač didelis skirtumas yra Maltoje ir Čekijoje. |
| --- | --- |

4.3.6

Naujų valstybių narių moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygiai gerokai skiriasi. Moterų užimtumo lygis Čekijoje, Estijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje ir Slovėnijoje yra didesnis nei ES 15 valstybių narių vidurkis, bet Lenkijoje, o ypač Maltoje, jis gerokai mažesnis. Vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis Čekijoje, Estijoje, Kipre, Latvijoje ir Lietuvoje yra didesnis už ES 15 valstybių narių vidurkį, bet kitose naujose valstybėse narėse — pastebimai mažesnis. 2003 m. moterų užimtumo lygis buvo šiek tiek didesnis negu vyrų visose naujose valstybėse narėse, išskyrus Estiją ir Vengriją. Ypač didelis skirtumas yra Maltoje ir Čekijoje.

| 4.3.7 | 2000-2003 m. laikotarpiu užimtumas keliose naujose valstybėse narėse sumažėjo. Toks sumažėjimas įvyko Baltijos valstybėse, kur užimtumo lygis sumažėjo apie 3 procentus. Slovėnijoje ir Vengrijoje užimtumas pradėjo augti dar dešimtojo dešimtmečio viduryje. Užimtumo ir nedarbo duomenis galima rasti priede. |
| --- | --- |

4.3.7

2000-2003 m. laikotarpiu užimtumas keliose naujose valstybėse narėse sumažėjo. Toks sumažėjimas įvyko Baltijos valstybėse, kur užimtumo lygis sumažėjo apie 3 procentus. Slovėnijoje ir Vengrijoje užimtumas pradėjo augti dar dešimtojo dešimtmečio viduryje. Užimtumo ir nedarbo duomenis galima rasti priede.

| 4.3.8 | Gyventojų amžiaus sandara turi didelės įtakos nacionalinių pajamų pasiskirstymui. Naujosiose valstybėse narėse pagyvenusio amžiaus gyventojai ir mažos pajamos yra tarpusavyje labai susiję dalykai. Kipre, Čekijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje ir Lietuvoje vyresnių nei 65 metų amžiaus žmonių mažiausias pajamas gaunančių asmenų grupėje yra per daug. Skurdas gresia gausioms vienišų tėvų šeimoms ir taip pat jaunoms šeimoms nuo 16 iki 24 metų amžiaus. |
| --- | --- |

4.3.8

Gyventojų amžiaus sandara turi didelės įtakos nacionalinių pajamų pasiskirstymui. Naujosiose valstybėse narėse pagyvenusio amžiaus gyventojai ir mažos pajamos yra tarpusavyje labai susiję dalykai. Kipre, Čekijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje ir Lietuvoje vyresnių nei 65 metų amžiaus žmonių mažiausias pajamas gaunančių asmenų grupėje yra per daug. Skurdas gresia gausioms vienišų tėvų šeimoms ir taip pat jaunoms šeimoms nuo 16 iki 24 metų amžiaus.

| 4.3.9 | Naujosiose valstybėse narėse išsilavinusių žmonių yra daugiau nei 15-oje ES. Apie 89 % visų 25-64 metų gyventojų yra įgiję aukštesnį nei vidurinis išsilavinimą, o 15-oje ES narių ši grupė sudaro 65 %. Aukščiausi rodikliai yra Čekijoje, Estijoje ir Slovakijoje. 15-oje ES narių tik Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Švedijoje šios kategorijos procentinis dydis viršija 80 %. Būtent dėl tokio aukšto išsilavinimo lygio esant palankioms darbo sąnaudoms, naujosios valstybės narės yra patrauklios investuotojams. |
| --- | --- |

4.3.9

Naujosiose valstybėse narėse išsilavinusių žmonių yra daugiau nei 15-oje ES. Apie 89 % visų 25-64 metų gyventojų yra įgiję aukštesnį nei vidurinis išsilavinimą, o 15-oje ES narių ši grupė sudaro 65 %. Aukščiausi rodikliai yra Čekijoje, Estijoje ir Slovakijoje. 15-oje ES narių tik Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Švedijoje šios kategorijos procentinis dydis viršija 80 %. Būtent dėl tokio aukšto išsilavinimo lygio esant palankioms darbo sąnaudoms, naujosios valstybės narės yra patrauklios investuotojams.

| 4.3.10 | Ekonomikos augimas naujosios valstybėse narėse yra vidutiniškai didesnis nei 15-oje ES narių. Tačiau tai nereiškia, kad skirtumai tarp pajamų automatiškai greitai išnyks dėl Europos integracijos. Pagal dabartinius tempus prireiks dešimtmečių. Pajamų skirtumus gali padėti greičiau sumažinti daug veiksnių. ES struktūriniai fondai yra vienas iš jų. Ekonominiai duomenys apie visas ES valstybes nares yra pateikti prie šios nuomonės pridedamose lentelėse. |
| --- | --- |

4.3.10

Ekonomikos augimas naujosios valstybėse narėse yra vidutiniškai didesnis nei 15-oje ES narių. Tačiau tai nereiškia, kad skirtumai tarp pajamų automatiškai greitai išnyks dėl Europos integracijos. Pagal dabartinius tempus prireiks dešimtmečių. Pajamų skirtumus gali padėti greičiau sumažinti daug veiksnių. ES struktūriniai fondai yra vienas iš jų. Ekonominiai duomenys apie visas ES valstybes nares yra pateikti prie šios nuomonės pridedamose lentelėse.

4.4   Konkurencingumas ir produktyvumas

| 4.4.1 | Bendri darbo kaštai naujosiose valstybėse narėse yra vidutiniškai žymiai žemesni nei 15-oje ES narių. Be to, darbo rinkos naujosiose valstybėse narėse yra laikomos labai lanksčiomis. Šį teiginį patvirtina tai, kad dauguma gamybos operacijų ir tam tikros paslaugų operacijos perkeliamos į naująsias valstybes nares. Dažnai lieka nepastėtas faktas, kad produktyvumo lygis šiose šalyse taip pat yra žymiai mažesnis nei 15-oje ES narių. 2003 m. vieno dirbančio asmens produktyvumas (pagal perkamąją galią) naujosiose valstybėse narėse sudarė tik 54 % 15-os ES narių produktyvumo. |
| --- | --- |

4.4.1

Bendri darbo kaštai naujosiose valstybėse narėse yra vidutiniškai žymiai žemesni nei 15-oje ES narių. Be to, darbo rinkos naujosiose valstybėse narėse yra laikomos labai lanksčiomis. Šį teiginį patvirtina tai, kad dauguma gamybos operacijų ir tam tikros paslaugų operacijos perkeliamos į naująsias valstybes nares. Dažnai lieka nepastėtas faktas, kad produktyvumo lygis šiose šalyse taip pat yra žymiai mažesnis nei 15-oje ES narių. 2003 m. vieno dirbančio asmens produktyvumas (pagal perkamąją galią) naujosiose valstybėse narėse sudarė tik 54 % 15-os ES narių produktyvumo.

| 4.4.2 | Nors daugelis naujųjų valstybių narių iš iki 1990 m. trukusio laikotarpio paveldėjo didelius valstybinius sektorius, o jų teisės aktai dažnai esti sudėtingi, jos padarė didelę pažangą, reformuodamos savo valstybės sektorių ir šiuo metu jų valstybiniai sektoriai yra panašaus dydžio kaip ir 15 ES šalių. |
| --- | --- |

4.4.2

Nors daugelis naujųjų valstybių narių iš iki 1990 m. trukusio laikotarpio paveldėjo didelius valstybinius sektorius, o jų teisės aktai dažnai esti sudėtingi, jos padarė didelę pažangą, reformuodamos savo valstybės sektorių ir šiuo metu jų valstybiniai sektoriai yra panašaus dydžio kaip ir 15 ES šalių.

| 4.4.3 | Produktyvumo ir konkurencingumo gerinimas reikalauja investicijų į švietimą, kompetencijos kėlimą, mokslinius tyrimus ir darbo organizaciją. Būtina skatinti verslumą, panaikinti administracinę naštą verslui. Konkurencingumas ir produktyvumas padidėja ir tuomet, kai neveiksmingos ir nepelningos bendrovės palieka rinką, kadangi tokiu būdu išlaisvinti ištekliai panaudojami produktyviau. Vykdant tokius pertvarkymus, reikia taikyti pereinamojo laikotarpio priemones paliestiems asmenims (3). |
| --- | --- |

4.4.3

Produktyvumo ir konkurencingumo gerinimas reikalauja investicijų į švietimą, kompetencijos kėlimą, mokslinius tyrimus ir darbo organizaciją. Būtina skatinti verslumą, panaikinti administracinę naštą verslui. Konkurencingumas ir produktyvumas padidėja ir tuomet, kai neveiksmingos ir nepelningos bendrovės palieka rinką, kadangi tokiu būdu išlaisvinti ištekliai panaudojami produktyviau. Vykdant tokius pertvarkymus, reikia taikyti pereinamojo laikotarpio priemones paliestiems asmenims (3).

| 4.4.4 | Naujosios valstybės narės iš lanksčių rinkų jau gauna naudos. Kapitalas, technologijos ir net darbo jėga gana lengvai juda iš vienos šalies į kitą. Struktūrinis lankstumas taip pat suteikia galimybę lengvai keisti darbo vietą. Ilgainiui valstybės ir regionai turės būti pajėgios konkuruoti infrastruktūros srityje, įskaitant IKT ir mokslinių tyrimų galimybes. 15-a ES narių moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skiria 2 % BVP, o naujosios valstybės narės tik apie 1 %. |
| --- | --- |

4.4.4

Naujosios valstybės narės iš lanksčių rinkų jau gauna naudos. Kapitalas, technologijos ir net darbo jėga gana lengvai juda iš vienos šalies į kitą. Struktūrinis lankstumas taip pat suteikia galimybę lengvai keisti darbo vietą. Ilgainiui valstybės ir regionai turės būti pajėgios konkuruoti infrastruktūros srityje, įskaitant IKT ir mokslinių tyrimų galimybes. 15-a ES narių moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skiria 2 % BVP, o naujosios valstybės narės tik apie 1 %.

| 4.4.5 | Ilgainiui naujosioms valstybėms narėms nepakaks vien tik pasiekti esamą 15-os ES valstybių narių produktyvumo lygį. Kaip ir 15-oje ES narių vienas didžiausių poreikių yra investuoti į žinias. ES produktyvumo augimo sulėtėjimą galima paaiškinti žemu investicijų ir technologijų įsisavinimo lygiu. Visoje ES reikia žymiai daugiau investuoti į IKT, mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, švietimą ir mokymą. Tai nemažas iššūkis visų pirma naujosios valstybėms narėms, tačiau kartu ir didelę galimybė. |
| --- | --- |

4.4.5

Ilgainiui naujosioms valstybėms narėms nepakaks vien tik pasiekti esamą 15-os ES valstybių narių produktyvumo lygį. Kaip ir 15-oje ES narių vienas didžiausių poreikių yra investuoti į žinias. ES produktyvumo augimo sulėtėjimą galima paaiškinti žemu investicijų ir technologijų įsisavinimo lygiu. Visoje ES reikia žymiai daugiau investuoti į IKT, mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, švietimą ir mokymą. Tai nemažas iššūkis visų pirma naujosios valstybėms narėms, tačiau kartu ir didelę galimybė.

| 4.4.7 | Be to, norint padidinti konkurencingumą, įvairiuose ūkio sektoriuose dažnai reikia struktūrinių permainų. Naujosiose valstybėse narėse ypatingai esama erdvės ekonominiam konkurencingumui didinti, vykdant struktūrines reformas žemės ūkyje ir sunkiojoje pramonėje. |
| --- | --- |

4.4.7

Be to, norint padidinti konkurencingumą, įvairiuose ūkio sektoriuose dažnai reikia struktūrinių permainų. Naujosiose valstybėse narėse ypatingai esama erdvės ekonominiam konkurencingumui didinti, vykdant struktūrines reformas žemės ūkyje ir sunkiojoje pramonėje.

4.5   Tvari aplinkosaugos plėtra

| 4.5.1 | Svarbiausias BEPG strategijos elementas yra stiprinti tvarią plėtrą. Be ekonomikos ir socialinės srities tvarumo svarbu, kad naujosios valstybės narės užtikrintų tvarią aplinkosaugos plėtrą. Veiksmingas gamtinių išteklių valdymas ir aukšta aplinkosaugos kokybė ilgainiui taps esminiais ir būtinais ekonomikai. |
| --- | --- |

4.5.1

Svarbiausias BEPG strategijos elementas yra stiprinti tvarią plėtrą. Be ekonomikos ir socialinės srities tvarumo svarbu, kad naujosios valstybės narės užtikrintų tvarią aplinkosaugos plėtrą. Veiksmingas gamtinių išteklių valdymas ir aukšta aplinkosaugos kokybė ilgainiui taps esminiais ir būtinais ekonomikai.

| 4.5.2 | Naujosioms valstybėms narėms yra svarbu padidinti energijos naudojimo efektyvumą. Vadovaujantis Eurostatu, energijos intensyvumo rodiklis (energijos suvartojimas palyginti su BVP pagal perkamosios galios paritetą) 15-os narių Europos Sąjungoje 2000-2002 m. laikotarpiu buvo 173, o naujosiose valstybėse narėse jis siekė net 258. Taigi, naujosioms valstybėms narėms dar reikia šiek tiek nuveikti energijos naudojimo veiksmingumo srityje, kadangi energijos naudojimo veiksmingumas yra svarbi tvarios plėtros sudedamoji dalis. |
| --- | --- |

4.5.2

Naujosioms valstybėms narėms yra svarbu padidinti energijos naudojimo efektyvumą. Vadovaujantis Eurostatu, energijos intensyvumo rodiklis (energijos suvartojimas palyginti su BVP pagal perkamosios galios paritetą) 15-os narių Europos Sąjungoje 2000-2002 m. laikotarpiu buvo 173, o naujosiose valstybėse narėse jis siekė net 258. Taigi, naujosioms valstybėms narėms dar reikia šiek tiek nuveikti energijos naudojimo veiksmingumo srityje, kadangi energijos naudojimo veiksmingumas yra svarbi tvarios plėtros sudedamoji dalis.

| 4.5.3 | Nors naujosios valstybės narės jau padarė tam tikrą pažangą, vis dar reikia didelių investicijų, visų pirma siekiant padidinti energijos gamybos ir energijos naudojimo efektyvumą transporto sektoriuje. Siekiant sumažinti žalą aplinkosaugai, pirmiausia turėtų būti panaikintos subsidijos energijos naudojimui. Komitetas pritaria Komisijos rekomendacijai sumažinti subsidijas, kurios aplinkosaugai daro neigiamą poveikį ir yra žalingos tvariai plėtrai. |
| --- | --- |

4.5.3

Nors naujosios valstybės narės jau padarė tam tikrą pažangą, vis dar reikia didelių investicijų, visų pirma siekiant padidinti energijos gamybos ir energijos naudojimo efektyvumą transporto sektoriuje. Siekiant sumažinti žalą aplinkosaugai, pirmiausia turėtų būti panaikintos subsidijos energijos naudojimui. Komitetas pritaria Komisijos rekomendacijai sumažinti subsidijas, kurios aplinkosaugai daro neigiamą poveikį ir yra žalingos tvariai plėtrai.

| 4.5.4 | 2003 m. buvo įgyvendinta direktyva dėl elektros, gaunamos iš atsinaujinančių energijos išteklių. Savo komunikate dėl BEPG Komisija pažymi, kad žaliosios elektros gavimo rezultatai visai nėra įspūdingi. Tik Vokietijoje, Ispanijoje ir Danijoje buvo pasiekta gerų rezultatų naudojant vėjo energiją. |
| --- | --- |

4.5.4

2003 m. buvo įgyvendinta direktyva dėl elektros, gaunamos iš atsinaujinančių energijos išteklių. Savo komunikate dėl BEPG Komisija pažymi, kad žaliosios elektros gavimo rezultatai visai nėra įspūdingi. Tik Vokietijoje, Ispanijoje ir Danijoje buvo pasiekta gerų rezultatų naudojant vėjo energiją.

| 4.5.5 | Dar prireiks ne vienerių metų, kad naujosios valstybės narės pasiektų tokį pat energijos naudojimo ir gamybos efektyvumo lygį, kokį yra pasiekusios 15-a ES narių. Vis dėlto iššūkio, kurį iškelia šis tikslas, mastas neturėtų sumažinti šių šalių pastangas užtikrinti tvarią plėtrą. Vienas iš veiksmų, kurių turi būti imtasi šiuo tikslu, yra geriau informuoti visuomenę apie tvarios plėtros svarbą. |
| --- | --- |

4.5.5

Dar prireiks ne vienerių metų, kad naujosios valstybės narės pasiektų tokį pat energijos naudojimo ir gamybos efektyvumo lygį, kokį yra pasiekusios 15-a ES narių. Vis dėlto iššūkio, kurį iškelia šis tikslas, mastas neturėtų sumažinti šių šalių pastangas užtikrinti tvarią plėtrą. Vienas iš veiksmų, kurių turi būti imtasi šiuo tikslu, yra geriau informuoti visuomenę apie tvarios plėtros svarbą.

5.   Išvados

| 5.1 | Pastaraisiais metais 15-oje ES valstybių narių nebuvo to dinamiško augimo, kuris buvo būdingas daugeliui naujųjų valstybių narių. Ekonomika tikriausiai ir toliau labiau augs naujosios valstybėse narėse, bent jau vidutinės trukmės laikotarpiu. Augimą gali paskatinti ir parama iš struktūrinių fondų. Plėtra taip pat remia 15 ES šalių augimą. |
| --- | --- |

5.1

Pastaraisiais metais 15-oje ES valstybių narių nebuvo to dinamiško augimo, kuris buvo būdingas daugeliui naujųjų valstybių narių. Ekonomika tikriausiai ir toliau labiau augs naujosios valstybėse narėse, bent jau vidutinės trukmės laikotarpiu. Augimą gali paskatinti ir parama iš struktūrinių fondų. Plėtra taip pat remia 15 ES šalių augimą.

| 5.2 | Nėra garantijos, kad pragyvenimo lygio skirtumai 15-oje ES valstybių narių ir naujosiose valstybėse narėse greitai sumažėtų. Politinė integracija ne visada reiškia pajamų ir pragyvenimo lygio skirtumų sumažėjimą. Vokietijos susivienijimas liudija, kad ekonominiai regionų skirtumai mažėja lėtai. Net didelės pinigų sumos ir institucinė integracija neturėjo realios įtakos pažangai. |
| --- | --- |

5.2

Nėra garantijos, kad pragyvenimo lygio skirtumai 15-oje ES valstybių narių ir naujosiose valstybėse narėse greitai sumažėtų. Politinė integracija ne visada reiškia pajamų ir pragyvenimo lygio skirtumų sumažėjimą. Vokietijos susivienijimas liudija, kad ekonominiai regionų skirtumai mažėja lėtai. Net didelės pinigų sumos ir institucinė integracija neturėjo realios įtakos pažangai.

| 5.3 | Plėtra dar labiau palengvins prekybą ir investicijas, o po pereinamųjų laikotarpių ir darbo jėgos judėjimą tarp naujųjų valstybių narių ir 15-os ES narių. Dėl to naujųjų valstybių narių ekonominė aplinka taps skaidresnė, o bendrovėms, svarstančioms apie investicijas, bus lengviau priimti ekonominius sprendimus. Reikšmingų skirtumų tarp šalių liks ir tose srityse, kurios nėra pavaldžios ES jurisdikcijai. Pavyzdžiui, ES kompetencija mokesčių klausimais šiuo metu apsiriboja daugiausia tik tuo, kad yra nustatytas minimalus PVM dydis ir tam tikri principai, reguliuojantys verslo apmokestinimą. |
| --- | --- |

5.3

Plėtra dar labiau palengvins prekybą ir investicijas, o po pereinamųjų laikotarpių ir darbo jėgos judėjimą tarp naujųjų valstybių narių ir 15-os ES narių. Dėl to naujųjų valstybių narių ekonominė aplinka taps skaidresnė, o bendrovėms, svarstančioms apie investicijas, bus lengviau priimti ekonominius sprendimus. Reikšmingų skirtumų tarp šalių liks ir tose srityse, kurios nėra pavaldžios ES jurisdikcijai. Pavyzdžiui, ES kompetencija mokesčių klausimais šiuo metu apsiriboja daugiausia tik tuo, kad yra nustatytas minimalus PVM dydis ir tam tikri principai, reguliuojantys verslo apmokestinimą.

| 5.4 | Pereinamojo laikotarpio priemonės yra daugiausiai susijusios su laisvu darbo jėgos judėjimu tarp šalių. Darbo jėgos judėjimą tam tikrais atvejais jos gali apriboti net septyneriems metams. Daugelyje iš 15-os ES šalių visuomenė sparčiai sensta ir šioms šalims, nepaisant didelio struktūrinio nedarbo, reikia naujos darbo jėgos. Pereinamieji laikotarpiai gali tiek stabdyti reikiamas struktūrines reformas naujosiose valstybėse narėse, tiek suvaržyti ekonomikos augimą 15-oje ES narių, o taip pat naujose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

5.4

Pereinamojo laikotarpio priemonės yra daugiausiai susijusios su laisvu darbo jėgos judėjimu tarp šalių. Darbo jėgos judėjimą tam tikrais atvejais jos gali apriboti net septyneriems metams. Daugelyje iš 15-os ES šalių visuomenė sparčiai sensta ir šioms šalims, nepaisant didelio struktūrinio nedarbo, reikia naujos darbo jėgos. Pereinamieji laikotarpiai gali tiek stabdyti reikiamas struktūrines reformas naujosiose valstybėse narėse, tiek suvaržyti ekonomikos augimą 15-oje ES narių, o taip pat naujose valstybėse narėse.

| 5.5 | Esama daug pavyzdžių iš bendrovių, svarstančių galimybę investuoti arba jau investavusių naujosiose valstybėse narėse, kad šios šalys labiau nei 15 ES narių kenčia nuo pereinamojo laikotarpio ekonominių problemų, kurios neišsprendžiamos vien tik teisės aktais. Šios problemos dažnai yra susijusios su korupcija. Korupcijos reiškinys nesvetimas ir 15-ai ES narių. |
| --- | --- |

5.5

Esama daug pavyzdžių iš bendrovių, svarstančių galimybę investuoti arba jau investavusių naujosiose valstybėse narėse, kad šios šalys labiau nei 15 ES narių kenčia nuo pereinamojo laikotarpio ekonominių problemų, kurios neišsprendžiamos vien tik teisės aktais. Šios problemos dažnai yra susijusios su korupcija. Korupcijos reiškinys nesvetimas ir 15-ai ES narių.

| 5.6 | Vis dėlto, reiškiniui, kuris per pastaruosius dešimtmečius įsišaknijo visuomenėje, pašalinti prireiks daug laiko. Tačiau šiuo atveju vėlgi narystė ES, darydama spaudimą, verčia tobulėti. Jei naujosiose valstybėse narėse esantis potencialas bus veiksmingai naudojamas, turės būti griežtai laikomasi ES bendrų taisyklių. Tai ypač taikytina vidaus rinkos taisyklėms, tačiau lygiai taip pat svarbu, kad kitos, konkurenciją įtakojančios taisyklės, tokios kaip aplinkosaugos teisės aktai, būtų vienodai įgyvendinamos visose ES narėse. |
| --- | --- |

5.6

Vis dėlto, reiškiniui, kuris per pastaruosius dešimtmečius įsišaknijo visuomenėje, pašalinti prireiks daug laiko. Tačiau šiuo atveju vėlgi narystė ES, darydama spaudimą, verčia tobulėti. Jei naujosiose valstybėse narėse esantis potencialas bus veiksmingai naudojamas, turės būti griežtai laikomasi ES bendrų taisyklių. Tai ypač taikytina vidaus rinkos taisyklėms, tačiau lygiai taip pat svarbu, kad kitos, konkurenciją įtakojančios taisyklės, tokios kaip aplinkosaugos teisės aktai, būtų vienodai įgyvendinamos visose ES narėse.

| 5.7 | Naujųjų valstybių narių darbo kaštų ir darbo jėgos išsilavinimo lygio, ir palyginamojo mokesčio ir įmokų naštos darbo jėgai santykis yra geras. Apmokestinimas yra vienas veiksnių, įtakojančių verslo investicijas naujosiose valstybėse narėse. Bendrovės verslo pobūdis tiksliai nulemia, kurie veiksniai yra svarbiausi investicijoms. |
| --- | --- |

5.7

Naujųjų valstybių narių darbo kaštų ir darbo jėgos išsilavinimo lygio, ir palyginamojo mokesčio ir įmokų naštos darbo jėgai santykis yra geras. Apmokestinimas yra vienas veiksnių, įtakojančių verslo investicijas naujosiose valstybėse narėse. Bendrovės verslo pobūdis tiksliai nulemia, kurie veiksniai yra svarbiausi investicijoms.

| 5.8 | Tačiau taip pat pavojinga lenktyniauti siekiant minimalių apmokestinimo normų. Tokiu būdu valstybės valdžios institucijoms gali pritrūkti lėšų, kurios būtinos, siekiant finansuoti investicijas į infrastruktūrą ir socialinės apsaugos sistemą, kad būtų galima pasivyti kitas šalis. Todėl taip pat iškyla pavojus, kad mokesčių našta atiteks palyginti statiškam veiksniui — darbui — ir tai gali turėti neigiamų pasekmių užimtumui. |
| --- | --- |

5.8

Tačiau taip pat pavojinga lenktyniauti siekiant minimalių apmokestinimo normų. Tokiu būdu valstybės valdžios institucijoms gali pritrūkti lėšų, kurios būtinos, siekiant finansuoti investicijas į infrastruktūrą ir socialinės apsaugos sistemą, kad būtų galima pasivyti kitas šalis. Todėl taip pat iškyla pavojus, kad mokesčių našta atiteks palyginti statiškam veiksniui — darbui — ir tai gali turėti neigiamų pasekmių užimtumui.

| 5.9 | Tiesioginės investicijos arba visos bendrovės veiklos perkėlimas į naująsias valstybes nares yra patogiausias bendrovėms, kurių verslo veikla tose šalyse jau yra plati arba kurių sugebėjimas konkuruoti labai priklauso nuo žemų darbo kaštų, palyginti su išsilavinimo lygiu. Akivaizdu, kad šis pranašumas ir ateityje į tas šalis trauks gamybos veiklą iš kitur, įskaitant ir 15 ES šalių. Kita vertus, daugeliu atvejų 15-os ES šalių firmų verslo ir gamybos operacijos naujose valstybėse narėse skatina ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

5.9

Tiesioginės investicijos arba visos bendrovės veiklos perkėlimas į naująsias valstybes nares yra patogiausias bendrovėms, kurių verslo veikla tose šalyse jau yra plati arba kurių sugebėjimas konkuruoti labai priklauso nuo žemų darbo kaštų, palyginti su išsilavinimo lygiu. Akivaizdu, kad šis pranašumas ir ateityje į tas šalis trauks gamybos veiklą iš kitur, įskaitant ir 15 ES šalių. Kita vertus, daugeliu atvejų 15-os ES šalių firmų verslo ir gamybos operacijos naujose valstybėse narėse skatina ekonomikos augimą.

| 5.10 | Naujųjų valstybių narių ir 15-os ES narių ekonominė konvergencija santykinai pažengė į priekį, laikomasi tendencijos tęsti darbus toliau, nors ateitis nėra aiški. Labiausiai tikėtinas scenarijus bus toks, kad sąlyginis naujųjų valstybių narių privalumas, lyginant jas su 15 ES šalių, vertinant pagal žemus darbo užmokesčius ir kainas, mažės, tačiau šis procesas užtruks dėl žemo šių šalių pradinio lygio. |
| --- | --- |

5.10

Naujųjų valstybių narių ir 15-os ES narių ekonominė konvergencija santykinai pažengė į priekį, laikomasi tendencijos tęsti darbus toliau, nors ateitis nėra aiški. Labiausiai tikėtinas scenarijus bus toks, kad sąlyginis naujųjų valstybių narių privalumas, lyginant jas su 15 ES šalių, vertinant pagal žemus darbo užmokesčius ir kainas, mažės, tačiau šis procesas užtruks dėl žemo šių šalių pradinio lygio.

| 5.11 | Demografinės tendencijos yra vienas didžiausių ES iššūkių, kadangi pasitraukimas iš darbo rinkos gerokai padidės ir skirsis nuo dabartinio lygio. Taigi aktyviai ir įvairiomis formomis turėtų būti skatinamas vyresnių darbuotojų buvimas darbo rinkoje. Kad būtų galima ilgam laikui užtikrinti konkurencingumą, yra labai svarbu siekti didesnio gimstamumo ir sutelkti visus Sąjungos darbo išteklius. Tai galima pasiekti tik skatinant lygias moterų ir vyrų galimybes bei remiant geresnį darbo ir šeimos suderinimą. Visos valstybės narės turėtų kovoti su atskirtimi iš visuomenės ir skurdu, nes tai sustiprintų socialinę sanglaudą. |
| --- | --- |

5.11

Demografinės tendencijos yra vienas didžiausių ES iššūkių, kadangi pasitraukimas iš darbo rinkos gerokai padidės ir skirsis nuo dabartinio lygio. Taigi aktyviai ir įvairiomis formomis turėtų būti skatinamas vyresnių darbuotojų buvimas darbo rinkoje. Kad būtų galima ilgam laikui užtikrinti konkurencingumą, yra labai svarbu siekti didesnio gimstamumo ir sutelkti visus Sąjungos darbo išteklius. Tai galima pasiekti tik skatinant lygias moterų ir vyrų galimybes bei remiant geresnį darbo ir šeimos suderinimą. Visos valstybės narės turėtų kovoti su atskirtimi iš visuomenės ir skurdu, nes tai sustiprintų socialinę sanglaudą.

| 5.12 | Kai kuriose naujosiose valstybėse narėse socialinių partnerių organizacija yra gana silpna ir fragmentiška. Organizacijos labai skiriasi pagal savo reprezentatyvumą. Visoms joms būdinga tai, kad nėra reikiamų ekonominių išteklių. Tai pasakytina ir apie nevyriausybines organizacijas. Šioms organizacijoms reikės plėtoti savo veiklą taip, kad būtų įmanomas sėkmingas dialogas tarp įvairių partijų, ir kad tuo pat metu jos visos galėtų padėti sukurti sąlygas, kurios skatintų ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

5.12

Kai kuriose naujosiose valstybėse narėse socialinių partnerių organizacija yra gana silpna ir fragmentiška. Organizacijos labai skiriasi pagal savo reprezentatyvumą. Visoms joms būdinga tai, kad nėra reikiamų ekonominių išteklių. Tai pasakytina ir apie nevyriausybines organizacijas. Šioms organizacijoms reikės plėtoti savo veiklą taip, kad būtų įmanomas sėkmingas dialogas tarp įvairių partijų, ir kad tuo pat metu jos visos galėtų padėti sukurti sąlygas, kurios skatintų ekonomikos augimą.

| 5.13 | Be to, Komisija turėtų rūpestingai ištirti tarptautinius veiksnius, kurie kelia pavojų ekonomikos augimui ir ES konkurencingumui, tokius kaip naftos kainų pokyčių padariniai, struktūrinis biudžetas ir dabartinis sąskaitos deficitas JAV. |
| --- | --- |

5.13

Be to, Komisija turėtų rūpestingai ištirti tarptautinius veiksnius, kurie kelia pavojų ekonomikos augimui ir ES konkurencingumui, tokius kaip naftos kainų pokyčių padariniai, struktūrinis biudžetas ir dabartinis sąskaitos deficitas JAV.

| 5.14 | Visos valstybės narės turi tęsti darbus vidaus rinkai sukurti, veiksmingiau įgyvendinti Lisabonos reformas ir siekti geresnio ūkio valdymo. Jei šių reformų nebus, kyla pavojus, kad visoje ES ekonomikos augimas mažės, o žmonių gerovė blogės. |
| --- | --- |

5.14

Visos valstybės narės turi tęsti darbus vidaus rinkai sukurti, veiksmingiau įgyvendinti Lisabonos reformas ir siekti geresnio ūkio valdymo. Jei šių reformų nebus, kyla pavojus, kad visoje ES ekonomikos augimas mažės, o žmonių gerovė blogės.

| 5.15 | Nors šioje nuomonėje naujosios valstybės narės ir 15 ES narių buvo daugiausia vertinamos atskirai, taip vertinti galima tik labai apibendrinus. Kiekviena šalis turi konkrečių problemų ir poreikių. |
| --- | --- |

5.15

Nors šioje nuomonėje naujosios valstybės narės ir 15 ES narių buvo daugiausia vertinamos atskirai, taip vertinti galima tik labai apibendrinus. Kiekviena šalis turi konkrečių problemų ir poreikių.

2005 m. vasario 10 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  „Geresnis ekonominis valdymas ES“ CESE nuomonė – OL C 74, 2005 3 23, priimta 2004 m. rugsėjo 15 d.

1

(2)  Žiurėti paskutinę nuomonę tema: „Biudžeto politika ir investicijos“ CESE nuomonė – OL C 110/19 2004 4 30, 111-115 p.

2

(3)  Vis dėlto, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad svarstant gyvenimo lygio klausimą tikslingiau būtų naudotis „vienam namų ūkiui tenkančių pajamų“ sąvoką. Statistiniuose duomenyse, deja, yra spragų. EESRK norėtų pasinaudoti šia proga ir paprašyti, kad būtų sustiprintas ES statistinis aparatas ir bendradarbiavimas tarp šioje srityje kompetentingų nacionalinių institucijų ir EUROSTAT.

3

---

| 22.9.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 234/69 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 234/69

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių transporto ir energijos tinklų srityje ir pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2236/95

KOM (2004) 475 galutinis -2004/0154 (COD)

(2005/C 234/14)

2005 m. kovo 9 d. Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Europos Bendrijos steigimo sutarties 156 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių transporto ir energijos tinklų srityje ir pakeičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2236/95

Transporto, energijos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu rengimą, priėmė savo nuomonę 2005 m. vasario 21 d. Pranešėjas — p. Ranocchiari.

2005 m. kovo 9 — 10 d. 415-osios plenarinės sesijos metu (2005 m. kovo 10 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 112 narių balsavus „už“, 8 — „prieš“ ir 6 susilaikius priėmė šią nuomonę.

1.   Įžanga

| 1.1 | 2000 m. Europos Sąjunga suvartojo 15 % visos pasaulyje suvartojamos energijos ir dėl to ji tapo didžiausia energijos importuotoja, kuri pagal energijos sąnaudų rodiklius pasaulyje nusileidžia tik JAV. Nuo 1990 iki 2000 m. ES pirminės energijos poreikiai išaugo 10 %. Tuo pačiu laikotarpiu daugumoje iš dešimties naujų valstybių narių pasikeitė ir restruktūrizavosi politinės ir ekonominės sistemos. Dėl šios priežasties jų pirminės energijos poreikiai sumažėjo 17 %. Dėl to per dešimtmetį 25 valstybių narių ES pirminės energijos poreikio augimo vidurkis sudarė 6 %. |
| --- | --- |

1.1

2000 m. Europos Sąjunga suvartojo 15 % visos pasaulyje suvartojamos energijos ir dėl to ji tapo didžiausia energijos importuotoja, kuri pagal energijos sąnaudų rodiklius pasaulyje nusileidžia tik JAV. Nuo 1990 iki 2000 m. ES pirminės energijos poreikiai išaugo 10 %. Tuo pačiu laikotarpiu daugumoje iš dešimties naujų valstybių narių pasikeitė ir restruktūrizavosi politinės ir ekonominės sistemos. Dėl šios priežasties jų pirminės energijos poreikiai sumažėjo 17 %. Dėl to per dešimtmetį 25 valstybių narių ES pirminės energijos poreikio augimo vidurkis sudarė 6 %.

| 1.2 | Pagal pirminės energijos poreikio prognozes 2000-2030 m. laikotarpiui numatoma, kad 25 valstybių narių ES jis vidutiniškai augs 19,3 %; dešimtyje naujų valstybių narių šis rodiklis bus aukštesnis ir sudarys 26 %, o penkiolikoje senųjų valstybių narių jis sieks 18,4 %. |
| --- | --- |

1.2

Pagal pirminės energijos poreikio prognozes 2000-2030 m. laikotarpiui numatoma, kad 25 valstybių narių ES jis vidutiniškai augs 19,3 %; dešimtyje naujų valstybių narių šis rodiklis bus aukštesnis ir sudarys 26 %, o penkiolikoje senųjų valstybių narių jis sieks 18,4 %.

| 1.3 | Teigiamus pokyčius dešimties naujų valstybių sistemose patvirtina ir energijos intensyvumo (1) tendencijos, pagal kurias tikimasi, jog 2000-2030 m. laikotarpiu 25 valstybių narių ES šis rodiklis kasmet kils 1,7 %, t.y. tiek pat, kiek per paskutinį dešimtmetį (1990-2000 m.). Tačiau šis rodiklis reiškia 2,6 % metinį pakilimą dešimtyje naujų valstybių (3,5 % — praėjusį dešimtmetį) ir 1,7 % smukimą penkiolikoje senųjų šalių. |
| --- | --- |

1.3

Teigiamus pokyčius dešimties naujų valstybių sistemose patvirtina ir energijos intensyvumo (1) tendencijos, pagal kurias tikimasi, jog 2000-2030 m. laikotarpiu 25 valstybių narių ES šis rodiklis kasmet kils 1,7 %, t.y. tiek pat, kiek per paskutinį dešimtmetį (1990-2000 m.). Tačiau šis rodiklis reiškia 2,6 % metinį pakilimą dešimtyje naujų valstybių (3,5 % — praėjusį dešimtmetį) ir 1,7 % smukimą penkiolikoje senųjų šalių.

| 1.4 | Galiausiai, reikia pažymėti, kad pagal šias prognozes numatoma, kad per ateinančius 25 metus ir toliau išliks priklausomybė nuo iškastinio kuro, kurio sąnaudos 2020 metais sudarys beveik 90 %. |
| --- | --- |

1.4

Galiausiai, reikia pažymėti, kad pagal šias prognozes numatoma, kad per ateinančius 25 metus ir toliau išliks priklausomybė nuo iškastinio kuro, kurio sąnaudos 2020 metais sudarys beveik 90 %.

| 1.5 | Kalbant apie transportą, pagrindinę svarstomo reglamento temą, reikia prisiminti, kad jam tenka maždaug 32 % energijos sąnaudų, o taip pat kad jis sudaro daugiau nei 10 % Europos BVP, nes keleivių ir krovinių transporto apimtys per pastaruosius 30 metų išaugo dvigubai. Iš tiesų, šiame sektoriuje šiuo metu dirba 10 milijonų darbuotojų. Numatoma, kad iki 2020 m. bendros pervežimo apimtys išaugs dvigubai, nes 15 valstybių narių Europoje prekių pervežimas padidės 70 %, o dešimtyje naujų valstybių narių — maždaug 100 %. Tokia raida išsirutuliojo dėl per pastaruosius 30 metų 185 % išaugusių prekių pervežimo apimčių bei 145 % padidėjusių keleivių transporto apimčių. Toks didžiulis augimas turėjo keletą neigiamų padarinių, ypač dėl kelių perkrovimo, dėl kurio BVP tenka sunki našta, kasmet sudaranti 0,5 %. Numatoma, kad iki 2010 m. ši našta padvigubės ir kainuos maždaug 80 milijardų eurų. Kasdieną nuo kelių perkrovimo ar transporto kamščių nukenčia 7500 km. kelių. Tai atitinka 15 % 15 valstybių narių ES transeuropinio tinklo ir maždaug 20 % geležinkelio tinklo (2). |
| --- | --- |

1.5

Kalbant apie transportą, pagrindinę svarstomo reglamento temą, reikia prisiminti, kad jam tenka maždaug 32 % energijos sąnaudų, o taip pat kad jis sudaro daugiau nei 10 % Europos BVP, nes keleivių ir krovinių transporto apimtys per pastaruosius 30 metų išaugo dvigubai. Iš tiesų, šiame sektoriuje šiuo metu dirba 10 milijonų darbuotojų. Numatoma, kad iki 2020 m. bendros pervežimo apimtys išaugs dvigubai, nes 15 valstybių narių Europoje prekių pervežimas padidės 70 %, o dešimtyje naujų valstybių narių — maždaug 100 %. Tokia raida išsirutuliojo dėl per pastaruosius 30 metų 185 % išaugusių prekių pervežimo apimčių bei 145 % padidėjusių keleivių transporto apimčių. Toks didžiulis augimas turėjo keletą neigiamų padarinių, ypač dėl kelių perkrovimo, dėl kurio BVP tenka sunki našta, kasmet sudaranti 0,5 %. Numatoma, kad iki 2010 m. ši našta padvigubės ir kainuos maždaug 80 milijardų eurų. Kasdieną nuo kelių perkrovimo ar transporto kamščių nukenčia 7500 km. kelių. Tai atitinka 15 % 15 valstybių narių ES transeuropinio tinklo ir maždaug 20 % geležinkelio tinklo (2).

| 1.6 | Jau daugiau nei dešimtį metų ES strategijose numatoma vystyti transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) ir transeuropinį energijos tinklą (TEN-E), kurių infrastruktūra būtų pakankamai didelė, kad galėtų susidoroti su augančiais Europos Sąjungos poreikiais. Šie tinklai yra teisingai laikomi ypatingos svarbos, pirma, vidaus rinkos kūrimui užbaigti ir, antra, Lisabonos strategijos tikslams pasiekti. 2002 m. Barselonos Europos Vadovų Taryba dar kartą pabrėžė, kaip svarbu pabaigti jungti egzistuojančius elektros energijos tinklus, ir nustatė konkretų tikslą — pasiekti tinklų tarpvalstybinio sujungimo lygį, lygų 10 % nacionalinių elektros energijos gamybos įrenginių pajėgumo. 2003 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba ir vėl skyrė TEN-T ir TEN-E tinklams pagrindinę vietą savo veiksmų plane augimui skatinti. |
| --- | --- |

1.6

Jau daugiau nei dešimtį metų ES strategijose numatoma vystyti transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) ir transeuropinį energijos tinklą (TEN-E), kurių infrastruktūra būtų pakankamai didelė, kad galėtų susidoroti su augančiais Europos Sąjungos poreikiais. Šie tinklai yra teisingai laikomi ypatingos svarbos, pirma, vidaus rinkos kūrimui užbaigti ir, antra, Lisabonos strategijos tikslams pasiekti. 2002 m. Barselonos Europos Vadovų Taryba dar kartą pabrėžė, kaip svarbu pabaigti jungti egzistuojančius elektros energijos tinklus, ir nustatė konkretų tikslą — pasiekti tinklų tarpvalstybinio sujungimo lygį, lygų 10 % nacionalinių elektros energijos gamybos įrenginių pajėgumo. 2003 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba ir vėl skyrė TEN-T ir TEN-E tinklams pagrindinę vietą savo veiksmų plane augimui skatinti.

2.   Dabartinė padėtis

| 2.1 | Nepaisant aiškiai apibrėžtų dabartinių problemų ir būsimųjų naujų poreikių, atitinkami veikėjai, pirmiausia valstybės narės, iki šiol nesiėmė reikiamų veiksmų. Užtenka prisiminti, kad iš 14 didžiųjų transporto projektų, kuriuos valstybės narės įsipareigojo iki 2010 m. pabaigti per Eseno Europos Vadovų Tarybos susitikimą 1994 m., tik trys buvo pabaigti iki 2003 m. Be to, buvo rasta mažiau nei ketvirtadalis investicijų, reikalingų tarpvalstybiniam susisiekimui. Esant dabartiniam investicijų lygiui, programai pabaigti gali prireikti dar 20 metų. |
| --- | --- |

2.1

Nepaisant aiškiai apibrėžtų dabartinių problemų ir būsimųjų naujų poreikių, atitinkami veikėjai, pirmiausia valstybės narės, iki šiol nesiėmė reikiamų veiksmų. Užtenka prisiminti, kad iš 14 didžiųjų transporto projektų, kuriuos valstybės narės įsipareigojo iki 2010 m. pabaigti per Eseno Europos Vadovų Tarybos susitikimą 1994 m., tik trys buvo pabaigti iki 2003 m. Be to, buvo rasta mažiau nei ketvirtadalis investicijų, reikalingų tarpvalstybiniam susisiekimui. Esant dabartiniam investicijų lygiui, programai pabaigti gali prireikti dar 20 metų.

| 2.2 | Problema, su kuria susiduriame energijos srityje, yra nemažiau svarbi, nors čia Europos Sąjungos finansinė pagalba yra daug mažiau reikalinga, kaip bus paaiškinta toliau. Iš tiesų, tinklų fizinis pajėgumas neatitinka teisės aktuose numatytų nuostatų. Liberalizavimo procesas, kurio kulminacija turėtų būtu tikros elektros energijos vidaus rinkos sukūrimas iki 2007 m., gali turėti riboto poveikio, jeigu nebus imtasi veiksmų tinklams, kurie šiuo metu yra nepakankami ir perkrauti, pabaigti. Esant didelei rinkos koncentracijai, labai svarbu pašalinti fizines kliūtis konkurencijai, kad išvengtume neigiamų padarinių vartotojams, tarp jų ir namų ūkiams. Nereikėtų pamiršti, kad atsinaujinančių energijos šaltinių vystymas gali pareikalauti specialių investicijų į egzistuojančias energetines sistemas ir jų tinklus. |
| --- | --- |

2.2

Problema, su kuria susiduriame energijos srityje, yra nemažiau svarbi, nors čia Europos Sąjungos finansinė pagalba yra daug mažiau reikalinga, kaip bus paaiškinta toliau. Iš tiesų, tinklų fizinis pajėgumas neatitinka teisės aktuose numatytų nuostatų. Liberalizavimo procesas, kurio kulminacija turėtų būtu tikros elektros energijos vidaus rinkos sukūrimas iki 2007 m., gali turėti riboto poveikio, jeigu nebus imtasi veiksmų tinklams, kurie šiuo metu yra nepakankami ir perkrauti, pabaigti. Esant didelei rinkos koncentracijai, labai svarbu pašalinti fizines kliūtis konkurencijai, kad išvengtume neigiamų padarinių vartotojams, tarp jų ir namų ūkiams. Nereikėtų pamiršti, kad atsinaujinančių energijos šaltinių vystymas gali pareikalauti specialių investicijų į egzistuojančias energetines sistemas ir jų tinklus.

| 2.3 | Priežastys, dėl kurių TEN-T tinklų rezultatai buvo nuviliantys, yra nurodytos ir apibendrintos 2003 m. Europos Komisijos komunikate (3):






  — | nacionalinių sprendimus priimančių institucijų politinės valios trūkumas, |
| --- | --- | --- |

2.3

Priežastys, dėl kurių TEN-T tinklų rezultatai buvo nuviliantys, yra nurodytos ir apibendrintos 2003 m. Europos Komisijos komunikate (3):

—

nacionalinių sprendimus priimančių institucijų politinės valios trūkumas,

| — | nepakankami finansiniai ištekliai, skirti transeuropiniam tinklui ir |
| --- | --- |

—

nepakankami finansiniai ištekliai, skirti transeuropiniam tinklui ir

| — | už projektus atsakingų organų susiskaldymas. |
| --- | --- |

—

už projektus atsakingų organų susiskaldymas.

| 2.4 | 2003 m. birželio mėn. aukšto lygio darbo grupės, kuriai pirmininkavo Karel Van Miert (buvęs Europos Komisijos narys, atsakingas už konkurenciją), parengtoje ataskaitoje buvo patvirtinta, kad situacija kelia nerimą. Tačiau šioje ataskaitoje taip pat pateikiama keletas įdomių pasiūlymų šiai krizei įveikti. Ši ataskaita neapsiribojo problemos finansiniais aspektais, bet ir atsižvelgė į organizacinius ir koordinacinius reikalavimus, kilsiančius dėl ES plėtros. |
| --- | --- |

2.4

2003 m. birželio mėn. aukšto lygio darbo grupės, kuriai pirmininkavo Karel Van Miert (buvęs Europos Komisijos narys, atsakingas už konkurenciją), parengtoje ataskaitoje buvo patvirtinta, kad situacija kelia nerimą. Tačiau šioje ataskaitoje taip pat pateikiama keletas įdomių pasiūlymų šiai krizei įveikti. Ši ataskaita neapsiribojo problemos finansiniais aspektais, bet ir atsižvelgė į organizacinius ir koordinacinius reikalavimus, kilsiančius dėl ES plėtros.

| 2.5 | P. Van Miert ataskaita pagrindė 2003 m. spalio mėn. Europos Komisijos pasiūlymą pakeisti TEN-T gaires ir išplėsti prioritetinių projektų sąrašą iki trisdešimties, įskaitant ir 14 Eseno projektų. Po to, 2004 m. balandžio 29 d., pasiūlymą apsvarstė ir priėmė Europos Parlamentas ir Taryba. Taigi, šiame etape buvo patvirtintos naujosios gairės, prioritetai bei projektų duomenys, įskaitant ir numatomas išlaidas. |
| --- | --- |

2.5

P. Van Miert ataskaita pagrindė 2003 m. spalio mėn. Europos Komisijos pasiūlymą pakeisti TEN-T gaires ir išplėsti prioritetinių projektų sąrašą iki trisdešimties, įskaitant ir 14 Eseno projektų. Po to, 2004 m. balandžio 29 d., pasiūlymą apsvarstė ir priėmė Europos Parlamentas ir Taryba. Taigi, šiame etape buvo patvirtintos naujosios gairės, prioritetai bei projektų duomenys, įskaitant ir numatomas išlaidas.

3.   Komisijos pasiūlymas

| 3.1 | Svarstomas pasiūlymas priimti reglamentą buvo reikalingas, kad Komisija turėtų teisinį dokumentą, kuris leistų taikyti bendrąsias taisykles finansinės pagalbos teikimui atsižvelgiant į anksčiau aprašytą situaciją, siekiant užtikrinti pastovų ir patikimą finansavimą 2007-2013 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.1

Svarstomas pasiūlymas priimti reglamentą buvo reikalingas, kad Komisija turėtų teisinį dokumentą, kuris leistų taikyti bendrąsias taisykles finansinės pagalbos teikimui atsižvelgiant į anksčiau aprašytą situaciją, siekiant užtikrinti pastovų ir patikimą finansavimą 2007-2013 m. laikotarpiu.

| 3.2 | Atsirado neabejotinas poreikis optimizuoti Bendrijos bendrojo finansavimo poveikį tiek kiekybiškai, padidinant dabartinį finansavimo lygį, tiek ir kokybiškai, priimant naujas finansines priemones. Apskritai buvo siekiama skatinti privataus kapitalo investicijas vystant vis stipresnius ryšius viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėje (VPP). |
| --- | --- |

3.2

Atsirado neabejotinas poreikis optimizuoti Bendrijos bendrojo finansavimo poveikį tiek kiekybiškai, padidinant dabartinį finansavimo lygį, tiek ir kokybiškai, priimant naujas finansines priemones. Apskritai buvo siekiama skatinti privataus kapitalo investicijas vystant vis stipresnius ryšius viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėje (VPP).

| 3.3 | Kad būtų galima pasinaudoti Bendrijos pagalba, projektai turi būti bendro intereso, užtikrinti tarpvalstybinį susisiekimą ir prisidėti prie rinkos integracijos išsiplėtusioje Europoje. Transporto srityje specialus dėmesys skiriamas poveikiui aplinkai bei būtinybei, kad greitaeigiai traukiniai atlaisvintų pervežimo pajėgumus krovinių pervežimo labui, pakeičiant transporto priemonių pusiausvyrą. Dėl šių priežasčių maždaug 80 % finansavimo bus skirta ne kelių transporto priemonėms. Energetikos sektoriaus prioritetiniai aspektai yra tinklo nenutrūkstamumas ir jo pajėgumų optimizavimas, o taip pat vidaus rinkos integracija, prie jos prijungiant naujas valstybes nares, bei atsinaujinančių energijos šaltinių įdiegimas. |
| --- | --- |

3.3

Kad būtų galima pasinaudoti Bendrijos pagalba, projektai turi būti bendro intereso, užtikrinti tarpvalstybinį susisiekimą ir prisidėti prie rinkos integracijos išsiplėtusioje Europoje. Transporto srityje specialus dėmesys skiriamas poveikiui aplinkai bei būtinybei, kad greitaeigiai traukiniai atlaisvintų pervežimo pajėgumus krovinių pervežimo labui, pakeičiant transporto priemonių pusiausvyrą. Dėl šių priežasčių maždaug 80 % finansavimo bus skirta ne kelių transporto priemonėms. Energetikos sektoriaus prioritetiniai aspektai yra tinklo nenutrūkstamumas ir jo pajėgumų optimizavimas, o taip pat vidaus rinkos integracija, prie jos prijungiant naujas valstybes nares, bei atsinaujinančių energijos šaltinių įdiegimas.

| 3.4 | Kad būtų galima pasiekti šiuos tikslus, pagalbos skyrimo ir bendro finansavimo kriterijai turi būti aiškūs ir objektyvūs. Reikia taikyti šiuos kriterijus: sąlygotumas, kuris reiškia, kad parama bus teikiama pagal selektyvumo ir koncentracijos principus, pagal kuriuos pirmenybė yra teikiama tinklams, duosiantiems Bendrijai didžiausios pridėtinės vertės, ir proporcingumas, taikomas bendro finansavimo lygiui, kuris bus pakeltas iki 30 % tarpvalstybinėms tinklo dalims (arba iki 50 % išimtiniais atvejais). Kita vertus, valstybės narės turės pateikti atitinkamas garantijas, pagrįstas finansiniu planu, bei tvirtai pasižadėti įgyvendinti projektą laiku, pagal nustatytus terminus. |
| --- | --- |

3.4

Kad būtų galima pasiekti šiuos tikslus, pagalbos skyrimo ir bendro finansavimo kriterijai turi būti aiškūs ir objektyvūs. Reikia taikyti šiuos kriterijus: sąlygotumas, kuris reiškia, kad parama bus teikiama pagal selektyvumo ir koncentracijos principus, pagal kuriuos pirmenybė yra teikiama tinklams, duosiantiems Bendrijai didžiausios pridėtinės vertės, ir proporcingumas, taikomas bendro finansavimo lygiui, kuris bus pakeltas iki 30 % tarpvalstybinėms tinklo dalims (arba iki 50 % išimtiniais atvejais). Kita vertus, valstybės narės turės pateikti atitinkamas garantijas, pagrįstas finansiniu planu, bei tvirtai pasižadėti įgyvendinti projektą laiku, pagal nustatytus terminus.

| 3.5 | Bendro finansavimo lygis TEN-T ir TEN-E tinklų studijoms galės daugiausiai siekti 50 %. Tačiau TEN-T tinklų statybai daugiausiai bus skiriama 30 % tam tikroms prioritetinių projektų dalims (išimtiniais atvejais — 50 % tarpvalstybinėms dalims) ir 15 % — bendro intereso projektams. Energijos tinklams išlieka 10 % didžiausias bendro finansavimo lygis, kaip nurodyta dabartiniame reglamente, tačiau jis gali būti pakeltas iki 20 % išimtinių finansinių sunkumų atveju arba tinklams su kaimyninėmis šalimis. Faktą, kad energijos tinklams skiriamas daug mažesnis bendro finansavimo lygis negu transporto tinklams, kaip ir didžiulius skirtumus tarp šių dviejų tinklų biudžetų, galima paaiškinti galimybe energetikos sektoriui pasinaudoti kitomis Bendrijos priemonėmis (struktūriniais fondais, EIB paskolomis), o taip pat didesne konkurencija tarp operatorių šiame aiškiai pagal rinkos dėsnius funkcionuojančiame sektoriuje. Faktiškai, tik valstybės narės gali teikti prašymus dėl transporto tinklų, o energetikos sektoriuje juos teikti turi teisę ir privatūs operatoriai. |
| --- | --- |

3.5

Bendro finansavimo lygis TEN-T ir TEN-E tinklų studijoms galės daugiausiai siekti 50 %. Tačiau TEN-T tinklų statybai daugiausiai bus skiriama 30 % tam tikroms prioritetinių projektų dalims (išimtiniais atvejais — 50 % tarpvalstybinėms dalims) ir 15 % — bendro intereso projektams. Energijos tinklams išlieka 10 % didžiausias bendro finansavimo lygis, kaip nurodyta dabartiniame reglamente, tačiau jis gali būti pakeltas iki 20 % išimtinių finansinių sunkumų atveju arba tinklams su kaimyninėmis šalimis. Faktą, kad energijos tinklams skiriamas daug mažesnis bendro finansavimo lygis negu transporto tinklams, kaip ir didžiulius skirtumus tarp šių dviejų tinklų biudžetų, galima paaiškinti galimybe energetikos sektoriui pasinaudoti kitomis Bendrijos priemonėmis (struktūriniais fondais, EIB paskolomis), o taip pat didesne konkurencija tarp operatorių šiame aiškiai pagal rinkos dėsnius funkcionuojančiame sektoriuje. Faktiškai, tik valstybės narės gali teikti prašymus dėl transporto tinklų, o energetikos sektoriuje juos teikti turi teisę ir privatūs operatoriai.

| 3.6 | Pagal dabartinį reglamentą, 2000-2006 m. laikotarpiui turimi finansiniai ištekliai siekia truputį daugiau nei 4,6 milijardų eurų, iš kurių 4,2 milijardai yra skirti transportui, t.y. 225 milijonais eurų daugiau nuo 2004 m. dėl plėtros. Praktiškai per minėtą laikotarpį ši suma per metus siekia maždaug 600 milijonus eurų. |
| --- | --- |

3.6

Pagal dabartinį reglamentą, 2000-2006 m. laikotarpiui turimi finansiniai ištekliai siekia truputį daugiau nei 4,6 milijardų eurų, iš kurių 4,2 milijardai yra skirti transportui, t.y. 225 milijonais eurų daugiau nuo 2004 m. dėl plėtros. Praktiškai per minėtą laikotarpį ši suma per metus siekia maždaug 600 milijonus eurų.

| 3.7 | Pagal svarstomą pasiūlymą TEN-T tinklams skirtos lėšos 2007-2013 m. laikotarpiui išaugtų iki 20,35 milijardų eurų, t.y. 2,9 milijardai eurų per metus, palyginus su 600 milijonų eurų per praėjusį laikotarpį. Konkrečios TEN-E tinklams skirtos lėšos sudarys 340 milijonus eurų, o bendras Bendrijos TEN biudžetas bus 20,69 milijardai eurų. |
| --- | --- |

3.7

Pagal svarstomą pasiūlymą TEN-T tinklams skirtos lėšos 2007-2013 m. laikotarpiui išaugtų iki 20,35 milijardų eurų, t.y. 2,9 milijardai eurų per metus, palyginus su 600 milijonų eurų per praėjusį laikotarpį. Konkrečios TEN-E tinklams skirtos lėšos sudarys 340 milijonus eurų, o bendras Bendrijos TEN biudžetas bus 20,69 milijardai eurų.

| 3.8 | Papildomai prie išaugusio Bendrijos pagalbos lygio, kita naujovė — tai galimybė panaudoti Bendrijos finansavimą po statybų atsirandančių rizikų draudimui, kai dėl konkrečių įvykių gaunama mažesnė nei tikėtasi investicijų grąža. Šia garantija tikimasi paskatinti privačias investicijas į projektus, tačiau ji vis dėlto yra taikoma tik pradiniame etape ir reikalauja didelio indėlio iš atitinkamų valstybių narių. |
| --- | --- |

3.8

Papildomai prie išaugusio Bendrijos pagalbos lygio, kita naujovė — tai galimybė panaudoti Bendrijos finansavimą po statybų atsirandančių rizikų draudimui, kai dėl konkrečių įvykių gaunama mažesnė nei tikėtasi investicijų grąža. Šia garantija tikimasi paskatinti privačias investicijas į projektus, tačiau ji vis dėlto yra taikoma tik pradiniame etape ir reikalauja didelio indėlio iš atitinkamų valstybių narių.

| 3.9 | Kitos naujovės yra susijusios su projektų valdymu. Komisija siūlo, kad valstybės narės atliktų pagrindinį vaidmenį techninės kontrolės ir išlaidų tvirtinimo srityse. Be to, Komisija pasilieka sau teisę pavesti tam tikras programos valdymo užduotis būsimajai Transeuropinių transporto tinklų vykdomajai agentūrai, tačiau išsaugo savo pareigas planavimo srityje. |
| --- | --- |

3.9

Kitos naujovės yra susijusios su projektų valdymu. Komisija siūlo, kad valstybės narės atliktų pagrindinį vaidmenį techninės kontrolės ir išlaidų tvirtinimo srityse. Be to, Komisija pasilieka sau teisę pavesti tam tikras programos valdymo užduotis būsimajai Transeuropinių transporto tinklų vykdomajai agentūrai, tačiau išsaugo savo pareigas planavimo srityje.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1 | EESRK teigiamai vertina pasiūlymą, į kurį buvo įtrauktos (nors ir ne visos) pastabos ir rekomendacijos, kurias EESRK pastoviai pareikšdavo savo ankstesnėse nuomonėse (4). |
| --- | --- |

4.1

EESRK teigiamai vertina pasiūlymą, į kurį buvo įtrauktos (nors ir ne visos) pastabos ir rekomendacijos, kurias EESRK pastoviai pareikšdavo savo ankstesnėse nuomonėse (4).

| 4.2 | Faktiškai pasiūlymas įformina rekomenduojamą Bendrijos pagalbos padidinimą, kuris suteikia didesnį saugumą tiek valstybėms narėms, tiek ir privatiems investuotojams viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėje. Šiuo požiūriu EESRK norėtų pažymėti, kad numatomas padidinimas, nors daug didesnis nei buvusieji padidinimai, turi būti įvertintas atsižvelgiant į augančius poreikius, kaip buvo nurodyta anksčiau. Reikia turėti omenyje, kad buvo apskaičiuota, jog trisdešimties prioritetinių transporto projektų finansiniai poreikiai siekia 225 milijardus eurų, iš kurių 140 milijardų eurų — 2007-2014 m. laikotarpiui. |
| --- | --- |

4.2

Faktiškai pasiūlymas įformina rekomenduojamą Bendrijos pagalbos padidinimą, kuris suteikia didesnį saugumą tiek valstybėms narėms, tiek ir privatiems investuotojams viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėje. Šiuo požiūriu EESRK norėtų pažymėti, kad numatomas padidinimas, nors daug didesnis nei buvusieji padidinimai, turi būti įvertintas atsižvelgiant į augančius poreikius, kaip buvo nurodyta anksčiau. Reikia turėti omenyje, kad buvo apskaičiuota, jog trisdešimties prioritetinių transporto projektų finansiniai poreikiai siekia 225 milijardus eurų, iš kurių 140 milijardų eurų — 2007-2014 m. laikotarpiui.

| 4.3 | Be to, EESRK pritaria anksčiau nurodytų principų Bendrijos finansinei pagalbai skirti apibrėžimui ir teigiamai vertina nuostatą, jog sprendimai dėl šių principų taikymo procedūrų bus priimti remiantis komitologija, siekiant šio proceso supaprastinimo. |
| --- | --- |

4.3

Be to, EESRK pritaria anksčiau nurodytų principų Bendrijos finansinei pagalbai skirti apibrėžimui ir teigiamai vertina nuostatą, jog sprendimai dėl šių principų taikymo procedūrų bus priimti remiantis komitologija, siekiant šio proceso supaprastinimo.

| 4.4 | EESRK taip pat pritaria, kad pagalba būtų teikiama ne tik pirminės studijos ir statybos laikotarpiu, bet ir (tiesa — išimtinais atvejais) pirmaisiais objekto eksploatacijos metais. Neįmanoma nepakankamai įvertinti transporto sektoriuje esančios situacijos sudėtingumo su visais gerai žinomais padariniais (perkrovimas, tarša, saugumas ir pan.), apie kuriuos ne kartą buvo svarstoma EESRK nuomonėse. Taip pat neįmanoma nepakankamai įvertinti rizikų, susijusių su energijos tiekimu ir būtinybe užtikrinti sąveiką tarp energetinių tinklų. |
| --- | --- |

4.4

EESRK taip pat pritaria, kad pagalba būtų teikiama ne tik pirminės studijos ir statybos laikotarpiu, bet ir (tiesa — išimtinais atvejais) pirmaisiais objekto eksploatacijos metais. Neįmanoma nepakankamai įvertinti transporto sektoriuje esančios situacijos sudėtingumo su visais gerai žinomais padariniais (perkrovimas, tarša, saugumas ir pan.), apie kuriuos ne kartą buvo svarstoma EESRK nuomonėse. Taip pat neįmanoma nepakankamai įvertinti rizikų, susijusių su energijos tiekimu ir būtinybe užtikrinti sąveiką tarp energetinių tinklų.

5.   Konkrečios pastabos ir išvados

| 5.1 | EESRK mano, jog reikia vykdyti griežtą politiką, kad valstybės narės neatsiliktų nuo infrastruktūros darbų įgyvendinimo, kaip nurodyta Europos Sąjungos. Įsipareigojimų įgyvendinimui turėtų būti teikiama pirmenybė prieš nacionalinius politinio ar ekonominio pobūdžio nenumatytus atvejus, kurių visada gali atsirasti. Ekstremaliais atvejais, jeigu pakartotini prašymai informacijos lieka neatsakyti, taip pat reikia numatyti sankcijas ir netgi Komisijos paskirtų sumų atšaukimą arba perskirstymą tiems infrastruktūros projektams, kurie vykdomi pagal grafiką. |
| --- | --- |

5.1

EESRK mano, jog reikia vykdyti griežtą politiką, kad valstybės narės neatsiliktų nuo infrastruktūros darbų įgyvendinimo, kaip nurodyta Europos Sąjungos. Įsipareigojimų įgyvendinimui turėtų būti teikiama pirmenybė prieš nacionalinius politinio ar ekonominio pobūdžio nenumatytus atvejus, kurių visada gali atsirasti. Ekstremaliais atvejais, jeigu pakartotini prašymai informacijos lieka neatsakyti, taip pat reikia numatyti sankcijas ir netgi Komisijos paskirtų sumų atšaukimą arba perskirstymą tiems infrastruktūros projektams, kurie vykdomi pagal grafiką.

| 5.2 | Vis dėlto, EESRK baiminasi, jog nežiūrint siūlomų finansavimo padidinimų, turimų lėšų ne visada užteks investicijoms skatinti ir padarytiems įsipareigojimams paversti neatšaukiamais. Dėl šios priežasties EESRK mano, kad pasiūlymas, pateiktas vienoje iš ankstesnių jo nuomonių (5), įsteigti Europos transporto infrastruktūros fondą tebėra svarstytinas. Šis fondas būtų finansuojamas 25 valstybėse narėse įvedant nedidelį mokestį nuo Europos kuro suvartojimo ir dėl šio mokesčio neturėtų pakilti akcizo mokestis. Antrinis rezultatas būtų pasiektas apribojant pasiūlymo taikymą toms valstybėms narėms, kurios dalyvauja TEN-T projektuose. |
| --- | --- |

5.2

Vis dėlto, EESRK baiminasi, jog nežiūrint siūlomų finansavimo padidinimų, turimų lėšų ne visada užteks investicijoms skatinti ir padarytiems įsipareigojimams paversti neatšaukiamais. Dėl šios priežasties EESRK mano, kad pasiūlymas, pateiktas vienoje iš ankstesnių jo nuomonių (5), įsteigti Europos transporto infrastruktūros fondą tebėra svarstytinas. Šis fondas būtų finansuojamas 25 valstybėse narėse įvedant nedidelį mokestį nuo Europos kuro suvartojimo ir dėl šio mokesčio neturėtų pakilti akcizo mokestis. Antrinis rezultatas būtų pasiektas apribojant pasiūlymo taikymą toms valstybėms narėms, kurios dalyvauja TEN-T projektuose.

| 5.3 | Kadangi svarstomas pasiūlymas priimti reglamentą yra taikomas 2007-2013 m. laikotarpiui, iki tos datos liks galioti dabartinis reglamentas, įskaitant ir anksčiau nurodytą lėšų skyrimą. Tai reiškia riziką, kad laukiant naujų sąlygų bus vėlavimų ir persvarstymų. Būtų tinkamiau kiek galima paankstinti reglamento įsigaliojimo datą, kad darbai galėtų prasidėti nedelsiant. Svarbu pabrėžti, kad atsižvelgiant į su darbais susijusius techninius terminus, kelių transporto sektorius be abejonės patirs eismo suintensyvėjimą anksčiau nei bus galima naudotis infrastruktūra, įskaitant ir kitų transporto priemonių. Tai nėra suderinama su darniu ir subalansuotu vystymusi. |
| --- | --- |

5.3

Kadangi svarstomas pasiūlymas priimti reglamentą yra taikomas 2007-2013 m. laikotarpiui, iki tos datos liks galioti dabartinis reglamentas, įskaitant ir anksčiau nurodytą lėšų skyrimą. Tai reiškia riziką, kad laukiant naujų sąlygų bus vėlavimų ir persvarstymų. Būtų tinkamiau kiek galima paankstinti reglamento įsigaliojimo datą, kad darbai galėtų prasidėti nedelsiant. Svarbu pabrėžti, kad atsižvelgiant į su darbais susijusius techninius terminus, kelių transporto sektorius be abejonės patirs eismo suintensyvėjimą anksčiau nei bus galima naudotis infrastruktūra, įskaitant ir kitų transporto priemonių. Tai nėra suderinama su darniu ir subalansuotu vystymusi.

| 5.4 | EESRK sveikina Komisijos pasiūlymą taikyti komitologiją, o ne bendro sprendimo procedūras, apibrėžiant taisykles pagalbos skyrimui. Šis pasirinkimas linksta prie pageidaujamo procedūrų supaprastinimo ir pagreitinimo. Tačiau EESRK nerimauja, kad siūloma Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji agentūra gali nesugebėti atlikti savo vaidmens ir kad labiau tikėtina, kad jos darbas dubliuosis su kitų dalyvaujančių institucijų darbu. Šias abejones išskaidytų Komisijos ex ante paaiškinimas apie agentūros ateitį. |
| --- | --- |

5.4

EESRK sveikina Komisijos pasiūlymą taikyti komitologiją, o ne bendro sprendimo procedūras, apibrėžiant taisykles pagalbos skyrimui. Šis pasirinkimas linksta prie pageidaujamo procedūrų supaprastinimo ir pagreitinimo. Tačiau EESRK nerimauja, kad siūloma Transeuropinio transporto tinklo vykdomoji agentūra gali nesugebėti atlikti savo vaidmens ir kad labiau tikėtina, kad jos darbas dubliuosis su kitų dalyvaujančių institucijų darbu. Šias abejones išskaidytų Komisijos ex ante paaiškinimas apie agentūros ateitį.

| 5.5 | EESRK visiškai sutinka su Komisijos pasiūlymo nuostatomis ir dar kartą patvirtina, jog reikia skirti daugiau lėšų. Siūlomos infrastruktūros sukūrimas prisidės prie darnaus vystymosi, kadangi 80 % projektų yra skirti kelių transporto alternatyvoms, dėl kurių sumažės teršalų išmetimas ir kamščiai. Taip pat nederėtų užmiršti, kad projektai turės teigiamos įtakos užimtumui vidutiniu laikotarpiu bei nemažiau svarbiam Europos piliečių, ypač gyvenančių intensyvaus eismo zonose, gyvenimo kokybės gerėjimui ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

5.5

EESRK visiškai sutinka su Komisijos pasiūlymo nuostatomis ir dar kartą patvirtina, jog reikia skirti daugiau lėšų. Siūlomos infrastruktūros sukūrimas prisidės prie darnaus vystymosi, kadangi 80 % projektų yra skirti kelių transporto alternatyvoms, dėl kurių sumažės teršalų išmetimas ir kamščiai. Taip pat nederėtų užmiršti, kad projektai turės teigiamos įtakos užimtumui vidutiniu laikotarpiu bei nemažiau svarbiam Europos piliečių, ypač gyvenančių intensyvaus eismo zonose, gyvenimo kokybės gerėjimui ilguoju laikotarpiu.

| 5.6 | Galutiniame tyrime Komitetas gali tik patvirtinti, kad nuoširdžiai tiki, jog transeuropiniai transporto ir energijos tinklai yra strateginė būtinybė, kuri atlieka pagrindinį vaidmenį sukuriant sąlygas, garantuojančias laisvą keleivių, prekių ir paslaugų judėjimą. Tai būtinas tikslas, kurio negalima apeiti, jeigu pagal Lisabonos strategiją mes ketiname sukurti vieningą ir konkurencingą Europos Sąjungą, kuri gerbia su aplinkosauga suderinamo vystymosi principus. |
| --- | --- |

5.6

Galutiniame tyrime Komitetas gali tik patvirtinti, kad nuoširdžiai tiki, jog transeuropiniai transporto ir energijos tinklai yra strateginė būtinybė, kuri atlieka pagrindinį vaidmenį sukuriant sąlygas, garantuojančias laisvą keleivių, prekių ir paslaugų judėjimą. Tai būtinas tikslas, kurio negalima apeiti, jeigu pagal Lisabonos strategiją mes ketiname sukurti vieningą ir konkurencingą Europos Sąjungą, kuri gerbia su aplinkosauga suderinamo vystymosi principus.

2005 m. vasario 21 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto

pirmininkė

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Pirminės energijos sąnaudų kiekis, tenkantis BVP vienetui pagal rinkos valiutų keitimo kursą.

1

(2)  „2000-2004 m. Europos Sąjungos energijos išteklių ir transporto apžvalga“

2

(3)  2003 m. balandžio 23 d. Komunikatas Transeuropinio transporto tinklo vystymas: Nauji finansavimo sprendimai. Sąveika tarp elektroninių kelio mokesčio rinkliavos sistemų.

3

Transeuropinio transporto tinklo vystymas: Nauji finansavimo sprendimai. Sąveika tarp elektroninių kelio mokesčio rinkliavos sistemų.

(4)  Tiriamoji nuomonė dėl transeuropinių tinklų (TEN) projekto sąrašų patikslinimo iki 2004 m. (OL C 10, 2004 1 14) ir nuomonė dėl bendrųjų taisyklių dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropiniams tinklams (OL C 125, 2002 5 27).

4

(5)  Tiriamoji nuomonė dėl transeuropinių tinklų (TEN) projekto sąrašų patikslinimo iki 2004 m (OL C 10, 2004 1 14). Šioje nuomonėje EESRK numatė 1 cento mokestį, taikomą vienam litrui bet kokio kuro, suvartojamo 25 valstybių narių ES pervežant keleivius ir prekes. Pagal dabartinį suvartojimo lygį (maždaug 300 milijonų tonų) fondas gautų maždaug 3 milijardus eurų per metus.

5

dėl transeuropinių tinklų (TEN) projekto sąrašų patikslinimo iki 2004 m

---

PRIEDAS

europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Šis pakeitimo pasiūlymas buvo atmestas, tačiau dėl jo „už“ balsavo ne mažiau nei ketvirtis balsavusių Komiteto narių.

5.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| „5.2 | Vis dėlto, EESRK baiminasi, jog nežiūrint siūlomų finansavimo padidinimų, turimų lėšų ne visada užteks investicijoms skatinti ir padarytiems įsipareigojimams paversti neatšaukiamais. Dėl šios priežasties EESRK mano, kad pasiūlymas, pateiktas vienoje iš ankstesnių jo nuomonių, įsteigti Europos transporto infrastruktūros fondą tebėra svarstytinas. Šis fondas būtų finansuojamas 25 valstybėse narėse įvedant nedidelį mokestį nuo Europos kuro suvartojimo ir dėl šio mokesčio neturėtų pakilti akcizo mokestis. Antrinis rezultatas būtų pasiektas apribojant pasiūlymo taikymą toms valstybėms narėms, kurios dalyvauja TEN-T projektuose.“ |
| --- | --- |

„5.2

Vis dėlto, EESRK baiminasi, jog nežiūrint siūlomų finansavimo padidinimų, turimų lėšų ne visada užteks investicijoms skatinti ir padarytiems įsipareigojimams paversti neatšaukiamais. Dėl šios priežasties EESRK mano, kad pasiūlymas, pateiktas vienoje iš ankstesnių jo nuomonių, įsteigti Europos transporto infrastruktūros fondą tebėra svarstytinas. Šis fondas būtų finansuojamas 25 valstybėse narėse įvedant nedidelį mokestį nuo Europos kuro suvartojimo ir dėl šio mokesčio neturėtų pakilti akcizo mokestis. Antrinis rezultatas būtų pasiektas apribojant pasiūlymo taikymą toms valstybėms narėms, kurios dalyvauja TEN-T projektuose.“

Paaiškinimas

Kaip pranešėjas labai teisingai pažymėjo, valstybės narės išsaugojo sprendimo teisę su mokesčiais susijusiais klausimais. Komitetas negali siūlyti ir nesiūlys pakeitimų valstybių narių mokesčių srityje.

Balsavimo rezultatas:

Už: 43

Prieš: 65

Susilaikė: 9

---