# Europos Sąjungos C 279/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 279 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. lapkričio 11d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 279

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. lapkričio 11d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2005/C 279/1 | Specialioji ataskaita Nr. 3/2005 dėl kaimo plėtros: agrarinės aplinkosaugos išlaidų patikrinimas, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2005/C 279/1

Specialioji ataskaita Nr. 3/2005 dėl kaimo plėtros: agrarinės aplinkosaugos išlaidų patikrinimas, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 11.11.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 279/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 3/2005

dėl kaimo plėtros: agrarinės aplinkosaugos išlaidų patikrinimas, su Komisijos atsakymais

(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2005/C 279/01)

TURINYS

ŽODYNĖLIS

| I–VI | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–VI

| 1–18 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–18

| 1–11 | Agrarinės aplinkosaugos politika |
| --- | --- |

1–11

| 12–18 | Audito apimtis ir metodas |
| --- | --- |

12–18

| 19–27 | TEISĖS AKTAI |
| --- | --- |

19–27

| 19–22 | Agrarinės aplinkosaugos priemonė |
| --- | --- |

19–22

| 23–27 | Agrarinės aplinkosaugos priemonės programų tikrinimas |
| --- | --- |

23–27

| 28–54 | KOMISIJAI SKIRTOS AUDITO PASTABOS |
| --- | --- |

28–54

| 28–35 | Agrarinės aplinkosaugos priemonės programų patikrinimo galimybė |
| --- | --- |

28–35

| 29–31 | Agrarinės aplinkosaugos programų įgyvendinimas 1993–1999 m. |
| --- | --- |

29–31

| 32–35 | 2000–2006 m. Komisijos tvirtinami KPP |
| --- | --- |

32–35

| 36–39 | Kontrolės sistemų veikimo patikrinimas |
| --- | --- |

36–39

| 40–54 | Ekologinio ūkininkavimo kontrolė |
| --- | --- |

40–54

| 41–44 | Ekologinį ūkininkavimą reglamentuojanti kontrolės sistema |
| --- | --- |

41–44

| 45–54 | Ekologinio ūkininkavimo kontrolės sistemos įgyvendinimas |
| --- | --- |

45–54

| 55–106 | VALSTYBĖMS NARĖMS SKIRTOS AUDITO PASTABOS |
| --- | --- |

55–106

| 55 | Agrarinės aplinkosaugos priemonės programų patikrinimo galimybė penkiose valstybėse narėse |
| --- | --- |

55

| 56–59 | Administracinės patikros |
| --- | --- |

56–59

| 60–106 | Patikros vietoje |
| --- | --- |

60–106

| 60–61 | Agrarinės aplinkosaugos ypatumai |
| --- | --- |

60–61

| 62–69 | Įprastinės gero ūkininkavimo praktikos patikros |
| --- | --- |

62–69

| 70–106 | Priemonės programų patikros |
| --- | --- |

70–106

| 107–119 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

107–119

| 107 | Bendrosios išvados |
| --- | --- |

107

| 108–112 | Komisija |
| --- | --- |

108–112

| 113–117 | Valstybės narės |
| --- | --- |

113–117

| 118–119 | Rekomendacijos |
| --- | --- |

118–119

PRIEDAS: Neaiškių Côte D'Or AA programos sutarčių reikalavimų pavyzdžiai

Komisijos atsakymai

AA

| AA | : | Agrarinė aplinkosauga – kaimo plėtros priemonė, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 22–24 straipsniais |
| --- | --- | --- |
| BŽŪP | : | Bendroji žemės ūkio politika |
| EŽŪOGF | : | Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas |
| GŪP | : | Įprastinė gero ūkininkavimo praktika |
| IAKS | : | Integruota administravimo ir kontrolės sistema |
| Įsipareigojimas | : | Sąlyga, kurios paramos gavėjas privalo laikytis, kad įgytų teisę gauti AA išmokas |
| KP | : | Kaimo plėtra |
| KPP | : | Kaimo plėtros planas (iki Komisijos patvirtinimo). Kaimo plėtros programa (po Komisijos patvirtinimo) |
| MEKA II | : | „Marktentlastungs – und Kulturlandschaftsausgleich“. Didžiausia AA programa Badeno-Viurtembergo žemėje (Vokietija) |
| Paramos gavėjas | : | ES išmokos gavėjas |

:

Agrarinė aplinkosauga – kaimo plėtros priemonė, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 22–24 straipsniais

BŽŪP

:

Bendroji žemės ūkio politika

EŽŪOGF

:

Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas

GŪP

:

Įprastinė gero ūkininkavimo praktika

IAKS

:

Integruota administravimo ir kontrolės sistema

Įsipareigojimas

:

Sąlyga, kurios paramos gavėjas privalo laikytis, kad įgytų teisę gauti AA išmokas

KP

:

Kaimo plėtra

KPP

:

Kaimo plėtros planas (iki Komisijos patvirtinimo). Kaimo plėtros programa (po Komisijos patvirtinimo)

MEKA II

:

„Marktentlastungs – und Kulturlandschaftsausgleich“. Didžiausia AA programa Badeno-Viurtembergo žemėje (Vokietija)

Paramos gavėjas

:

ES išmokos gavėjas

SANTRAUKA

| I. | Agrarinės aplinkosaugos parama (AA) yra kasmet teikiama ūkininkams, kurie įsipareigoja savo veiklą vykdyti taip, kad ji pranoktų įprastinę gero ūkininkavimo praktiką ir būtų laikoma naudinga aplinkai. Tai – didžiausia kaimo plėtros priemonė, kuriai 2000–2006 metais numatyta skirti 13 480 milijonai eurų ES bendrojo finansavimo lėšų (žr. 6–7 ir 19–22 dalis). |
| --- | --- |

I.

Agrarinės aplinkosaugos parama (AA) yra kasmet teikiama ūkininkams, kurie įsipareigoja savo veiklą vykdyti taip, kad ji pranoktų įprastinę gero ūkininkavimo praktiką ir būtų laikoma naudinga aplinkai. Tai – didžiausia kaimo plėtros priemonė, kuriai 2000–2006 metais numatyta skirti 13 480 milijonai eurų ES bendrojo finansavimo lėšų (žr. 6–7 ir 19–22 dalis).

| II. | Šio audito tikslas – įvertinti, ar Komisija turi pagrindą tvirtinti, kad ūkininkavimo praktika ir metodai, kuriems yra teikiama AA parama, yra patikrinami ir jų patikrinimai atliekami tinkamai, taigi ar AA išmokų gavėjai laikosi įsipareigojimų ūkininkauti nekenkiant aplinkai (žr. 12–18 dalis). |
| --- | --- |

II.

Šio audito tikslas – įvertinti, ar Komisija turi pagrindą tvirtinti, kad ūkininkavimo praktika ir metodai, kuriems yra teikiama AA parama, yra patikrinami ir jų patikrinimai atliekami tinkamai, taigi ar AA išmokų gavėjai laikosi įsipareigojimų ūkininkauti nekenkiant aplinkai (žr. 12–18 dalis).

| III. | Audito metu nustatyta, kad Komisija:






  — | prieš patvirtindama KPP tik iš dalies įsitikino, kad patikrą įmanoma atlikti (žr. 32–35 dalis), |
| --- | --- | --- |

III.

Audito metu nustatyta, kad Komisija:

—

prieš patvirtindama KPP tik iš dalies įsitikino, kad patikrą įmanoma atlikti (žr. 32–35 dalis),

| — | nepakankamai patikrino, ar valstybėse narėse tinkamai veikia AA kontrolės sistemos (žr. 36–39 dalis), |
| --- | --- |

—

nepakankamai patikrino, ar valstybėse narėse tinkamai veikia AA kontrolės sistemos (žr. 36–39 dalis),

| — | ne iki galo vykdė savo pareigas ekologinio ūkininkavimo atveju. O tai yra svarbi AA priemonės programa (žr. 46–54 dalis). |
| --- | --- |

—

ne iki galo vykdė savo pareigas ekologinio ūkininkavimo atveju. O tai yra svarbi AA priemonės programa (žr. 46–54 dalis).

Ekologinio ūkininkavimo pagrindinės nustatytos problemos yra šios:

| — | metinės įgyvendinimo ataskaitos, pagal kurias būtų pagrindas tvirtinti, kad inspektavimo sistemos yra objektyvios bei efektyvios, yra neišsamios ir nepatikimos. Net jei jos būtų išsamios ir tikslios, informacija, kurią reikalaujama pateikti, nebūtų pagrindas tvirtinti, ar inspektuota objektyviai ir efektyviai (žr. 46–49 dalis), |
| --- | --- |

—

metinės įgyvendinimo ataskaitos, pagal kurias būtų pagrindas tvirtinti, kad inspektavimo sistemos yra objektyvios bei efektyvios, yra neišsamios ir nepatikimos. Net jei jos būtų išsamios ir tikslios, informacija, kurią reikalaujama pateikti, nebūtų pagrindas tvirtinti, ar inspektuota objektyviai ir efektyviai (žr. 46–49 dalis),

| — | 1998–2001 m. Komisijai atlikus patikrinimus septyniose valstybėse narėse nustatyti dideli inspektavimo sistemų priežiūros trūkumai, tačiau į tai nebuvo tinkamai atsižvelgta, ir nė vienoje iš valstybių narių nebuvo atlikti jokie nauji patikrinimai (žr. 50–54 dalis). |
| --- | --- |

—

1998–2001 m. Komisijai atlikus patikrinimus septyniose valstybėse narėse nustatyti dideli inspektavimo sistemų priežiūros trūkumai, tačiau į tai nebuvo tinkamai atsižvelgta, ir nė vienoje iš valstybių narių nebuvo atlikti jokie nauji patikrinimai (žr. 50–54 dalis).

| IV. | Audito valstybėse narėse metu nustatyti faktai yra susiję su patikrų vietoje laiko planavimu ir galimybe patikrinti tam tikras pagrindines programas:






  — | programos tikrinamos ne įsipareigojimo laikotarpiu arba netinkamu metu (žr. 74–85 dalis), |
| --- | --- | --- |

IV.

Audito valstybėse narėse metu nustatyti faktai yra susiję su patikrų vietoje laiko planavimu ir galimybe patikrinti tam tikras pagrindines programas:

—

programos tikrinamos ne įsipareigojimo laikotarpiu arba netinkamu metu (žr. 74–85 dalis),

| — | bendrųjų programų, tokių kaip išlaidų sumažinimas ar apribojimas, patikros dažniausiai remiasi pačių paramos gavėjų deklaracijomis, kurias sunku patvirtinti (žr. 86–96 dalis), |
| --- | --- |

—

bendrųjų programų, tokių kaip išlaidų sumažinimas ar apribojimas, patikros dažniausiai remiasi pačių paramos gavėjų deklaracijomis, kurias sunku patvirtinti (žr. 86–96 dalis),

| — | pasitikima neįtikinamomis vizualiomis patikromis (žr. 97–101 dalis), |
| --- | --- |

—

pasitikima neįtikinamomis vizualiomis patikromis (žr. 97–101 dalis),

| — | inspektoriams ne visada pateikiamos išsamios instrukcijos, todėl nuomonę jie dažnai suformuoja remdamiesi savo žiniomis ar patirtimi. Nėra aiškaus pagrindo, su kuriuo būtų galima palyginti rezultatus (žr. 100–106 dalis). |
| --- | --- |

—

inspektoriams ne visada pateikiamos išsamios instrukcijos, todėl nuomonę jie dažnai suformuoja remdamiesi savo žiniomis ar patirtimi. Nėra aiškaus pagrindo, su kuriuo būtų galima palyginti rezultatus (žr. 100–106 dalis).

| V. | Audito Rūmų atlikto audito metu padaryta išvada, kad dėl agrarinės aplinkosaugos priemonės patikrinimo kyla ypatingų problemų ir kad tai reikalauja daug daugiau išteklių nei pirmojo ramsčio priemonių, ir tikrai daugiau negu kitų kaimo plėtros priemonių, patikrinimas. Toks patikrinimas retai gali suteikti pakankamą patikinimą už priimtiną kainą (žr. 107 dalį). |
| --- | --- |

V.

Audito Rūmų atlikto audito metu padaryta išvada, kad dėl agrarinės aplinkosaugos priemonės patikrinimo kyla ypatingų problemų ir kad tai reikalauja daug daugiau išteklių nei pirmojo ramsčio priemonių, ir tikrai daugiau negu kitų kaimo plėtros priemonių, patikrinimas. Toks patikrinimas retai gali suteikti pakankamą patikinimą už priimtiną kainą (žr. 107 dalį).

| VI. | Komisija, Taryba ir Parlamentas turėtų įvertinti, kaip 2007 m. prasidėsiančiu nauju programavimo laikotarpiu derėtų atsižvelgti į principą, kad jei priemonės negalima tinkamai patikrinti, neturėtų būti skiriamos valstybinės išmokos (žr. 118–119 dalis). |
| --- | --- |

VI.

Komisija, Taryba ir Parlamentas turėtų įvertinti, kaip 2007 m. prasidėsiančiu nauju programavimo laikotarpiu derėtų atsižvelgti į principą, kad jei priemonės negalima tinkamai patikrinti, neturėtų būti skiriamos valstybinės išmokos (žr. 118–119 dalis).

ĮVADAS

Agrarinės aplinkosaugos politika

| 1. | Parama žemės ūkio gamybos metodams, suderinamiems su aplinkos apsauga, buvo įdiegta Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2078/92, skirtu 1993–1999 m. laikotarpiui (1). |
| --- | --- |

1.

Parama žemės ūkio gamybos metodams, suderinamiems su aplinkos apsauga, buvo įdiegta Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2078/92, skirtu 1993–1999 m. laikotarpiui (1).

| 2. | Vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos sprendime „Tvarumo link“ nurodytų prioritetų – aplinkosaugos aspektus integruoti į Bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) (2). Reaguodama į tai ir į „Darbotvarkėje 2000“ pateiktus panašius pasiūlymus, Komisija pareiškė, kad jos programoje 2000–2006 m. laikotarpiui bus numatytos „sustiprintos ekologinio ūkininkavimo priemonės, kaip privalomi (kaimo plėtros programų (KPP)) elementai“ (3). Agrarinė aplinkosauga (AA) yra vienintelė kaimo plėtros priemonė, kurią valstybės narės privalo įtraukti į savo KPP. |
| --- | --- |

2.

Vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos sprendime „Tvarumo link“ nurodytų prioritetų – aplinkosaugos aspektus integruoti į Bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) (2). Reaguodama į tai ir į „Darbotvarkėje 2000“ pateiktus panašius pasiūlymus, Komisija pareiškė, kad jos programoje 2000–2006 m. laikotarpiui bus numatytos „sustiprintos ekologinio ūkininkavimo priemonės, kaip privalomi (kaimo plėtros programų (KPP)) elementai“ (3). Agrarinė aplinkosauga (AA) yra vienintelė kaimo plėtros priemonė, kurią valstybės narės privalo įtraukti į savo KPP.

| 3. | Šeštojoje Europos Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje nurodyta, kad „būtina didinti ekologinio ūkininkavimo priemonių išteklius ir apimtis“ kaip priemonę Bendrijos aplinkosaugos tikslams pasiekti (4). Taigi AA buvo suteiktas ypatingas prioritetas. |
| --- | --- |

3.

Šeštojoje Europos Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programoje nurodyta, kad „būtina didinti ekologinio ūkininkavimo priemonių išteklius ir apimtis“ kaip priemonę Bendrijos aplinkosaugos tikslams pasiekti (4). Taigi AA buvo suteiktas ypatingas prioritetas.

| 4. | Reglamente (EB) Nr. 1257/1999 2000–2006 m. laikotarpiui sujungtos įvairios kaimo plėtros (KP) priemonės (5). |
| --- | --- |

4.

Reglamente (EB) Nr. 1257/1999 2000–2006 m. laikotarpiui sujungtos įvairios kaimo plėtros (KP) priemonės (5).

| 5. | Šioms priemonėms įgyvendinti Komisija patvirtino kaimo plėtros planus, kurie tapo kaimo plėtros programomis. Jos buvo parengtos valstybių narių paskirtų kompetentingų institucijų ir aprėpia septynerių metų laikotarpį (nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d.). Iš viso patvirtintos 68 kaimo plėtros programos, apimančios AA (ir kitas priemones). |
| --- | --- |

5.

Šioms priemonėms įgyvendinti Komisija patvirtino kaimo plėtros planus, kurie tapo kaimo plėtros programomis. Jos buvo parengtos valstybių narių paskirtų kompetentingų institucijų ir aprėpia septynerių metų laikotarpį (nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d.). Iš viso patvirtintos 68 kaimo plėtros programos, apimančios AA (ir kitas priemones).

| 6. | EŽŪOGF Garantijų skyrius teikia bendrą finansavimą AA priemonėms visoje Bendrijoje, pirmojo tikslo vietovėse skirdamas 75 %, o kitose – 50 % finansavimo (6). Ši nuostata buvo peržiūrėta 2003 m., kai toks finansavimas pirmojo tikslo vietovėms padidintas iki 85 %, o kitoms – iki 60 %. Paramos norma įvairioms programoms ir valstybėms narėms yra skirtinga, tačiau vidutinė ES agrarinės aplinkosaugos priemoka 2001 m. sudarė 89 eurus už hektarą (7). |
| --- | --- |

6.

EŽŪOGF Garantijų skyrius teikia bendrą finansavimą AA priemonėms visoje Bendrijoje, pirmojo tikslo vietovėse skirdamas 75 %, o kitose – 50 % finansavimo (6). Ši nuostata buvo peržiūrėta 2003 m., kai toks finansavimas pirmojo tikslo vietovėms padidintas iki 85 %, o kitoms – iki 60 %. Paramos norma įvairioms programoms ir valstybėms narėms yra skirtinga, tačiau vidutinė ES agrarinės aplinkosaugos priemoka 2001 m. sudarė 89 eurus už hektarą (7).

| 7. | 2004 m. iš 4 749 milijonų eurų kaimo plėtrai skirtų EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidų, kurias deklaravo valstybės narės, 1 739 milijonai eurų buvo susiję su AA pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 (8). 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu numatyta išleisti 13 480 milijonus eurų 15 ES šalių. Tai sudaro daugiau nei 27 % visų kaimo plėtros išlaidų, taigi agrarinė aplinkosauga yra didžiausia kaimo plėtros priemonė. 2004 m. pabaigoje buvo išleista 10 201 mln. eurų. |
| --- | --- |

7.

2004 m. iš 4 749 milijonų eurų kaimo plėtrai skirtų EŽŪOGF Garantijų skyriaus išlaidų, kurias deklaravo valstybės narės, 1 739 milijonai eurų buvo susiję su AA pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 (8). 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu numatyta išleisti 13 480 milijonus eurų 15 ES šalių. Tai sudaro daugiau nei 27 % visų kaimo plėtros išlaidų, taigi agrarinė aplinkosauga yra didžiausia kaimo plėtros priemonė. 2004 m. pabaigoje buvo išleista 10 201 mln. eurų.

| 8. | Kaip nurodyta diagramoje, daugiausiai išlaidų, išmokėtų 2000–2003 m. laikotarpiu, teko Austrijai, Vokietijai ir Suomijai. Gana aukštą išlaidų Austrijai ir Suomijai lygį iš dalies galima paaiškinti šių valstybių narių politiniais sprendimais agrarinei aplinkosaugai skirti daug lėšų, o iš dalies tuo, kad didesnėse valstybėse narėse, Italijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje, ankstesnio laikotarpio programos vis dar nebuvo baigtos. |
| --- | --- |

8.

Kaip nurodyta diagramoje, daugiausiai išlaidų, išmokėtų 2000–2003 m. laikotarpiu, teko Austrijai, Vokietijai ir Suomijai. Gana aukštą išlaidų Austrijai ir Suomijai lygį iš dalies galima paaiškinti šių valstybių narių politiniais sprendimais agrarinei aplinkosaugai skirti daug lėšų, o iš dalies tuo, kad didesnėse valstybėse narėse, Italijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje, ankstesnio laikotarpio programos vis dar nebuvo baigtos.

Image

| 9. | Žemės ūkio ir aplinkos sąsajos labai domina visuomenę ir politikus, ypač dabar, kai BŽŪP reforma numatė, jog norint gauti tiesioginę paramą privalu laikytis aplinkosaugos standartų ir praktikos (9). Jų nesilaikant, tiesioginė pagalba būtų iš dalies arba visai nutraukta ir grąžinima jos dalis arba ji visa. |
| --- | --- |

9.

Žemės ūkio ir aplinkos sąsajos labai domina visuomenę ir politikus, ypač dabar, kai BŽŪP reforma numatė, jog norint gauti tiesioginę paramą privalu laikytis aplinkosaugos standartų ir praktikos (9). Jų nesilaikant, tiesioginė pagalba būtų iš dalies arba visai nutraukta ir grąžinima jos dalis arba ji visa.

| 10. | Agrarinės aplinkosaugos išlaidos apima mokėjimus ūkininkams mainais už jų įsipareigojimą ūkininkauti nekenkiant aplinkai, o tam reikia pranokti įprastinę gero ūkininkavimo praktiką (GŪP) – kitaip tariant, Bendrija iš ūkininkų perka ekologines paslaugas (žr. 1 langelį).

  1 langelisŪkininkavimas – tai veikla, kurios reikšmė neapsiriboja paprasta maisto gamyba. Visoje gamybos grandinėje esama procesų, kurie gali turėti įtakos gamtinei aplinkai. Pavyzdžiui, intensyviai naudojami pesticidai ir trąšos, netinkamas sausinimas ar drėkinimas, aukštas mechanizavimo lygis ar netinkama žemėnauda – visa tai gali sunaikinti aplinką. Tačiau atsisakius ūkinės veiklos gali kilti pavojus ES aplinkos paveldui, kadangi būtų prarastos pusiau natūralios buveinės ir su jomis susijusi biologinė įvairovė bei kraštovaizdis.Pagal Reglamentą (EB) Nr. 817/2004 valstybės narės privalo regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu apibrėžti Gero ūkininkavimo praktikos (GŪP) kodeksus. GŪP turėtų atitikti tokio pobūdžio ūkininkavimą, kuriuo protingas ūkininkas verstųsi konkrečiame regione – todėl juose reikia laikytis esamų įstatymo nustatytų aplinkosaugos reikalavimų. Tai yra išankstinis reikalavimas ūkininkams, norintiems dalyvauti agrarinės aplinkosaugos schemose.Agrarinės aplinkosaugos priemonės programos tapo pagrindiniu instrumentu BŽŪP aplinkosaugos tikslams pasiekti. Pagrindinės priemonės programos – tai perėjimas prie ekologinio ūkininkavimo, dirvožemio apsauga nuo erozijos, sąnaudų mažinimas ir kraštovaizdžio ypatybių išsaugojimas.Šaltinis: Europos Komisijos informacinis biuletenis „Žemės ūkis ir aplinka“. |
| --- | --- |

10.

Agrarinės aplinkosaugos išlaidos apima mokėjimus ūkininkams mainais už jų įsipareigojimą ūkininkauti nekenkiant aplinkai, o tam reikia pranokti įprastinę gero ūkininkavimo praktiką (GŪP) – kitaip tariant, Bendrija iš ūkininkų perka ekologines paslaugas (žr. 1 langelį).

1 langelisŪkininkavimas – tai veikla, kurios reikšmė neapsiriboja paprasta maisto gamyba. Visoje gamybos grandinėje esama procesų, kurie gali turėti įtakos gamtinei aplinkai. Pavyzdžiui, intensyviai naudojami pesticidai ir trąšos, netinkamas sausinimas ar drėkinimas, aukštas mechanizavimo lygis ar netinkama žemėnauda – visa tai gali sunaikinti aplinką. Tačiau atsisakius ūkinės veiklos gali kilti pavojus ES aplinkos paveldui, kadangi būtų prarastos pusiau natūralios buveinės ir su jomis susijusi biologinė įvairovė bei kraštovaizdis.Pagal Reglamentą (EB) Nr. 817/2004 valstybės narės privalo regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu apibrėžti Gero ūkininkavimo praktikos (GŪP) kodeksus. GŪP turėtų atitikti tokio pobūdžio ūkininkavimą, kuriuo protingas ūkininkas verstųsi konkrečiame regione – todėl juose reikia laikytis esamų įstatymo nustatytų aplinkosaugos reikalavimų. Tai yra išankstinis reikalavimas ūkininkams, norintiems dalyvauti agrarinės aplinkosaugos schemose.Agrarinės aplinkosaugos priemonės programos tapo pagrindiniu instrumentu BŽŪP aplinkosaugos tikslams pasiekti. Pagrindinės priemonės programos – tai perėjimas prie ekologinio ūkininkavimo, dirvožemio apsauga nuo erozijos, sąnaudų mažinimas ir kraštovaizdžio ypatybių išsaugojimas.Šaltinis: Europos Komisijos informacinis biuletenis „Žemės ūkis ir aplinka“.

| 11. | Specialiojoje Audito Rūmų ataskaitoje Nr. 14/2000 „Ekologiškesnė BŽŪP“ pateikta pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2078/92 numatytų AA veiksmų analizė, apimanti 1993–1999 m. programavimo laikotarpį (10). Pagrindinė šios specialiosios ataskaitos išvada dėl AA patikros galimybės buvo ta, kad neįmanoma patikrinti, kaip laikomasi priemonės trąšų naudojimui mažinti... „Komisijos tikrintojai žino šią problemą, tačiau Komisija ir toliau tvirtina tokias priemones“ (ataskaitos 77 dalis). |
| --- | --- |

11.

Specialiojoje Audito Rūmų ataskaitoje Nr. 14/2000 „Ekologiškesnė BŽŪP“ pateikta pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2078/92 numatytų AA veiksmų analizė, apimanti 1993–1999 m. programavimo laikotarpį (10). Pagrindinė šios specialiosios ataskaitos išvada dėl AA patikros galimybės buvo ta, kad neįmanoma patikrinti, kaip laikomasi priemonės trąšų naudojimui mažinti... „Komisijos tikrintojai žino šią problemą, tačiau Komisija ir toliau tvirtina tokias priemones“ (ataskaitos 77 dalis).

Audito apimtis ir metodas

| 12. | Audito tikslas – įvertinti, ar Komisija turi pagrindą tvirtinti, kad konkreti ūkininkavimo praktika ir metodai, už kuriuos mokama AA:






  — | gali būti patikrinti, |
| --- | --- | --- |

12.

Audito tikslas – įvertinti, ar Komisija turi pagrindą tvirtinti, kad konkreti ūkininkavimo praktika ir metodai, už kuriuos mokama AA:

—

gali būti patikrinti,

| — | yra tikrai tinkamai tikrinami. |
| --- | --- |

—

yra tikrai tinkamai tikrinami.

| 13. | Komisijai būtinas toks patikinimas, jei ji nori būti tikra, jog atitinkamos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, t. y., kad valstybės narės administruoja šią schemą taip, kad užtikrintų, jog kompensacinių AA išmokų gavėjai laikosi įsipareigojimų ūkininkauti aplinkai palankiu būdu. |
| --- | --- |

13.

Komisijai būtinas toks patikinimas, jei ji nori būti tikra, jog atitinkamos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, t. y., kad valstybės narės administruoja šią schemą taip, kad užtikrintų, jog kompensacinių AA išmokų gavėjai laikosi įsipareigojimų ūkininkauti aplinkai palankiu būdu.

| 14. | Audito metu nebuvo siekiama įvertinti AA priemonės programų aplinkosauginę naudą. |
| --- | --- |

14.

Audito metu nebuvo siekiama įvertinti AA priemonės programų aplinkosauginę naudą.

| 15. | Audito tikslais 2004 m. kovo–rugsėjo mėn. buvo aplankyta Komisija ir penkios valstybės narės: Austrija, Prancūzija, Vokietija, Italija ir Liuksemburgas (11). Šios valstybės narės pasirinktos atsižvelgiant į išleistas sumas ir į jų AA priemonės programų reprezentatyvumą. |
| --- | --- |

15.

Audito tikslais 2004 m. kovo–rugsėjo mėn. buvo aplankyta Komisija ir penkios valstybės narės: Austrija, Prancūzija, Vokietija, Italija ir Liuksemburgas (11). Šios valstybės narės pasirinktos atsižvelgiant į išleistas sumas ir į jų AA priemonės programų reprezentatyvumą.

| 16. | Audito Komisijoje metu išsamiai analizuota, ar Komisija, prieš patvirtindama kaimo plėtros planus, užtikrino agrarinės aplinkosaugos priemonės programų patikrinimo galimybę ir įsitikino, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse veikia tinkamai. Ypatingas dėmesys buvo skiriamas ekologinio ūkininkavimo priežiūros sistemai. |
| --- | --- |

16.

Audito Komisijoje metu išsamiai analizuota, ar Komisija, prieš patvirtindama kaimo plėtros planus, užtikrino agrarinės aplinkosaugos priemonės programų patikrinimo galimybę ir įsitikino, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse veikia tinkamai. Ypatingas dėmesys buvo skiriamas ekologinio ūkininkavimo priežiūros sistemai.

| 17. | Vizitų audito tikslais valstybėse narėse metu siekta nustatyti:






  — | ar galima patikimai įvertinti ir patikrinti bendrai finansuojamas agrarinės aplinkosaugos priemonės programas, |
| --- | --- | --- |

17.

Vizitų audito tikslais valstybėse narėse metu siekta nustatyti:

—

ar galima patikimai įvertinti ir patikrinti bendrai finansuojamas agrarinės aplinkosaugos priemonės programas,

| — | ar pagal valstybių narių taikomos patikrų procedūras valstybės narės ir Komisija turi pagrindą tvirtinti, kad aplinkosaugos įsipareigojimai yra vykdomi. |
| --- | --- |

—

ar pagal valstybių narių taikomos patikrų procedūras valstybės narės ir Komisija turi pagrindą tvirtinti, kad aplinkosaugos įsipareigojimai yra vykdomi.

| 18. | Auditoriai skyrė ypatingą dėmesį 1 langelyje nurodytoms pagrindinėms priemonės programoms (12). Nagrinėtini projektai buvo atrinkti remiantis EŽŪOGF Garantijų skyriaus išmokomis 2003 m. |
| --- | --- |

18.

Auditoriai skyrė ypatingą dėmesį 1 langelyje nurodytoms pagrindinėms priemonės programoms (12). Nagrinėtini projektai buvo atrinkti remiantis EŽŪOGF Garantijų skyriaus išmokomis 2003 m.

TEISĖS AKTAI

Agrarinės aplinkosaugos priemonė (13)

| 19. | Agrarinei aplinkosaugai teikiama parama turėtų skatinti:






  — | taip naudoti žemės ūkio paskirties žemę, kad tai būtų suderinama su aplinkos, kraštovaizdžio ir jo ypatybių, gamtos išteklių, dirvožemio ir genetinės įvairovės apsauga ir gerinimu, |
| --- | --- | --- |

19.

Agrarinei aplinkosaugai teikiama parama turėtų skatinti:

—

taip naudoti žemės ūkio paskirties žemę, kad tai būtų suderinama su aplinkos, kraštovaizdžio ir jo ypatybių, gamtos išteklių, dirvožemio ir genetinės įvairovės apsauga ir gerinimu,

| — | ekstensifikuoti aplinkai palankų ūkininkavimą ir valdyti neintensyvias ganymo sistemas, |
| --- | --- |

—

ekstensifikuoti aplinkai palankų ūkininkavimą ir valdyti neintensyvias ganymo sistemas,

| — | išsaugoti didelės gamtinės vertės agrarinę aplinką, kuriai kyla grėsmė, |
| --- | --- |

—

išsaugoti didelės gamtinės vertės agrarinę aplinką, kuriai kyla grėsmė,

| — | išsaugoti kraštovaizdžio ir istorines ypatybes žemės ūkio paskirties žemėje, |
| --- | --- |

—

išsaugoti kraštovaizdžio ir istorines ypatybes žemės ūkio paskirties žemėje,

| — | ūkininkavimo praktikoje taikyti aplinkosauginį planavimą. |
| --- | --- |

—

ūkininkavimo praktikoje taikyti aplinkosauginį planavimą.

| 20. | Kompensacinės išmokos užtikrinamos ūkininkams, kurie prisiima AA įsipareigojimus bent penkeriems metams. Kaip nurodyta pirmiau, tokie įsipareigojimai turi apimti ne tik GŪP. |
| --- | --- |

20.

Kompensacinės išmokos užtikrinamos ūkininkams, kurie prisiima AA įsipareigojimus bent penkeriems metams. Kaip nurodyta pirmiau, tokie įsipareigojimai turi apimti ne tik GŪP.

| 21. | Kompensacinės išmokos apskaičiuojamos atsižvelgiant į prarastas pajamas ir papildomas sąnaudas, kurios susidarė laikantis tokių įsipareigojimų, taip pat atsižvelgiant į skatinimo poreikį. |
| --- | --- |

21.

Kompensacinės išmokos apskaičiuojamos atsižvelgiant į prarastas pajamas ir papildomas sąnaudas, kurios susidarė laikantis tokių įsipareigojimų, taip pat atsižvelgiant į skatinimo poreikį.

| 22. | Be to, reglamente nurodyta, kaip būtina planuoti kaimo plėtros priemones (14). Valstybės narės kuria savo KPP atsižvelgdamos į konkrečius poreikius ir strategijas. Tokie planai turi būti rengiami tinkamiausiu geografiniu lygmeniu. Todėl AA priemonės programų rūšis ir jų reikšmė KPP gali būti labai įvairi. |
| --- | --- |

22.

Be to, reglamente nurodyta, kaip būtina planuoti kaimo plėtros priemones (14). Valstybės narės kuria savo KPP atsižvelgdamos į konkrečius poreikius ir strategijas. Tokie planai turi būti rengiami tinkamiausiu geografiniu lygmeniu. Todėl AA priemonės programų rūšis ir jų reikšmė KPP gali būti labai įvairi.

Agrarinės aplinkosaugos priemonės programų tikrinimas

| 23. | Valstybių narių vykdomam kaimo plėtros priemonių, įskaitant AA, tikrinimui taikomos taisyklės reikalauja, kad pradinės paraiškos dėl dalyvavimo atitinkamoje schemoje ir vėlesnės paraiškos dėl išmokų turi būti tikrinamos taip, kad būtų galima efektyviai patvirtinti atitikimą paramos teikimo sąlygoms (15). Tokį patikrinimą sudaro administraciniai patikrinimai ir patikros vietoje. |
| --- | --- |

23.

Valstybių narių vykdomam kaimo plėtros priemonių, įskaitant AA, tikrinimui taikomos taisyklės reikalauja, kad pradinės paraiškos dėl dalyvavimo atitinkamoje schemoje ir vėlesnės paraiškos dėl išmokų turi būti tikrinamos taip, kad būtų galima efektyviai patvirtinti atitikimą paramos teikimo sąlygoms (15). Tokį patikrinimą sudaro administraciniai patikrinimai ir patikros vietoje.

| 24. | Administraciniai patikrinimai turi būti išsamūs, t. y. jie rengtini prieš mokėjimą kiekvienam paramos gavėjui pagal kiekvieną priemonę. Tam tikrais atvejais drauge turėtų būti atliekamos kryžminės patikros su duomenimis iš integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IAKS). |
| --- | --- |

24.

Administraciniai patikrinimai turi būti išsamūs, t. y. jie rengtini prieš mokėjimą kiekvienam paramos gavėjui pagal kiekvieną priemonę. Tam tikrais atvejais drauge turėtų būti atliekamos kryžminės patikros su duomenimis iš integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IAKS).

| 25. | Patikros vietoje turėtų apimti bent 5 % paramos gavėjų kasmet ir visų rūšių KP priemones, numatytas programavimo dokumentuose (16). Šios patikros vietoje turi būti paskirstytos per metus pagal kiekvienai KP priemonei priskiriamos rizikos analizę. Kiekviena patikra turėtų apimti visus paramos gavėjo įsipareigojimus ir pareigas, kurias galima patikrinti vizito metu. |
| --- | --- |

25.

Patikros vietoje turėtų apimti bent 5 % paramos gavėjų kasmet ir visų rūšių KP priemones, numatytas programavimo dokumentuose (16). Šios patikros vietoje turi būti paskirstytos per metus pagal kiekvienai KP priemonei priskiriamos rizikos analizę. Kiekviena patikra turėtų apimti visus paramos gavėjo įsipareigojimus ir pareigas, kurias galima patikrinti vizito metu.

| 26. | Išskirtinai AA skirta svarbi nuostata, kad išmokos gali būti siejamos su naudojamų trąšų, augalų apsaugos produktų ar kitų sąnaudų apribojimu tik tada, jei tokį apribojimą galima įvertinti techniniu ir ekonominiu požiūriu (17). |
| --- | --- |

26.

Išskirtinai AA skirta svarbi nuostata, kad išmokos gali būti siejamos su naudojamų trąšų, augalų apsaugos produktų ar kitų sąnaudų apribojimu tik tada, jei tokį apribojimą galima įvertinti techniniu ir ekonominiu požiūriu (17).

| 27. | AA įsipareigojimą už vieną savo ūkio dalį prisiimantis ūkininkas privalo visame ūkyje laikytis bent jau įprastinės gero ūkininkavimo praktikos standartų. Valstybės narės savo KPP privalo apibrėžti GŪP standartus, kuriuos būtų galima patikrinti (18). |
| --- | --- |

27.

AA įsipareigojimą už vieną savo ūkio dalį prisiimantis ūkininkas privalo visame ūkyje laikytis bent jau įprastinės gero ūkininkavimo praktikos standartų. Valstybės narės savo KPP privalo apibrėžti GŪP standartus, kuriuos būtų galima patikrinti (18).

KOMISIJAI SKIRTOS AUDITO PASTABOS

Agrarinės aplinkosaugos priemonės programų patikrinimo galimybė

| 28. | Audito Rūmai nagrinėjo, ar Komisija, prieš patvirtindama kaimo plėtros planus, įsitikino, kad įmanoma atlikti agrarinės aplinkosaugos priemonės programų patikrinimą. |
| --- | --- |

28.

Audito Rūmai nagrinėjo, ar Komisija, prieš patvirtindama kaimo plėtros planus, įsitikino, kad įmanoma atlikti agrarinės aplinkosaugos priemonės programų patikrinimą.

Agrarinės aplinkosaugos programų įgyvendinimas 1993–1999 m.

| 29. | 1993–1999 m. Komisija atliko du išsamius agrarinės aplinkosaugos programų įgyvendinimo įvertinimus (19). Antrasis buvo atliktas 1998 m., programavimo laikotarpio pabaigoje, tačiau gerokai prieš tai, kai nustojo galioti atitinkami susiję įsipareigojimai. Europos Parlamentas paragino atlikti įvertinimą prieš priimant „Darbotvarkės 2000“ pasiūlymus, kurie įtvirtintų AA kaip vieną svarbiausių BŽŪP elementų; numatytas įvertinimo tikslas – nustatyti likusias problemas ir trūkumus (20). |
| --- | --- |

29.

1993–1999 m. Komisija atliko du išsamius agrarinės aplinkosaugos programų įgyvendinimo įvertinimus (19). Antrasis buvo atliktas 1998 m., programavimo laikotarpio pabaigoje, tačiau gerokai prieš tai, kai nustojo galioti atitinkami susiję įsipareigojimai. Europos Parlamentas paragino atlikti įvertinimą prieš priimant „Darbotvarkės 2000“ pasiūlymus, kurie įtvirtintų AA kaip vieną svarbiausių BŽŪP elementų; numatytas įvertinimo tikslas – nustatyti likusias problemas ir trūkumus (20).

| 30. | Įvertinimo metu nustatyta, kad esama problemų, būdingų pačių AA veiksmų esmei, ir kad „negalima neįvertinti iššūkių, su kuriais audito institucijos susiduria dėl agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų“. Dokumente taip pat nurodyta, kad priemonės programas, pagal kurias ūkininkai privalo tam tikru mastu sumažinti sąnaudas ar neviršyti vienam hektarui skiriamų trąšų kiekio, buvo sunku patikrinti, kadangi dirvožemio analizė nesuteikia galimybių patikimai nustatyti, kaip yra laikomasi sąnaudų limitų. Be to, įvertinime nurodyta, kad dokumentų tikrinimų (t. y. pasikliovimo ūkininko deklaracija ir pirkimo apskaitos knygų tikrinimu) nepakanka klaidoms ar neatitikimams nustatyti. Be to, tam tikrai veiklai, kurią vykdantys ūkininkai privalo laikytis keleto bendrųjų įsipareigojimų (pvz., gyvatvorių priežiūra), faktiškai taikomi reikalavimai nebuvo pakankamai aiškūs, todėl paramos gavėjai nesuprato, ko iš jų reikalaujama. |
| --- | --- |

30.

Įvertinimo metu nustatyta, kad esama problemų, būdingų pačių AA veiksmų esmei, ir kad „negalima neįvertinti iššūkių, su kuriais audito institucijos susiduria dėl agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų“. Dokumente taip pat nurodyta, kad priemonės programas, pagal kurias ūkininkai privalo tam tikru mastu sumažinti sąnaudas ar neviršyti vienam hektarui skiriamų trąšų kiekio, buvo sunku patikrinti, kadangi dirvožemio analizė nesuteikia galimybių patikimai nustatyti, kaip yra laikomasi sąnaudų limitų. Be to, įvertinime nurodyta, kad dokumentų tikrinimų (t. y. pasikliovimo ūkininko deklaracija ir pirkimo apskaitos knygų tikrinimu) nepakanka klaidoms ar neatitikimams nustatyti. Be to, tam tikrai veiklai, kurią vykdantys ūkininkai privalo laikytis keleto bendrųjų įsipareigojimų (pvz., gyvatvorių priežiūra), faktiškai taikomi reikalavimai nebuvo pakankamai aiškūs, todėl paramos gavėjai nesuprato, ko iš jų reikalaujama.

| 31. | Įvertinime nustatyta, kad „jei priemonės negalima tinkamai patikrinti, jai neturėtų būti skiriamos valstybinės išmokos“ ir kad „priemokos turi būti grindžiamos priemonėmis, kurias galima reikiamai kontroliuoti“. Ši išvada atsispindėjo 2000–2006 m. kaimo plėtros teisės aktuose, ypač Reglamente (EB) Nr. 817/2004 (21). |
| --- | --- |

31.

Įvertinime nustatyta, kad „jei priemonės negalima tinkamai patikrinti, jai neturėtų būti skiriamos valstybinės išmokos“ ir kad „priemokos turi būti grindžiamos priemonėmis, kurias galima reikiamai kontroliuoti“. Ši išvada atsispindėjo 2000–2006 m. kaimo plėtros teisės aktuose, ypač Reglamente (EB) Nr. 817/2004 (21).

2000–2006 m. Komisijos tvirtinami KPP

| 32. | 2000 ir 2001 m. Komisija išnagrinėjo 2000–2006 m. valstybių narių pateiktus KPP. Tačiau tokia analize buvo galima tik labai ribotai nustatyti, ar galima efektyviai ir veiksmingai patikrinti siūlomas AA priemonės programas. |
| --- | --- |

32.

2000 ir 2001 m. Komisija išnagrinėjo 2000–2006 m. valstybių narių pateiktus KPP. Tačiau tokia analize buvo galima tik labai ribotai nustatyti, ar galima efektyviai ir veiksmingai patikrinti siūlomas AA priemonės programas.

| 33. | 2004 m. atliktas vidinis rizikos įvertinimas patvirtino, kad prieš patvirtindama KP planus Komisija nepatikrino, ar įmanoma priemonių kontrolė – kadangi popieriuje apskritai yra sudėtinga įvertinti galimybę kontroliuoti visas 68 KP planuose pateiktas priemonės programas ir veiksmus. Paaiškėjo, kad ateityje būtina peržiūrėti savo vaidmenį įvertinant kontrolės galimybę. |
| --- | --- |

33.

2004 m. atliktas vidinis rizikos įvertinimas patvirtino, kad prieš patvirtindama KP planus Komisija nepatikrino, ar įmanoma priemonių kontrolė – kadangi popieriuje apskritai yra sudėtinga įvertinti galimybę kontroliuoti visas 68 KP planuose pateiktas priemonės programas ir veiksmus. Paaiškėjo, kad ateityje būtina peržiūrėti savo vaidmenį įvertinant kontrolės galimybę.

| 34. | Už KP išlaidų tikrinimą atsakingas Komisijos Žemės ūkio generalinio direktorato padalinys teigė, kad tokia kontrolės galimybės analizė nebuvo atlikta dėl to, kad, jo nuomone, ji nėra būtina pagal bendro valdymo sistemą (22). |
| --- | --- |

34.

Už KP išlaidų tikrinimą atsakingas Komisijos Žemės ūkio generalinio direktorato padalinys teigė, kad tokia kontrolės galimybės analizė nebuvo atlikta dėl to, kad, jo nuomone, ji nėra būtina pagal bendro valdymo sistemą (22).

| 35. | Siekdama vykdyti savo pareigas, Komisija KPP tvirtinimo metu turėtų įvertinti priemonės programų patikros galimybę. Priešingu atveju ji nėra tikra, ar valstybės narės gali teisingai administruoti atitinkamą schemą ir užtikrina, kad AA kompensacinių išmokų gavėjai ūkininkautų taip, kaip įsipareigojo. Be to, šiame įvertinime reikėtų nustatyti priemonės programas, pasižyminčias didele kontrolės rizika. |
| --- | --- |

35.

Siekdama vykdyti savo pareigas, Komisija KPP tvirtinimo metu turėtų įvertinti priemonės programų patikros galimybę. Priešingu atveju ji nėra tikra, ar valstybės narės gali teisingai administruoti atitinkamą schemą ir užtikrina, kad AA kompensacinių išmokų gavėjai ūkininkautų taip, kaip įsipareigojo. Be to, šiame įvertinime reikėtų nustatyti priemonės programas, pasižyminčias didele kontrolės rizika.

Kontrolės sistemų veikimo patikrinimas

| 36. | Audito Rūmai taip pat nagrinėjo, ar Komisija patikrino, kaip 2000–2006 m. (Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999) teisingai veikia kontrolės sistemos, ypač administracinės patikros ir patikros vietoje. |
| --- | --- |

36.

Audito Rūmai taip pat nagrinėjo, ar Komisija patikrino, kaip 2000–2006 m. (Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999) teisingai veikia kontrolės sistemos, ypač administracinės patikros ir patikros vietoje.

| 37. | 2000 m. rugsėjo–2001 m. birželio mėn. Komisija atliko keletą patikrų dvylikoje valstybių narių, siekdama nustatyti, ar yra įdiegtos sistemos 2000–2006 m. KP išlaidoms teisingai administruoti ir kontroliuoti. Komisija pateikė tokių patikrų rezultatų santrauką ir šiuo pagrindu buvo iš dalies pakeistos Komisijos gairės, skirtos valstybėms narėms (23). |
| --- | --- |

37.

2000 m. rugsėjo–2001 m. birželio mėn. Komisija atliko keletą patikrų dvylikoje valstybių narių, siekdama nustatyti, ar yra įdiegtos sistemos 2000–2006 m. KP išlaidoms teisingai administruoti ir kontroliuoti. Komisija pateikė tokių patikrų rezultatų santrauką ir šiuo pagrindu buvo iš dalies pakeistos Komisijos gairės, skirtos valstybėms narėms (23).

| 38. | Patikros apėmė visas KP (ne tik AA) priemones, tačiau nenagrinėjo išlaidų ir faktinio sistemų veikimo, kadangi patikrų metu tokių išlaidų dar nebuvo. |
| --- | --- |

38.

Patikros apėmė visas KP (ne tik AA) priemones, tačiau nenagrinėjo išlaidų ir faktinio sistemų veikimo, kadangi patikrų metu tokių išlaidų dar nebuvo.

| 39. | Už PK atsakingas sąskaitų tvirtinimo padalinys patikrino mažiau palankių ūkininkauti vietovių išmokas visoje Bendrijoje, tačiau 2005 m. pradžioje AA taikomos sistemos dar nebuvo patikrintos, nors jos yra didžiausias kaimo plėtros išlaidų komponentas, kuris taip pat laikomas itin rizikingu (žr. pirmiau minėtą 30 dalį) (24). |
| --- | --- |

39.

Už PK atsakingas sąskaitų tvirtinimo padalinys patikrino mažiau palankių ūkininkauti vietovių išmokas visoje Bendrijoje, tačiau 2005 m. pradžioje AA taikomos sistemos dar nebuvo patikrintos, nors jos yra didžiausias kaimo plėtros išlaidų komponentas, kuris taip pat laikomas itin rizikingu (žr. pirmiau minėtą 30 dalį) (24).

Ekologinio ūkininkavimo kontrolė

| 40. | Kontrolės sistemų požiūriu perėjimas prie ekologinio ūkininkavimo – viena reikšmingiausių AA priemonės programų – yra specifinis atvejis (25). Norint pasinaudoti AA pagalba, būtina atitikti keletą sąlygų. Daugelyje valstybių narių šių sąlygų laikymąsi tikrina ne AA inspektoriai, o specializuotos inspektavimo įstaigos (trečiosios šalys). |
| --- | --- |

40.

Kontrolės sistemų požiūriu perėjimas prie ekologinio ūkininkavimo – viena reikšmingiausių AA priemonės programų – yra specifinis atvejis (25). Norint pasinaudoti AA pagalba, būtina atitikti keletą sąlygų. Daugelyje valstybių narių šių sąlygų laikymąsi tikrina ne AA inspektoriai, o specializuotos inspektavimo įstaigos (trečiosios šalys).

Ekologinį ūkininkavimą reglamentuojanti kontrolės sistema

| 41. | Ūkininkai, gaunantys paramą pagal priemonės programą „Ekologinis ūkininkavimas“, privalo laikytis konkrečiame Tarybos reglamente (26) nustatytų išsamių taisyklių, taikomų ekologinės gamybos metodams. Ekologiniam ūkininkavimui būdingos dvi ypatybės, kuriomis jis išsiskiria iš kitų AA priemonės programų. Pirma, egzistuoja minimalūs visoje Bendrijoje taikomi standartai „ekologiškiems“ produktams žymėti, antra, reikalaujama, kad patvirtintoji inspektavimo įstaiga kasmet sertifikuotų kiekvieno gamintojo atitikimą nustatytoms taisyklėms ir standartams. |
| --- | --- |

41.

Ūkininkai, gaunantys paramą pagal priemonės programą „Ekologinis ūkininkavimas“, privalo laikytis konkrečiame Tarybos reglamente (26) nustatytų išsamių taisyklių, taikomų ekologinės gamybos metodams. Ekologiniam ūkininkavimui būdingos dvi ypatybės, kuriomis jis išsiskiria iš kitų AA priemonės programų. Pirma, egzistuoja minimalūs visoje Bendrijoje taikomi standartai „ekologiškiems“ produktams žymėti, antra, reikalaujama, kad patvirtintoji inspektavimo įstaiga kasmet sertifikuotų kiekvieno gamintojo atitikimą nustatytoms taisyklėms ir standartams.

| 42. | Siekdamos užtikrinti, kad AA priemonės programos paramos gavėjai iš tiesų laikosi ekologinių gamybos taisyklių, valstybės narės remiasi specialiai ekologiniam ūkininkavimui sukurta inspektavimo sistema. Pagal šią sistemą reikalaujama bent kasmet tikrinti kiekvieną operatorių, kuris taiko ekologinius gamybos principus ir nori prekiauti šiais savo produktais. Tai turėtų atlikti valstybinė inspektavimo institucija arba patvirtintoji privati inspektavimo įstaiga (pastarasis variantas taikomas daug dažniau – 12 iš 15 valstybių narių), kuri privalo atitikti EN 45011, Tarptautinį standartą, taikoma produktų sertifikavimo sistemas naudojančioms įstaigoms (27). Ūkininkai gali rinktis, kuri inspektavimo įstaiga vykdys tokius tikrinimus. |
| --- | --- |

42.

Siekdamos užtikrinti, kad AA priemonės programos paramos gavėjai iš tiesų laikosi ekologinių gamybos taisyklių, valstybės narės remiasi specialiai ekologiniam ūkininkavimui sukurta inspektavimo sistema. Pagal šią sistemą reikalaujama bent kasmet tikrinti kiekvieną operatorių, kuris taiko ekologinius gamybos principus ir nori prekiauti šiais savo produktais. Tai turėtų atlikti valstybinė inspektavimo institucija arba patvirtintoji privati inspektavimo įstaiga (pastarasis variantas taikomas daug dažniau – 12 iš 15 valstybių narių), kuri privalo atitikti EN 45011, Tarptautinį standartą, taikoma produktų sertifikavimo sistemas naudojančioms įstaigoms (27). Ūkininkai gali rinktis, kuri inspektavimo įstaiga vykdys tokius tikrinimus.

| 43. | Valstybės narės privalo užtikrinti inspektavimo sistemos priežiūrą
   (28). Jos paskiria instituciją, atsakingą už privačių inspektavimo įstaigų patvirtinimą ir priežiūrą (kompetentingą valdžios instituciją). Kompetentinga valdžios institucija, patvirtinusi atitinkamą inspektavimo įstaigą, privalo užtikrinti, kad tokios inspektavimo įstaigos vykdomi tikrinimai būtų objektyvūs, taip pat tikrinti šio inspektavimo efektyvumą (29). |
| --- | --- |

43.

Valstybės narės privalo užtikrinti inspektavimo sistemos priežiūrą
   (28). Jos paskiria instituciją, atsakingą už privačių inspektavimo įstaigų patvirtinimą ir priežiūrą (kompetentingą valdžios instituciją). Kompetentinga valdžios institucija, patvirtinusi atitinkamą inspektavimo įstaigą, privalo užtikrinti, kad tokios inspektavimo įstaigos vykdomi tikrinimai būtų objektyvūs, taip pat tikrinti šio inspektavimo efektyvumą (29).

| 44. | Kiekvienais metais (iki liepos 1 d.) valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi praėjusiais metais įgyvendinant Ekologinio ūkininkavimo reglamentą, ir, svarbiausia, pateikti ataskaitą dėl privačių inspektavimo įstaigų priežiūros (30). 2004 m. birželio mėn. Komisija paskelbė Ekologiško maisto ir ekologinio ūkininkavimo veiksmų planą, kuriame teigiama, kad „apskritai dabartinė inspektavimo sistema veikia labai gerai“ (31). |
| --- | --- |

44.

Kiekvienais metais (iki liepos 1 d.) valstybės narės privalo informuoti Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi praėjusiais metais įgyvendinant Ekologinio ūkininkavimo reglamentą, ir, svarbiausia, pateikti ataskaitą dėl privačių inspektavimo įstaigų priežiūros (30). 2004 m. birželio mėn. Komisija paskelbė Ekologiško maisto ir ekologinio ūkininkavimo veiksmų planą, kuriame teigiama, kad „apskritai dabartinė inspektavimo sistema veikia labai gerai“ (31).

Ekologinio ūkininkavimo kontrolės sistemos įgyvendinimas

| 45. | Kadangi dauguma valstybių narių pasitiki ekologinio ūkininkavimo kontrolės sistema, kuomet atliekama ne mažiau kaip 5 % AA priemonės programos „Perėjimas prie ekologinio ūkininkavimo“ patikrų vietoje, Audito Rūmai siekė nustatyti, ar ši sistema veikia tinkamai. |
| --- | --- |

45.

Kadangi dauguma valstybių narių pasitiki ekologinio ūkininkavimo kontrolės sistema, kuomet atliekama ne mažiau kaip 5 % AA priemonės programos „Perėjimas prie ekologinio ūkininkavimo“ patikrų vietoje, Audito Rūmai siekė nustatyti, ar ši sistema veikia tinkamai.

Metinės įgyvendinimo ataskaitos

| 46. | Metinėse ataskaitose turėtų būti apibūdinta priežiūra, kurios pagrindinis aspektas – reikalavimas užtikrinti, kad inspektavimo įstaigos vykdomi tikrinimai būtų objektyvūs, taip pat patikrinti šio inspektavimo efektyvumą. |
| --- | --- |

46.

Metinėse ataskaitose turėtų būti apibūdinta priežiūra, kurios pagrindinis aspektas – reikalavimas užtikrinti, kad inspektavimo įstaigos vykdomi tikrinimai būtų objektyvūs, taip pat patikrinti šio inspektavimo efektyvumą.

| 47. | Audito Rūmai nustatė, kad:






  a) | ne visos valstybės narės siunčia tokias priežiūros ataskaitas. Pavyzdžiui, nebuvo gauta ataskaitų iš Austrijos. Iš 48 ataskaitų, kurias 2000–2003 m. turėjo perduoti dvylika valstybių narių, įpareigotų pateikti tokias ataskaitas, audito pabaigoje (2004 m. lapkričio mėn.) nebuvo atsiųsta 15 ataskaitų. Vėliau buvo gautos trūkstamos ataskaitos iš Austrijos, Prancūzijos, Airijos, Portugalijos, Ispanijos ir Jungtinės Karalystės (išsami informacija pateikta lentelėje); |
| --- | --- | --- |

47.

Audito Rūmai nustatė, kad:

a)

ne visos valstybės narės siunčia tokias priežiūros ataskaitas. Pavyzdžiui, nebuvo gauta ataskaitų iš Austrijos. Iš 48 ataskaitų, kurias 2000–2003 m. turėjo perduoti dvylika valstybių narių, įpareigotų pateikti tokias ataskaitas, audito pabaigoje (2004 m. lapkričio mėn.) nebuvo atsiųsta 15 ataskaitų. Vėliau buvo gautos trūkstamos ataskaitos iš Austrijos, Prancūzijos, Airijos, Portugalijos, Ispanijos ir Jungtinės Karalystės (išsami informacija pateikta lentelėje);

| b) | tokią ataskaitą sudaro lentelė, kurioje pateikiami įvairių privačių inspektavimo įstaigų įvykdytų vizitų, analizei paimtų mėginių ir nustatytų pažeidimų bei skirtų nuobaudų skaičiai. Išvada apie tai, kaip veikia sistema, nepateikiama. Valstybėms narėms pateikiamose Komisijos nuorodose dėl šių ataskaitų rengimo reikalaujama pateikti standartizuotą lentelę ir nurodoma, kad užpildžius šią lentelę įvykdomas atskaitomybės reikalavimas, kaip nurodyta 46 dalyje (32); |
| --- | --- |

b)

tokią ataskaitą sudaro lentelė, kurioje pateikiami įvairių privačių inspektavimo įstaigų įvykdytų vizitų, analizei paimtų mėginių ir nustatytų pažeidimų bei skirtų nuobaudų skaičiai. Išvada apie tai, kaip veikia sistema, nepateikiama. Valstybėms narėms pateikiamose Komisijos nuorodose dėl šių ataskaitų rengimo reikalaujama pateikti standartizuotą lentelę ir nurodoma, kad užpildžius šią lentelę įvykdomas atskaitomybės reikalavimas, kaip nurodyta 46 dalyje (32);

| c) | Komisija nepakankamai naudojasi ataskaitomis; |
| --- | --- |

c)

Komisija nepakankamai naudojasi ataskaitomis;

| d) | ataskaitų kokybė ne visada patenkinama, taip pat jose pasitaiko klaidų ir neatitikimų. Komisijos nuorodose teigiama, kad „Komisijai iki šiol pateiktos ataskaitos yra labai nevienodos, todėl Komisijai sunku susidaryti bendrą įspūdį apie įgyvendinimą“. Tokia situacija išliko ir Audito Rūmų audito metu; |
| --- | --- |

d)

ataskaitų kokybė ne visada patenkinama, taip pat jose pasitaiko klaidų ir neatitikimų. Komisijos nuorodose teigiama, kad „Komisijai iki šiol pateiktos ataskaitos yra labai nevienodos, todėl Komisijai sunku susidaryti bendrą įspūdį apie įgyvendinimą“. Tokia situacija išliko ir Audito Rūmų audito metu;

| e) | be to, kompetentingoms valdžios institucijoms nepateiktos aiškios inspektavimo sistemų priežiūros gairės. |
| --- | --- |

e)

be to, kompetentingoms valdžios institucijoms nepateiktos aiškios inspektavimo sistemų priežiūros gairės.

Lentelė

2000–2003 m. priežiūros ataskaitų pateikimas, būklė baigiant Audito Rūmų auditą 2004 m. lapkričio mėn.

| | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Airija | | | | |
| Austrija | | | | |
| Belgija | | | | |
| Danija | netaik. | netaik. | netaik. | netaik. |
| Graikija | | | | |
| Ispanija | netaik. | * | | |
| Italija | | | | |
| JK | | | | |
| Liuksemburgas | | | | |
| Nyderlandai | netaik. | netaik. | netaik. | netaik. |
| Portugalija | | | | |
| Prancūzija | | | | |
| Suomija | netaik. | netaik. | netaik. | netaik. |
| Švedija | | | * | |
| Vokietija | | | | |
| | = | nusiųstos priežiūros ataskaitos |
| | = | nenusiųstos priežiūros ataskaitos |
| * | = | iš dalies nusiųstos |
| netaik. | = | netaikoma, kadangi priežiūros nereikalaujama, kai inspektavimą vykdo valstybinės valdžios institucija |

2000

2001

2002

2003

Airija

Image

Image

Image

Image

Austrija

Image

Image

Image

Image

Belgija

Image

Image

Image

Image

Danija

netaik.

netaik.

netaik.

netaik.

Graikija

Image

Image

Image

Image

Ispanija

netaik.

Image

Image

Image

Italija

Image

Image

Image

Image

JK

Image

Image

Image

Image

Liuksemburgas

Image

Image

Image

Image

Nyderlandai

netaik.

netaik.

netaik.

netaik.

Portugalija

Image

Image

Image

Image

Prancūzija

Image

Image

Image

Image

Suomija

netaik.

netaik.

netaik.

netaik.

Švedija

Image

Image

Image

Image

Vokietija

Image

Image

Image

Image

Image

=

nusiųstos priežiūros ataskaitos

Image

=

nenusiųstos priežiūros ataskaitos

*

=

iš dalies nusiųstos

netaik.

=

netaikoma, kadangi priežiūros nereikalaujama, kai inspektavimą vykdo valstybinės valdžios institucija

Pastaba: trūkstamos ataskaitos iš Austrijos, Prancūzijos, Airijos, Portugalijos, Ispanijos ir Jungtinės Karalystės buvo gautos 2005 m. birželio mėn.

Šaltinis: Komisija.

| 48. | Be to, iki kiekvienų metų kovo 31 d. valstybės narės privalo Komisijai pateikti iki praėjusių metų gruodžio 31 d patvirtintų inspektavimo įstaigų sąrašą ir informuoti apie jų teisinę bei veiklos struktūrą, standartines inspektavimo procedūras ir nuobaudų taikymo priemones (...) (33). Nors valstybės narės pateikia inspektavimo įstaigų sąrašą, tačiau ne visos kasmet išsamiai pateikia informaciją apie standartines inspektavimo procedūras. |
| --- | --- |

48.

Be to, iki kiekvienų metų kovo 31 d. valstybės narės privalo Komisijai pateikti iki praėjusių metų gruodžio 31 d patvirtintų inspektavimo įstaigų sąrašą ir informuoti apie jų teisinę bei veiklos struktūrą, standartines inspektavimo procedūras ir nuobaudų taikymo priemones (...) (33). Nors valstybės narės pateikia inspektavimo įstaigų sąrašą, tačiau ne visos kasmet išsamiai pateikia informaciją apie standartines inspektavimo procedūras.

| 49. | Audito Rūmai padarė išvadą, kad net jei šios ataskaitos būtų išsamios ir tikslios, jos nepatikintų, kad atlikti tikrinimai buvo objektyvūs ir efektyvūs. |
| --- | --- |

49.

Audito Rūmai padarė išvadą, kad net jei šios ataskaitos būtų išsamios ir tikslios, jos nepatikintų, kad atlikti tikrinimai buvo objektyvūs ir efektyvūs.

Komisijos atliktos patikros, skirtos užtikrinti sistemos veikimą

| 50. | Kadangi Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas (DG SANCO) yra atsakingas už maisto saugą, jam priklausančio Maisto ir veterinarijos tarnybos atstovai 1998–2001 m. apsilankė septyniose valstybėse narėse (34). Vienas iš šių vizitų tikslų buvo patikrinti, ar tinkamai veikia ekologinio ūkininkavimo priežiūros ir inspektavimo sistemos. |
| --- | --- |

50.

Kadangi Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas (DG SANCO) yra atsakingas už maisto saugą, jam priklausančio Maisto ir veterinarijos tarnybos atstovai 1998–2001 m. apsilankė septyniose valstybėse narėse (34). Vienas iš šių vizitų tikslų buvo patikrinti, ar tinkamai veikia ekologinio ūkininkavimo priežiūros ir inspektavimo sistemos.

| 51. | Audito Rūmai nustatė, kad Komisijoje nėra sutarimo dėl ekologinio ūkininkavimo patikrų prioriteto. Nors Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas (DG AGRI) pabrėžė šių Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato (DG SANCO) vizitų reikšmę, DG SANCO teigė, jog ekologinio ūkininkavimo patikroms suteiktas menkas prioritetas. Po paskutinio vizito 2001 m. nebuvo surengta naujų vizitų ar sistemų įvertinimų. Taigi Komisija neužtikrina, kad šis pagrindinis inspektavimo sistemos priežiūros elementas veikia tinkamai. |
| --- | --- |

51.

Audito Rūmai nustatė, kad Komisijoje nėra sutarimo dėl ekologinio ūkininkavimo patikrų prioriteto. Nors Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas (DG AGRI) pabrėžė šių Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato (DG SANCO) vizitų reikšmę, DG SANCO teigė, jog ekologinio ūkininkavimo patikroms suteiktas menkas prioritetas. Po paskutinio vizito 2001 m. nebuvo surengta naujų vizitų ar sistemų įvertinimų. Taigi Komisija neužtikrina, kad šis pagrindinis inspektavimo sistemos priežiūros elementas veikia tinkamai.

Tolesni veiksmai, susiję su Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato ataskaitomis

| 52. | Septynių Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato vizitų į valstybes nares metu nustatyti dideli inspektavimo sistemų priežiūros trūkumai, todėl buvo parengtos rekomendacijos konkrečioms valstybėms narėms ir atitinkamoms Komisijos tarnyboms. |
| --- | --- |

52.

Septynių Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato vizitų į valstybes nares metu nustatyti dideli inspektavimo sistemų priežiūros trūkumai, todėl buvo parengtos rekomendacijos konkrečioms valstybėms narėms ir atitinkamoms Komisijos tarnyboms.

| 53. | Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas pareikalavo, kad kiekviena valstybė narė pateiktų veiksmų planą, kuriame būtų nurodyta, ko ji ketina imtis reaguodama į pateiktas pastabas. Tokį reikalavimą įvykdė tik Austrija. Kitos šešios valstybės pateikė pastabas apie joms skirtų ataskaitų projektus. Šio darbo pabaigoje Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas paprašė, kad Žemės ūkio generalinis direktoratas „organizuotų veiksmus, kurių reikia svarbiems klausimams spręsti“. |
| --- | --- |

53.

Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas pareikalavo, kad kiekviena valstybė narė pateiktų veiksmų planą, kuriame būtų nurodyta, ko ji ketina imtis reaguodama į pateiktas pastabas. Tokį reikalavimą įvykdė tik Austrija. Kitos šešios valstybės pateikė pastabas apie joms skirtų ataskaitų projektus. Šio darbo pabaigoje Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas paprašė, kad Žemės ūkio generalinis direktoratas „organizuotų veiksmus, kurių reikia svarbiems klausimams spręsti“.

| 54. | Audito Rūmai peržiūrėjo visas septynias Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato ataskaitas, su jomis susijusią veiklą ir atitinkamus tolesnius Žemės ūkio generalinio direktorato veiksmus. Žemės ūkio generalinis direktoratas parengė tolesnių veiksmų santrauką kiekvienai iš septynių valstybių narių, kuriose apsilankė Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato atstovai. Santraukoje išvardytos Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato rekomendacijos ir nurodyta, kas įvyko po to. Audito Rūmai nustatė, kad tolesni veiksmai, susiję su Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato nustatytais dideliais trūkumais, buvo nepakankami (žr. 2 langelyje pateiktus pavyzdžius). Audito Rūmai padarė išvadą, kad Komisija turi ribotą pagrindą tvirtinti, kad priežiūros ir inspektavimo sistemos valstybėse narėse veikia tinkamai.

  2 langelisEkologinis ūkininkavimas: pastabos, pateiktos sveikatos ir vartotojų apsaugos generaliniam direktoratui atlikus patikras valstybėse narėse, ir atitinkami tolesni veiksmaiAustrija: Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas ir Žemės ūkio generalinis direktoratas mano, kad visi klausimai yra išspręsti, kadangi Austrijos veiksmų plane atsižvelgta į visas iškeltas problemas. Tačiau Komisija niekaip neužtikrino, kad veiksmų planas būtų įgyvendinamas ir kad jame būtų tinkamai atsižvelgta į kritiką, išsakytą Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato ataskaitoje:





  — | kompetentinga valdžios institucija neatliko inspektavimo įstaigų darbo techninio įvertinimo, |
| --- | --- | --- |

54.

Audito Rūmai peržiūrėjo visas septynias Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato ataskaitas, su jomis susijusią veiklą ir atitinkamus tolesnius Žemės ūkio generalinio direktorato veiksmus. Žemės ūkio generalinis direktoratas parengė tolesnių veiksmų santrauką kiekvienai iš septynių valstybių narių, kuriose apsilankė Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato atstovai. Santraukoje išvardytos Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato rekomendacijos ir nurodyta, kas įvyko po to. Audito Rūmai nustatė, kad tolesni veiksmai, susiję su Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato nustatytais dideliais trūkumais, buvo nepakankami (žr. 2 langelyje pateiktus pavyzdžius). Audito Rūmai padarė išvadą, kad Komisija turi ribotą pagrindą tvirtinti, kad priežiūros ir inspektavimo sistemos valstybėse narėse veikia tinkamai.

2 langelisEkologinis ūkininkavimas: pastabos, pateiktos sveikatos ir vartotojų apsaugos generaliniam direktoratui atlikus patikras valstybėse narėse, ir atitinkami tolesni veiksmaiAustrija: Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas ir Žemės ūkio generalinis direktoratas mano, kad visi klausimai yra išspręsti, kadangi Austrijos veiksmų plane atsižvelgta į visas iškeltas problemas. Tačiau Komisija niekaip neužtikrino, kad veiksmų planas būtų įgyvendinamas ir kad jame būtų tinkamai atsižvelgta į kritiką, išsakytą Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato ataskaitoje:





  —

kompetentinga valdžios institucija neatliko inspektavimo įstaigų darbo techninio įvertinimo,

| — | nėra atliktų darbų dokumentacijos, |
| --- | --- |

—

nėra atliktų darbų dokumentacijos,

| — | nėra įrodymų apie inspektorių darbą vietoje, |
| --- | --- |

—

nėra įrodymų apie inspektorių darbą vietoje,

| — | vien tik diskusijos su inspektoriais, |
| --- | --- |

—

vien tik diskusijos su inspektoriais,

| — | kompetentinga valdžios institucija iš esmės pasikliauja inspektavimo įstaigų darbu, skirtu įsitikinti, ar operatoriai laikosi ekologinės gamybos taisyklių. |
| --- | --- |

—

kompetentinga valdžios institucija iš esmės pasikliauja inspektavimo įstaigų darbu, skirtu įsitikinti, ar operatoriai laikosi ekologinės gamybos taisyklių.

| — | neįdiegta sistema, „kuri leistų įvertinti, ar patenkinamai veikia inspektavimo sistemos autonominėse bendruomenėse“, |
| --- | --- |

—

neįdiegta sistema, „kuri leistų įvertinti, ar patenkinamai veikia inspektavimo sistemos autonominėse bendruomenėse“,

| — | kai yra patvirtinta vienintelė inspektavimo įstaiga, neaišku, ar yra vykdoma jos priežiūra, ir ar ši įstaiga atitinka inspektavimo įstaigoms taikomus privalomus tarptautinius standartus, |
| --- | --- |

—

kai yra patvirtinta vienintelė inspektavimo įstaiga, neaišku, ar yra vykdoma jos priežiūra, ir ar ši įstaiga atitinka inspektavimo įstaigoms taikomus privalomus tarptautinius standartus,

| — | ne visi operatoriai yra kasmet tikrinami, |
| --- | --- |

—

ne visi operatoriai yra kasmet tikrinami,

| — | tikrinimo ataskaitų kokybė nevienoda. |
| --- | --- |

—

tikrinimo ataskaitų kokybė nevienoda.

VALSTYBĖMS NARĖMS SKIRTOS AUDITO PASTABOS

Agrarinės aplinkosaugos priemonės programų patikrinimo galimybė penkiose valstybėse narėse

| 55. | Auditas valstybėse narėse apėmė ir administracines patikras, ir patikras vietoje, tačiau daugiausia dėmesio buvo skirta pastarosioms, kadangi būtent šis lygmuo yra svarbiausias paraiškų tinkamumui nustatyti. Audito Rūmai pasirinko kuo platesnį priemonės programų spektrą, o jų auditoriai lydėjo nacionalinius (regioninius) tikrintojus patikrinimų metu. Buvo tikrinama ir tai, kaip laikomasi GŪP. |
| --- | --- |

55.

Auditas valstybėse narėse apėmė ir administracines patikras, ir patikras vietoje, tačiau daugiausia dėmesio buvo skirta pastarosioms, kadangi būtent šis lygmuo yra svarbiausias paraiškų tinkamumui nustatyti. Audito Rūmai pasirinko kuo platesnį priemonės programų spektrą, o jų auditoriai lydėjo nacionalinius (regioninius) tikrintojus patikrinimų metu. Buvo tikrinama ir tai, kaip laikomasi GŪP.

Administracinės patikros

| 56. | Penkiose Audito Rūmų tikrintose valstybėse narėse administracinės patikros apskritai atliekamos gerai, o pagal IAKS vykdomos kryžminės patikros padeda įsitikinti, kad žemės plotas ir gyvulių skaičius yra deklaruotas tiksliai (35). |
| --- | --- |

56.

Penkiose Audito Rūmų tikrintose valstybėse narėse administracinės patikros apskritai atliekamos gerai, o pagal IAKS vykdomos kryžminės patikros padeda įsitikinti, kad žemės plotas ir gyvulių skaičius yra deklaruotas tiksliai (35).

| 57. | Liuksemburge pagal pagrindinę AA priemonės programą reikalaujama, kad AA įsipareigojimas būtų taikomas visai (100 %) žemės ūkio valdai (36). Šis reikalavimas palengvina administracines patikras, kadangi parama yra mokama už visus IAKS deklaracijoje nurodytus žemės plotus. Metinėje žemės ploto deklaracijoje ūkininkas patvirtina, kad jis laikosi pateiktų sąlygų, o kryžminės patikros yra atliekamos kaip ir pagal pirmąjį ramstį. |
| --- | --- |

57.

Liuksemburge pagal pagrindinę AA priemonės programą reikalaujama, kad AA įsipareigojimas būtų taikomas visai (100 %) žemės ūkio valdai (36). Šis reikalavimas palengvina administracines patikras, kadangi parama yra mokama už visus IAKS deklaracijoje nurodytus žemės plotus. Metinėje žemės ploto deklaracijoje ūkininkas patvirtina, kad jis laikosi pateiktų sąlygų, o kryžminės patikros yra atliekamos kaip ir pagal pirmąjį ramstį.

| 58. | Kaip ir kitose šalyse, Prancūzijoje paramos gavėjai neprivalo prisiimti AA įsipareigojimo visam ūkiui, o skirtingais metais galima įtraukti vis kitus plotus. Paramos gavėjas privalo nurodyti tuos žemės sklypus, dėl kurių faktiškai įsipareigoja konkrečiais metais, nustatydamas juos IAKS žemės sklypų ploto deklaracijoje. Tačiau norėdamas tai padaryti, jis gali rinktis tik iš dviejų kodų, nepaisant to, kad egzistuoja daugiau nei šimtas galimų priemonės programų. Kai dėl žemės sklypų gali būti įsipareigojama pagal keletą priemonės programų, dažnai neįmanoma nustatyti, su kuria priemonės programa (-omis) įsipareigojimai buvo iš tiesų susieti. |
| --- | --- |

58.

Kaip ir kitose šalyse, Prancūzijoje paramos gavėjai neprivalo prisiimti AA įsipareigojimo visam ūkiui, o skirtingais metais galima įtraukti vis kitus plotus. Paramos gavėjas privalo nurodyti tuos žemės sklypus, dėl kurių faktiškai įsipareigoja konkrečiais metais, nustatydamas juos IAKS žemės sklypų ploto deklaracijoje. Tačiau norėdamas tai padaryti, jis gali rinktis tik iš dviejų kodų, nepaisant to, kad egzistuoja daugiau nei šimtas galimų priemonės programų. Kai dėl žemės sklypų gali būti įsipareigojama pagal keletą priemonės programų, dažnai neįmanoma nustatyti, su kuria priemonės programa (-omis) įsipareigojimai buvo iš tiesų susieti.

| 59. | Dėl šių procedūrų nebeįmanoma taikyti automatizuotų nuoseklumo patikrų, skirtų palyginti metinėje deklaracijoje pateiktą informaciją su paramos gavėjo prisiimtais įsipareigojimais. Todėl administracinių patikrų reikšmė yra ribota. |
| --- | --- |

59.

Dėl šių procedūrų nebeįmanoma taikyti automatizuotų nuoseklumo patikrų, skirtų palyginti metinėje deklaracijoje pateiktą informaciją su paramos gavėjo prisiimtais įsipareigojimais. Todėl administracinių patikrų reikšmė yra ribota.

Patikros vietoje

Agrarinės aplinkosaugos ypatumai

| 60. | Pagal taikomas BŽŪP pirmojo ramsčio taisykles galima ypač remtis nuotolinio aptikimo galimybėmis, nustatant ar prašymas suteikti paramą atitinka tikrovę, t. y. patikrinti žemės sklypų plotus (kiek žemės naudojama ūkininkauti). Nuotolinis aptikimas dažniausiai nėra efektyvus būdas aplinkosauginių įsipareigojimų laikymuisi (naudojamiems ūkininkavimo metodams) tikrinti, todėl tenka atlikti fizinius patikrinimus vietoje. Atitinkamai AA priemonės programų patikroms reikia daugiau darbo, todėl jos kainuoja brangiau nei kitos paramos žemės ūkiui patikros. |
| --- | --- |

60.

Pagal taikomas BŽŪP pirmojo ramsčio taisykles galima ypač remtis nuotolinio aptikimo galimybėmis, nustatant ar prašymas suteikti paramą atitinka tikrovę, t. y. patikrinti žemės sklypų plotus (kiek žemės naudojama ūkininkauti). Nuotolinis aptikimas dažniausiai nėra efektyvus būdas aplinkosauginių įsipareigojimų laikymuisi (naudojamiems ūkininkavimo metodams) tikrinti, todėl tenka atlikti fizinius patikrinimus vietoje. Atitinkamai AA priemonės programų patikroms reikia daugiau darbo, todėl jos kainuoja brangiau nei kitos paramos žemės ūkiui patikros.

| 61. | Kadangi daugelis AA priemonės programų yra techninio pobūdžio, tikrintojai privalo turėti specializuotų žinių. Pavyzdžiui, visoms aplankytoms valstybėms narėms būdinga priemonės programos kategorija – sąnaudų (pvz., trąšų ir pesticidų) apribojimas. Įvertinti šiuos įsipareigojimus sudėtingiau nei vien tik patvirtinti, kad sklype auginami konkretūs pasėliai. Specialūs įgūdžiai būtini ir norint nustatyti, ar yra laikomasi GŪP. |
| --- | --- |

61.

Kadangi daugelis AA priemonės programų yra techninio pobūdžio, tikrintojai privalo turėti specializuotų žinių. Pavyzdžiui, visoms aplankytoms valstybėms narėms būdinga priemonės programos kategorija – sąnaudų (pvz., trąšų ir pesticidų) apribojimas. Įvertinti šiuos įsipareigojimus sudėtingiau nei vien tik patvirtinti, kad sklype auginami konkretūs pasėliai. Specialūs įgūdžiai būtini ir norint nustatyti, ar yra laikomasi GŪP.

Įprastinės gero ūkininkavimo praktikos patikros

| 62. | Apibrėžto GŪP kodekso laikymasis visoje valdoje, už kurią planuojama gauti paramą, yra išankstinė sąlyga AA išmokoms gauti. Tokie kodeksai buvo įtraukti į 2000–2006 metų KPP. Reikalaujama, kad kaimo plėtros planuose būtų nustatyti patikrai tinkami standartai, įpareigojantys laikytis bendrųjų privalomų aplinkosaugos reikalavimų (37). |
| --- | --- |

62.

Apibrėžto GŪP kodekso laikymasis visoje valdoje, už kurią planuojama gauti paramą, yra išankstinė sąlyga AA išmokoms gauti. Tokie kodeksai buvo įtraukti į 2000–2006 metų KPP. Reikalaujama, kad kaimo plėtros planuose būtų nustatyti patikrai tinkami standartai, įpareigojantys laikytis bendrųjų privalomų aplinkosaugos reikalavimų (37).

| 63. | Dėl reikalavimo patikrinti, kaip yra laikomasi GŪP, AA tikrintojams kyla daug sunkumų, kadangi paprastai tokie tikrintojai nėra augalų apsaugos ar tręšimo specialistai. Atitinkamose Komisijos gairėse valstybės narės raginamos „programiniu lygmeniu tinkamai apibrėžti svarbiausius praktinės veiklos aspektus, kuriuos reikia tikrinti vietoje“ (38). |
| --- | --- |

63.

Dėl reikalavimo patikrinti, kaip yra laikomasi GŪP, AA tikrintojams kyla daug sunkumų, kadangi paprastai tokie tikrintojai nėra augalų apsaugos ar tręšimo specialistai. Atitinkamose Komisijos gairėse valstybės narės raginamos „programiniu lygmeniu tinkamai apibrėžti svarbiausius praktinės veiklos aspektus, kuriuos reikia tikrinti vietoje“ (38).

| 64. | Svarbiausi GŪP veiklos aspektai, Vokietijoje atrinkti nacionalinėms 5 % patikroms vietose, yra skirti klausimams, kuriuos lengva patikrinti. Vokietijos federalinio žemės ūkio tyrimų centro tyrime (39) teigiama, kad visose Vokietijos žemėse tikrintinų GŪP rodiklių pasirinkimą lemia inspektorių kvalifikacija; kadangi jie – ne augalų apsaugos ar tręšimo, o tiesioginės paramos pirmojo ramsčio ekspertai, tai šie rodikliai „gali apimti tik tuos aspektus, kuriuos gali lengvai patikrinti ne specialistas“. Be to, inspektorius turi turėti galimybę šiuos rodiklius tikrinti bet kuriuo metų laiku. Todėl tikrinami veiklos aspektai yra susiję su konkrečiais dokumentais, tokiais kaip dirvožemio analizių rezultatai ir maistinių medžiagų skaičiavimai, kurie suteikia tik ribotą informaciją apie tai, kaip yra laikomasi GŪP. Tas pats taikytina ir Liuksemburgui. |
| --- | --- |

64.

Svarbiausi GŪP veiklos aspektai, Vokietijoje atrinkti nacionalinėms 5 % patikroms vietose, yra skirti klausimams, kuriuos lengva patikrinti. Vokietijos federalinio žemės ūkio tyrimų centro tyrime (39) teigiama, kad visose Vokietijos žemėse tikrintinų GŪP rodiklių pasirinkimą lemia inspektorių kvalifikacija; kadangi jie – ne augalų apsaugos ar tręšimo, o tiesioginės paramos pirmojo ramsčio ekspertai, tai šie rodikliai „gali apimti tik tuos aspektus, kuriuos gali lengvai patikrinti ne specialistas“. Be to, inspektorius turi turėti galimybę šiuos rodiklius tikrinti bet kuriuo metų laiku. Todėl tikrinami veiklos aspektai yra susiję su konkrečiais dokumentais, tokiais kaip dirvožemio analizių rezultatai ir maistinių medžiagų skaičiavimai, kurie suteikia tik ribotą informaciją apie tai, kaip yra laikomasi GŪP. Tas pats taikytina ir Liuksemburgui.

| 65. | Gera GŪP tikrinimo praktika nustatyta Vokietijoje, kur specializuotos valdžios institucijos papildomai tikrina 1 % ūkininkų, atsižvelgdamos į detalesnius GŪP aspektus; mokėjimo agentūrai pranešama apie visus GŪP pažeidimus ir prireikus taikomos atitinkamos sankcijos bei sumažinami AA mokėjimai. |
| --- | --- |

65.

Gera GŪP tikrinimo praktika nustatyta Vokietijoje, kur specializuotos valdžios institucijos papildomai tikrina 1 % ūkininkų, atsižvelgdamos į detalesnius GŪP aspektus; mokėjimo agentūrai pranešama apie visus GŪP pažeidimus ir prireikus taikomos atitinkamos sankcijos bei sumažinami AA mokėjimai.

| 66. | Vokietijos federalinio žemės ūkio tyrimų centro ataskaitoje pabrėžiama, kad specializuotų institucijų patikros rengiamos vadovaujantis rizikos aplinkai įvertinimu, pagal kurį lankytini ūkiai atrenkami įvertinant tikimybę, kad juose nėra laikomasi nustatytų sąlygų (40). Šių konkrečių patikrų metu aptinkama daugiau pažeidimų, be to, tokios patikros geriau padeda taisyti paramos gavėjo elgesį nei 5 % patikros, atrenkamos vadovaujantis tokiais kriterijais kaip išmokų dydis. |
| --- | --- |

66.

Vokietijos federalinio žemės ūkio tyrimų centro ataskaitoje pabrėžiama, kad specializuotų institucijų patikros rengiamos vadovaujantis rizikos aplinkai įvertinimu, pagal kurį lankytini ūkiai atrenkami įvertinant tikimybę, kad juose nėra laikomasi nustatytų sąlygų (40). Šių konkrečių patikrų metu aptinkama daugiau pažeidimų, be to, tokios patikros geriau padeda taisyti paramos gavėjo elgesį nei 5 % patikros, atrenkamos vadovaujantis tokiais kriterijais kaip išmokų dydis.

| 67. | Prancūzijos valdžios institucijos parengė nacionalines instrukcijas dėl procedūrų, taikytinų atliekant 5 % patikras, kurios turi nustatyti, kaip laikomasi nacionaliniame kaimo plėtros plane išdėstytų septynių kriterijų GŪP taikymui tikrinti; Komisija pritarė šioms instrukcijoms. Tačiau iš tiesų šie septyni kriterijai ir atitinkamos patikros reikalauja ne itin daug. |
| --- | --- |

67.

Prancūzijos valdžios institucijos parengė nacionalines instrukcijas dėl procedūrų, taikytinų atliekant 5 % patikras, kurios turi nustatyti, kaip laikomasi nacionaliniame kaimo plėtros plane išdėstytų septynių kriterijų GŪP taikymui tikrinti; Komisija pritarė šioms instrukcijoms. Tačiau iš tiesų šie septyni kriterijai ir atitinkamos patikros reikalauja ne itin daug.

| 68. | Pavyzdžiui, dėl trąšų naudojimo tikrintojas įsitikina, ar trąšų naudojimas yra pagrįstas dokumentais, tačiau tai daro tik tada, jei ūkis yra nitratų pažeidžiamoje zonoje arba jei vienai iš agrarinės aplinkosaugos priemonės programų būtina vesti žurnalą. Tikrintojui aiškiai nurodyta netikrinti sąskaitų-faktūrų ar kitų dokumentų. Kitas pavyzdys yra susijęs su nitratinių trąšų patikrinimais: instrukcijos tikrintojui dėl šio GŪP aspekto yra tokios pat, kaip ir nurodytosios pirmiau, išskyrus vieną papildomą reikalavimą, t. y. „kiek įmanoma, pagal žurnalo duomenis patikrinti, ar šios trąšos nebuvo naudojamos „rizikos“ laikotarpiais (t. y. kai žemė yra įšalusi, užlieta ar įmirkusi ir t. t.)“. |
| --- | --- |

68.

Pavyzdžiui, dėl trąšų naudojimo tikrintojas įsitikina, ar trąšų naudojimas yra pagrįstas dokumentais, tačiau tai daro tik tada, jei ūkis yra nitratų pažeidžiamoje zonoje arba jei vienai iš agrarinės aplinkosaugos priemonės programų būtina vesti žurnalą. Tikrintojui aiškiai nurodyta netikrinti sąskaitų-faktūrų ar kitų dokumentų. Kitas pavyzdys yra susijęs su nitratinių trąšų patikrinimais: instrukcijos tikrintojui dėl šio GŪP aspekto yra tokios pat, kaip ir nurodytosios pirmiau, išskyrus vieną papildomą reikalavimą, t. y. „kiek įmanoma, pagal žurnalo duomenis patikrinti, ar šios trąšos nebuvo naudojamos „rizikos“ laikotarpiais (t. y. kai žemė yra įšalusi, užlieta ar įmirkusi ir t. t.)“.

| 69. | Audito Rūmų pastabose nurodoma, kad GŪP dažnai neaiškiai apibrėžta, o taikomi testai apsiriboja keliais nesudėtingais, lengvai patikrinamais kriterijais. Dėl to sunku nustatyti, kokiu mastu AA priemonės programos peržengia GŪP ribas. Audito Rūmai pakartoja savo pastabas ir rekomendacijas dėl GŪP, pateiktas specialiojoje ataskaitoje dėl paramos mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, ypač tas, kurios nurodo, kad neįmanoma tinkamai patikrinti, kaip jų laikomasi (41). Audito Rūmai nurodė, jog Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų aiškų GŪP apibrėžimą, kurį būtų paprasta tikrinti, o jei tai neįmanoma, Komisija turėtų pasiūlyti paramos sistemą, pagrįstą ne GŪP, o kuria nors kita lengviau kontroliuojama koncepcija. |
| --- | --- |

69.

Audito Rūmų pastabose nurodoma, kad GŪP dažnai neaiškiai apibrėžta, o taikomi testai apsiriboja keliais nesudėtingais, lengvai patikrinamais kriterijais. Dėl to sunku nustatyti, kokiu mastu AA priemonės programos peržengia GŪP ribas. Audito Rūmai pakartoja savo pastabas ir rekomendacijas dėl GŪP, pateiktas specialiojoje ataskaitoje dėl paramos mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms, ypač tas, kurios nurodo, kad neįmanoma tinkamai patikrinti, kaip jų laikomasi (41). Audito Rūmai nurodė, jog Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų aiškų GŪP apibrėžimą, kurį būtų paprasta tikrinti, o jei tai neįmanoma, Komisija turėtų pasiūlyti paramos sistemą, pagrįstą ne GŪP, o kuria nors kita lengviau kontroliuojama koncepcija.

Priemonės programų patikros

Patikrų vietoje atranka

| 70. | Prancūzijoje taikomos procedūros apskritai atitinka galiojančias taisykles (42). Tačiau nebuvo nustatytas jokio techninio agrarinės aplinkosaugos kriterijaus, pagal kurį būtų galima įtraukti į rizikos analizę. Komisijos gairėse šiuo požiūriu nustatoma, kad būtina atsižvelgti į kiekvienai priemonei būdingus rizikos kriterijus (43). Be to, patikros vietoje turi būti paskirstytos per metus pagal kiekvienai kaimo plėtros priemonei pateiktą rizikos analizę (44). |
| --- | --- |

70.

Prancūzijoje taikomos procedūros apskritai atitinka galiojančias taisykles (42). Tačiau nebuvo nustatytas jokio techninio agrarinės aplinkosaugos kriterijaus, pagal kurį būtų galima įtraukti į rizikos analizę. Komisijos gairėse šiuo požiūriu nustatoma, kad būtina atsižvelgti į kiekvienai priemonei būdingus rizikos kriterijus (43). Be to, patikros vietoje turi būti paskirstytos per metus pagal kiekvienai kaimo plėtros priemonei pateiktą rizikos analizę (44).

| 71. | Italijoje ankstesnių metų patikrų išvadomis nesinaudojama nei rizikos analizei paveikti, nei kitų metų imčiai sudaryti (45). |
| --- | --- |

71.

Italijoje ankstesnių metų patikrų išvadomis nesinaudojama nei rizikos analizei paveikti, nei kitų metų imčiai sudaryti (45).

| 72. | Liuksemburge rizikos analizė ir iš tiesų visos imties procedūros yra pagrįstos tiesiogine pirmojo ramsčio pagalba, kadangi AA priemonė yra neatskiriama tos pačios administracinės sistemos dalis. Todėl šiai agrarinės aplinkosaugos priemonei nedaroma jokia speciali rizikos analizė. |
| --- | --- |

72.

Liuksemburge rizikos analizė ir iš tiesų visos imties procedūros yra pagrįstos tiesiogine pirmojo ramsčio pagalba, kadangi AA priemonė yra neatskiriama tos pačios administracinės sistemos dalis. Todėl šiai agrarinės aplinkosaugos priemonei nedaroma jokia speciali rizikos analizė.

| 73. | Imties atranka Austrijoje atitinka Reglamentą (EB) Nr. 2419/2001. Be to, atskira atranka, rengiama pagal 5 % reikalavimą, yra taikoma priemonės programai „Apsėjimas žoline danga žiemos (rudens) laikotarpiu“, kurios įsipareigojimo laikotarpis nepatenka į pagrindinį tikrinimo laikotarpį. Imtį sudaro nuo tikrintojų vietoje nepriklausanti tarnyba. |
| --- | --- |

73.

Imties atranka Austrijoje atitinka Reglamentą (EB) Nr. 2419/2001. Be to, atskira atranka, rengiama pagal 5 % reikalavimą, yra taikoma priemonės programai „Apsėjimas žoline danga žiemos (rudens) laikotarpiu“, kurios įsipareigojimo laikotarpis nepatenka į pagrindinį tikrinimo laikotarpį. Imtį sudaro nuo tikrintojų vietoje nepriklausanti tarnyba.

Patikrų laiko paskirstymas

| 74. | Komisijos gairėse numatyta, kad tinkamiausias metas patikroms vietoje turi būti nustatytas taip, kad apimtų reprezentatyviausius tikrinamos priemonės įsipareigojimus bei prievoles, o patikros vietoje turi būti atliekamos būtent tuo laikotarpiu (46). Tai atitinka Reglamento (EB) Nr. 817/2004 69 straipsnio nuostatas (žr. 25 dalį). |
| --- | --- |

74.

Komisijos gairėse numatyta, kad tinkamiausias metas patikroms vietoje turi būti nustatytas taip, kad apimtų reprezentatyviausius tikrinamos priemonės įsipareigojimus bei prievoles, o patikros vietoje turi būti atliekamos būtent tuo laikotarpiu (46). Tai atitinka Reglamento (EB) Nr. 817/2004 69 straipsnio nuostatas (žr. 25 dalį).

| 75. | Liuksemburge patikros vietoje vykdom birželio–rugpjūčio mėn., t. y. maždaug tuo metu, kai nuimamas grūdinių pasėlių derlius ir tęsiamos iki rugsėjo mėn., jei tikrinami pašarinių kultūrų plotai. Šis laikotarpis yra tinkamas grūdinių pasėlių ir pašarinių kultūrų plotų patikroms vietoje, tačiau ne visada tinka tikrinti agrarinės aplinkosaugos priemonės programoms ar GŪP, kadangi tam tikros pastarųjų sąlygos turi būti įvykdytos ir patikrintos ne šiuo laikotarpiu (47). Optimalūs laikotarpiai įvairių rūšių agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimams tikrinti nėra nustatyti. |
| --- | --- |

75.

Liuksemburge patikros vietoje vykdom birželio–rugpjūčio mėn., t. y. maždaug tuo metu, kai nuimamas grūdinių pasėlių derlius ir tęsiamos iki rugsėjo mėn., jei tikrinami pašarinių kultūrų plotai. Šis laikotarpis yra tinkamas grūdinių pasėlių ir pašarinių kultūrų plotų patikroms vietoje, tačiau ne visada tinka tikrinti agrarinės aplinkosaugos priemonės programoms ar GŪP, kadangi tam tikros pastarųjų sąlygos turi būti įvykdytos ir patikrintos ne šiuo laikotarpiu (47). Optimalūs laikotarpiai įvairių rūšių agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimams tikrinti nėra nustatyti.

| 76. | Nors Austrijoje patikros paprastai rengiamos tinkamu metu, tačiau priemonės programa „Vynuogynų apsauga nuo erozijos“, kurios įsipareigojimo laikotarpis – nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d., yra tikrinama nuo gegužės 15 d. iki rugsėjo pabaigos. Taigi apsaugos nuo erozijos priemonė yra tikrinama ne įsipareigojimo laikotarpiu. Tai pripažino Austrijos institucijos, kurios įsipareigojo laikytis nustatytų procedūrų. |
| --- | --- |

76.

Nors Austrijoje patikros paprastai rengiamos tinkamu metu, tačiau priemonės programa „Vynuogynų apsauga nuo erozijos“, kurios įsipareigojimo laikotarpis – nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d., yra tikrinama nuo gegužės 15 d. iki rugsėjo pabaigos. Taigi apsaugos nuo erozijos priemonė yra tikrinama ne įsipareigojimo laikotarpiu. Tai pripažino Austrijos institucijos, kurios įsipareigojo laikytis nustatytų procedūrų.

| 77. | Badeno-Viurtembergo žemėje AA programos ir kitų su žemės plotais susijusių KP priemonių patikroms vietoje atrinkta imtis yra skirstoma į keturis tikrinimo laikotarpius – nuo gegužės mėn. pradžios iki gruodžio mėn. vidurio, taigi galima patikrinti įvairius įsipareigojimus pagal priemonės programas. Patikros yra paskirstomos per metus pagal AA priskiriamos rizikos analizę. Nors kasmet yra patikrinami mažiausiai 5 %. paramos gavėjų, tačiau kiekvienas pasirinktas paramos gavėjas kontroliniais metais yra aplankomas tik vieną kartą – atsižvelgiant į AA priemonės programų pobūdį, tai reiškia, jog daugelio priemonės programų ir įsipareigojimų negalima išsamiai patikrinti. |
| --- | --- |

77.

Badeno-Viurtembergo žemėje AA programos ir kitų su žemės plotais susijusių KP priemonių patikroms vietoje atrinkta imtis yra skirstoma į keturis tikrinimo laikotarpius – nuo gegužės mėn. pradžios iki gruodžio mėn. vidurio, taigi galima patikrinti įvairius įsipareigojimus pagal priemonės programas. Patikros yra paskirstomos per metus pagal AA priskiriamos rizikos analizę. Nors kasmet yra patikrinami mažiausiai 5 %. paramos gavėjų, tačiau kiekvienas pasirinktas paramos gavėjas kontroliniais metais yra aplankomas tik vieną kartą – atsižvelgiant į AA priemonės programų pobūdį, tai reiškia, jog daugelio priemonės programų ir įsipareigojimų negalima išsamiai patikrinti.

| 78. | Visais 11 atvejų, kuriuos Audito Rūmai išnagrinėjo Vokietijoje 2004 m. birželio mėn. (pagrindiniu kontroliniu laikotarpiu, kai turi būti atlikta bent pusė patikrų), būta priemonės programų, kurių nebuvo galima patikrinti vizito metu. |
| --- | --- |

78.

Visais 11 atvejų, kuriuos Audito Rūmai išnagrinėjo Vokietijoje 2004 m. birželio mėn. (pagrindiniu kontroliniu laikotarpiu, kai turi būti atlikta bent pusė patikrų), būta priemonės programų, kurių nebuvo galima patikrinti vizito metu.

| 79. | Be to, šioje AA programoje esama priemonės programų, kurioms priskiriamas ne vienas, o keletas įsipareigojimų, kuriuos galima patikrinti tik skirtingu metų laiku. Pavyzdžiui, pagal labai paplitusią priemonės programą „Ariamosios žemės apsėjimas žoline danga rudens–žiemos laikotarpiu“ žolinė danga turi būti: a) pasėta iki rugsėjo mėn. vidurio ir b) išsaugoma iki lapkričio mėn. pabaigos–vasario mėn. Tokiais atvejais projektas bus patikrintas tik vieną kartą, taigi kitas įsipareigojimas nebus patikrintas. |
| --- | --- |

79.

Be to, šioje AA programoje esama priemonės programų, kurioms priskiriamas ne vienas, o keletas įsipareigojimų, kuriuos galima patikrinti tik skirtingu metų laiku. Pavyzdžiui, pagal labai paplitusią priemonės programą „Ariamosios žemės apsėjimas žoline danga rudens–žiemos laikotarpiu“ žolinė danga turi būti: a) pasėta iki rugsėjo mėn. vidurio ir b) išsaugoma iki lapkričio mėn. pabaigos–vasario mėn. Tokiais atvejais projektas bus patikrintas tik vieną kartą, taigi kitas įsipareigojimas nebus patikrintas.

| 80. | Todėl kai priemonės programai yra priskirtas daugiau nei vienas įsipareigojimas, priemonės programos negalima išsamiai patikrinti. Tas pats taikytina ir priemonės programai „Pasėlių tarpueilių didinimas iki 17 cm“, kai padidintą atstumą tarp javų eilių galima patikrinti pagrindiniu kontrolės laikotarpiu, tačiau kitą programos priemonės įsipareigojimą (nepurkšti fungicidais iki tam tikro javų vystymosi etapo – paprastai iki gegužės mėn. pradžios) galima patikrinti tik ankstesniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

80.

Todėl kai priemonės programai yra priskirtas daugiau nei vienas įsipareigojimas, priemonės programos negalima išsamiai patikrinti. Tas pats taikytina ir priemonės programai „Pasėlių tarpueilių didinimas iki 17 cm“, kai padidintą atstumą tarp javų eilių galima patikrinti pagrindiniu kontrolės laikotarpiu, tačiau kitą programos priemonės įsipareigojimą (nepurkšti fungicidais iki tam tikro javų vystymosi etapo – paprastai iki gegužės mėn. pradžios) galima patikrinti tik ankstesniu laikotarpiu.

| 81. | Prancūzijoje patikrų vietoje data priklauso nuo pranešimo apie atrinktą imtį. Patikros vietoje atliekamos kuo greičiau po duomenų pateikimo, kad būtų išvengta išmokų vėlavimų (faktiškai nuo liepos iki spalio mėn.). Todėl patikros ne visada rengiamos tinkamu metu ar atsižvelgiant į tikrintinai priemonei priskiriamos rizikos analizę. Be to, kai pagal sutarčių reikalavimus paramos gavėjas privalo diegti ar atsisakyti diegti tam tikrą praktiką, kuri yra susijusi su daugiau nei viena pagrindine data, jokių papildomų vizitų nėra numatyta. |
| --- | --- |

81.

Prancūzijoje patikrų vietoje data priklauso nuo pranešimo apie atrinktą imtį. Patikros vietoje atliekamos kuo greičiau po duomenų pateikimo, kad būtų išvengta išmokų vėlavimų (faktiškai nuo liepos iki spalio mėn.). Todėl patikros ne visada rengiamos tinkamu metu ar atsižvelgiant į tikrintinai priemonei priskiriamos rizikos analizę. Be to, kai pagal sutarčių reikalavimus paramos gavėjas privalo diegti ar atsisakyti diegti tam tikrą praktiką, kuri yra susijusi su daugiau nei viena pagrindine data, jokių papildomų vizitų nėra numatyta.

| 82. | Problemos, kylančios dėl būtinybės rengti vizitus labai ribotu laikotarpiu arba aplankyti projektą daugiau nei vieną kartą, buvo apibūdintos biudžeto valdymo institucijoms pateiktoje Komisijos ataskaitoje dėl to, ko pasimokyta iš ankstesniojo laikotarpio (48). |
| --- | --- |

82.

Problemos, kylančios dėl būtinybės rengti vizitus labai ribotu laikotarpiu arba aplankyti projektą daugiau nei vieną kartą, buvo apibūdintos biudžeto valdymo institucijoms pateiktoje Komisijos ataskaitoje dėl to, ko pasimokyta iš ankstesniojo laikotarpio (48).

| 83. | Būtinybė rengti daugiau nei vieną patikrą vietoje patvirtinta Reglamente (EB) Nr. 746/96, kurio 19 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad „kiek įmanoma, būtų tikrinami visi paramos gavėjo prisiimti įsipareigojimai (49). Jei būtina, konkrečių įsipareigojimų patikros turi būti rengiamos keletą kartų per metus“. Todėl institucijos privalo pakartotinai tikrinti AA projektą, jei tai būtina, norint nustatyti, ar laikomasi visų prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

83.

Būtinybė rengti daugiau nei vieną patikrą vietoje patvirtinta Reglamente (EB) Nr. 746/96, kurio 19 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad „kiek įmanoma, būtų tikrinami visi paramos gavėjo prisiimti įsipareigojimai (49). Jei būtina, konkrečių įsipareigojimų patikros turi būti rengiamos keletą kartų per metus“. Todėl institucijos privalo pakartotinai tikrinti AA projektą, jei tai būtina, norint nustatyti, ar laikomasi visų prisiimtų įsipareigojimų.

| 84. | 2000–2006 m. atitinkami reikalavimai pateikti Reglamento (EB) Nr. 817/2004 67–69 straipsniuose. Tačiau čia jau nebėra reikalavimo tikrinti visus AA įsipareigojimus, kuriuos prisiėmė paramos gavėjas, ir aplankyti tokį paramos gavėją keletą kartų per metus. Be to, valstybėms narėms skirtose šio laikotarpio gairėse Komisija reikalauja tikrinti tik reprezentatyviausius įsipareigojimus bei pareigas, o valstybės narės skatinamos organizuoti inspektavimo sistemas, kad sumažintų vizitų pas bet kurį atskirą paramos gavėją skaičių (teoriškai – iki vieno vizito) (50). |
| --- | --- |

84.

2000–2006 m. atitinkami reikalavimai pateikti Reglamento (EB) Nr. 817/2004 67–69 straipsniuose. Tačiau čia jau nebėra reikalavimo tikrinti visus AA įsipareigojimus, kuriuos prisiėmė paramos gavėjas, ir aplankyti tokį paramos gavėją keletą kartų per metus. Be to, valstybėms narėms skirtose šio laikotarpio gairėse Komisija reikalauja tikrinti tik reprezentatyviausius įsipareigojimus bei pareigas, o valstybės narės skatinamos organizuoti inspektavimo sistemas, kad sumažintų vizitų pas bet kurį atskirą paramos gavėją skaičių (teoriškai – iki vieno vizito) (50).

| 85. | Taigi dabartinė teisinė sistema leidžia netikrinti daugelio įsipareigojimų, net ir tuo atveju, kai atitinkami paramos gavėjai buvo atrinkti į 5 % imtį patikroms vietoje. |
| --- | --- |

85.

Taigi dabartinė teisinė sistema leidžia netikrinti daugelio įsipareigojimų, net ir tuo atveju, kai atitinkami paramos gavėjai buvo atrinkti į 5 % imtį patikroms vietoje.

Pasitikėjimas pačių paramos gavėjų pateikiamomis deklaracijomis

| 86. | Visose aplankytose valstybėse narėse Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad ypač pasikliaujama paramos gavėjų pateikiamomis deklaracijomis. |
| --- | --- |

86.

Visose aplankytose valstybėse narėse Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad ypač pasikliaujama paramos gavėjų pateikiamomis deklaracijomis.

| 87. | Pavyzdžiui, Prancūzijoje kontroliuojamų priemonės programų patikrų metu daroma prielaida, kad paramos gavėjų deklaracijos yra tikslios, o ypač kad sklypų ir ganymo žurnalais galima pasitikėti. Šiuose dokumentuose pats ūkininkas registruoja trąšų ir fitosanitarijos priemonių naudojimą, sodinimo, pjovimo bei derliaus nuėmimo veiklą ir ganymo laikotarpius. Tikrintojai patikrina šiuose žurnaluose pateiktus duomenis ir šiuo požiūriu neprivalo daryti nieko daugiau. |
| --- | --- |

87.

Pavyzdžiui, Prancūzijoje kontroliuojamų priemonės programų patikrų metu daroma prielaida, kad paramos gavėjų deklaracijos yra tikslios, o ypač kad sklypų ir ganymo žurnalais galima pasitikėti. Šiuose dokumentuose pats ūkininkas registruoja trąšų ir fitosanitarijos priemonių naudojimą, sodinimo, pjovimo bei derliaus nuėmimo veiklą ir ganymo laikotarpius. Tikrintojai patikrina šiuose žurnaluose pateiktus duomenis ir šiuo požiūriu neprivalo daryti nieko daugiau.

| 88. | Komisijos ataskaitoje dėl inspektavimo (žr. 37 dalį) padaryta išvada, kad tokio pobūdžio patikrų nepakanka ir kad jas būtina papildyti kitomis patikromis (51). Komisijos gairėse rekomenduojama be paramos gavėjo pateiktos informacijos patikrų rengti ir kitas patikras, pagrįstas, pavyzdžiui, derlingumo, sąskaitų-faktūrų ar dirvožemio ir augalų analize (52). |
| --- | --- |

88.

Komisijos ataskaitoje dėl inspektavimo (žr. 37 dalį) padaryta išvada, kad tokio pobūdžio patikrų nepakanka ir kad jas būtina papildyti kitomis patikromis (51). Komisijos gairėse rekomenduojama be paramos gavėjo pateiktos informacijos patikrų rengti ir kitas patikras, pagrįstas, pavyzdžiui, derlingumo, sąskaitų-faktūrų ar dirvožemio ir augalų analize (52).

| 89. | Kaip pavyzdį galima pateikti „Nitratinių trąšų kiekio sumažinimo 20 %“ priemonės programą:






  i) | pamatinė vertė, kuria remiantis apskaičiuojamas 20 % sumažinimas, priklauso nuo paramos gavėjo nurodyto numatomo derlingumo; |
| --- | --- | --- |

89.

Kaip pavyzdį galima pateikti „Nitratinių trąšų kiekio sumažinimo 20 %“ priemonės programą:

i)

pamatinė vertė, kuria remiantis apskaičiuojamas 20 % sumažinimas, priklauso nuo paramos gavėjo nurodyto numatomo derlingumo;

| ii) | tai, kaip laikomasi įsipareigojimo dėl nitratinių trąšų sumažinimo 20 %., patikrinama pagal paramos gavėjo dokumentus. |
| --- | --- |

ii)

tai, kaip laikomasi įsipareigojimo dėl nitratinių trąšų sumažinimo 20 %., patikrinama pagal paramos gavėjo dokumentus.

| 90. | Audito Rūmai nenustatė, kad būtų taikomos standartinės procedūros tikrinti dokumentus, patvirtinančius, kad yra laikomasi sutarčių reikalavimų. Vienas inspektorius atlieka matematinius apskaičiavimus, siekdamas įvertinti, kaip yra laikomasi nustatytų apribojimų, o kitas inspektorius galbūt tik patikrina, ar atitinkami dokumentai buvo užpildyti. Panašiai kai kurie tikrintojai vykdo visų sutartyje numatytų sklypų administracines patikras, o kiti patikrina vos vieną pasirinktą objektą. |
| --- | --- |

90.

Audito Rūmai nenustatė, kad būtų taikomos standartinės procedūros tikrinti dokumentus, patvirtinančius, kad yra laikomasi sutarčių reikalavimų. Vienas inspektorius atlieka matematinius apskaičiavimus, siekdamas įvertinti, kaip yra laikomasi nustatytų apribojimų, o kitas inspektorius galbūt tik patikrina, ar atitinkami dokumentai buvo užpildyti. Panašiai kai kurie tikrintojai vykdo visų sutartyje numatytų sklypų administracines patikras, o kiti patikrina vos vieną pasirinktą objektą.

| 91. | Pavyzdžiui, Badeno-Viurtembergo žemėje ši priemonės programa, pagal kurią paramos gavėjas nitrato trąšų kiekį sumažina tiek, kad jis būtų 20 % mažesnis už rekomenduojamą optimalų dydį, yra viena iš svarbiausių AA priemonės programų. Pagal šios priemonės programos patikrų vietoje kontrolinį sąrašą reikalaujama, kad tikrintojas įvertintų, ar naudojamų trąšų dokumentai yra patikimi ir išsamūs. |
| --- | --- |

91.

Pavyzdžiui, Badeno-Viurtembergo žemėje ši priemonės programa, pagal kurią paramos gavėjas nitrato trąšų kiekį sumažina tiek, kad jis būtų 20 % mažesnis už rekomenduojamą optimalų dydį, yra viena iš svarbiausių AA priemonės programų. Pagal šios priemonės programos patikrų vietoje kontrolinį sąrašą reikalaujama, kad tikrintojas įvertintų, ar naudojamų trąšų dokumentai yra patikimi ir išsamūs.

| 92. | Be to, tikrintojai privalo patikrinti informacijos, naudojamos optimaliam nitratų lygiui apskaičiuoti, tikslumą. Apskaičiavimas (o atitinkamai ir sumažinimas 20 %) yra pagrįstas numatomu derlingumu. Šį skaičių nurodo pats paramos gavėjas. Nėra nustatyta standartinio šio rodiklio lygio, todėl manoma, kad gali būti numatomo derlingumo svyravimas +/– 15 %. Tikrintojas privalo atlikti tyrimą tik tada, jei nustatoma, kad nurodytos akivaizdžiai per didelės vertės. Todėl optimalaus nitrato trąšų lygio skaičiavimo metodas labai priklauso nuo nedidelių numatomo derliaus pokyčių. |
| --- | --- |

92.

Be to, tikrintojai privalo patikrinti informacijos, naudojamos optimaliam nitratų lygiui apskaičiuoti, tikslumą. Apskaičiavimas (o atitinkamai ir sumažinimas 20 %) yra pagrįstas numatomu derlingumu. Šį skaičių nurodo pats paramos gavėjas. Nėra nustatyta standartinio šio rodiklio lygio, todėl manoma, kad gali būti numatomo derlingumo svyravimas +/– 15 %. Tikrintojas privalo atlikti tyrimą tik tada, jei nustatoma, kad nurodytos akivaizdžiai per didelės vertės. Todėl optimalaus nitrato trąšų lygio skaičiavimo metodas labai priklauso nuo nedidelių numatomo derliaus pokyčių.

| 93. | Pagal 3 langelyje pateikiamą pavyzdį vis dar „įmanomu“ dydžiu (pvz., 14 %) padidinęs numatomą derlingumą, paramos gavėjas gali naudoti visą rekomenduojamą nitrato trąšų kiekį (64 kg N/ha) ir vis tiek prašyti kompensacijos pagal priemonės programą, susijusią su įsipareigojimu sumažinti nitrato trąšų naudojimą 20 %.

  3 langelisBadenas-Viurtembergas: nitrato trąšų kiekio sumažinimas 20 %Jei paramos gavėjas norėtų padidinti savo numatomą derlių 14 % (t. y. ne daugiau nei priimtini +/– 15 %), tai sumažintas nitrato trąšų kiekis (N – 20 %) būtų toks pats, kaip ir GŪP rekomenduojamas nitratinių trąšų kiekis (64 kg/ha toliau pateiktame pavyzdyje). | Reali situacija | Hipotetinis pavyzdys – numatomas derlingumas padidintas 14 % |
| --- | --- | --- | --- |
| numatomas derlius | 50 | | 57 | |
| × veiksnys, taikomas pasėlių veislei | 2,3 | | 2,3 | |
| | | 115 | | 131 |
| + N dalyse, kuriose derlius nenuimamas | | 20 | | 20 |
| Iš viso N poreikis | | 135 | | 151 |
| – N iš dirvos, ankstesnių pasėlių | | – 71 | | – 71 |
| N tręšimas pagal GŪP | | 64 | | 80 |
| – 20 % | | – 12,8 | | – 16 |
| N – 20 % | | 51,2 | | 64 |

93.

Pagal 3 langelyje pateikiamą pavyzdį vis dar „įmanomu“ dydžiu (pvz., 14 %) padidinęs numatomą derlingumą, paramos gavėjas gali naudoti visą rekomenduojamą nitrato trąšų kiekį (64 kg N/ha) ir vis tiek prašyti kompensacijos pagal priemonės programą, susijusią su įsipareigojimu sumažinti nitrato trąšų naudojimą 20 %.

3 langelisBadenas-Viurtembergas: nitrato trąšų kiekio sumažinimas 20 %Jei paramos gavėjas norėtų padidinti savo numatomą derlių 14 % (t. y. ne daugiau nei priimtini +/– 15 %), tai sumažintas nitrato trąšų kiekis (N – 20 %) būtų toks pats, kaip ir GŪP rekomenduojamas nitratinių trąšų kiekis (64 kg/ha toliau pateiktame pavyzdyje).

Reali situacija

Hipotetinis pavyzdys – numatomas derlingumas padidintas 14 %

numatomas derlius

50

57

× veiksnys, taikomas pasėlių veislei

2,3

2,3

115

131

- N dalyse, kuriose derlius nenuimamas

20

20

Iš viso N poreikis

135

151

– N iš dirvos, ankstesnių pasėlių

– 71

– 71

N tręšimas pagal GŪP

64

80

– 20 %

– 12,8

– 16

N – 20 %

51,2

64

| 94. | Antras iš dviejų svarbiausių paramos gavėjo pateikiamų rodiklių – tai faktinis panaudotų ir sklypo registre nurodytų mineralinių ir organinių trąšų kiekis. Šio rodiklio tikslumas priklauso nuo to, ar paramos gavėjas tiksliai registruoja naudotas trąšas. Audito Rūmai nustatė, kad sudėtinga įvertinti, ar tiksliai nurodytas faktiškai panaudotas trąšų kiekis – tikrintojas tik įsitikina, ar įrašai reguliariai atnaujinami ir ar jie patikimi. |
| --- | --- |

94.

Antras iš dviejų svarbiausių paramos gavėjo pateikiamų rodiklių – tai faktinis panaudotų ir sklypo registre nurodytų mineralinių ir organinių trąšų kiekis. Šio rodiklio tikslumas priklauso nuo to, ar paramos gavėjas tiksliai registruoja naudotas trąšas. Audito Rūmai nustatė, kad sudėtinga įvertinti, ar tiksliai nurodytas faktiškai panaudotas trąšų kiekis – tikrintojas tik įsitikina, ar įrašai reguliariai atnaujinami ir ar jie patikimi.

| 95. | Kai sumažinamas pasėliams panaudotą trąšų kiekį, kompensacija paramos gavėjui pagal šią priemonės programą gali būti skirta nepagrįstai. Tokie pat padariniai atsirastų šiek tiek sumažinus trąšų kiekį ir nežymiai padidinus numatomą derlių, tai nustatyti būtų dar sudėtingiau. |
| --- | --- |

95.

Kai sumažinamas pasėliams panaudotą trąšų kiekį, kompensacija paramos gavėjui pagal šią priemonės programą gali būti skirta nepagrįstai. Tokie pat padariniai atsirastų šiek tiek sumažinus trąšų kiekį ir nežymiai padidinus numatomą derlių, tai nustatyti būtų dar sudėtingiau.

| 96. | Audito Rūmai padarė išvadą, kad šio tipo priemonės programos patikra įmanoma tik remiantis paramos gavėjo pateikiama informacija. Todėl ji neatitinka Reglamento (EB) Nr. 817/2004 reikalavimo, kad sąnaudų apribojimais pagrįstos išmokos gali būti mokamos tik tada, jei tokius apribojimus įmanoma įvertinti techniniu ir ekonomišku požiūriu. |
| --- | --- |

96.

Audito Rūmai padarė išvadą, kad šio tipo priemonės programos patikra įmanoma tik remiantis paramos gavėjo pateikiama informacija. Todėl ji neatitinka Reglamento (EB) Nr. 817/2004 reikalavimo, kad sąnaudų apribojimais pagrįstos išmokos gali būti mokamos tik tada, jei tokius apribojimus įmanoma įvertinti techniniu ir ekonomišku požiūriu.

Nuo vizualių patikrų priklausantis patikrinimas

| 97. | Tikrintojai vietoje atlieka vizualius tikrinimus, siekdami nustatyti, ar laikomasi tokių įsipareigojimų kaip sąnaudų sumažinimas. Tokie patikrinimai yra svarbūs, kadangi pateikia papildomą patikinimą. Kita vertus, jie yra riboti, ypač kai įsipareigojimus sudėtinga patikrinti. |
| --- | --- |

97.

Tikrintojai vietoje atlieka vizualius tikrinimus, siekdami nustatyti, ar laikomasi tokių įsipareigojimų kaip sąnaudų sumažinimas. Tokie patikrinimai yra svarbūs, kadangi pateikia papildomą patikinimą. Kita vertus, jie yra riboti, ypač kai įsipareigojimus sudėtinga patikrinti.

| 98. | Į Badeno-Viurtembergo žemės AA programą yra įtraukta priemonės programa, pagal kurią ūkininkas įsipareigoja nenaudoti augimo reguliatorių. Patikros vietoje pagal šią priemonės programą yra pagrįstos vizualiais stebėjimais. Jei javai yra nevienodo aukščio, o laukas atrodo nelygus, tai vertinama kaip pakankamas įrodymas, kad augimo reguliatoriai nėra naudojami. |
| --- | --- |

98.

Į Badeno-Viurtembergo žemės AA programą yra įtraukta priemonės programa, pagal kurią ūkininkas įsipareigoja nenaudoti augimo reguliatorių. Patikros vietoje pagal šią priemonės programą yra pagrįstos vizualiais stebėjimais. Jei javai yra nevienodo aukščio, o laukas atrodo nelygus, tai vertinama kaip pakankamas įrodymas, kad augimo reguliatoriai nėra naudojami.

| 99. | Tačiau situacija nėra visada aiški. Javų aukštis naudojant tokias priemones ir jų nenaudojant skiriasi gana nedaug (rugių – 20 cm, o kviečių – tik 4 cm). Be to, aukščio skirtumai priklauso nuo klimato, sėjos datos, dirvožemio kokybės ir atitinkamų javų rūšies. Žr. 4 langelyje pateiktą pavyzdį.

  4 langelisBuvo patikrinti du besiribojantys sklypai, kuriuose auginami tos pačios veislės kviečiai; viename sklype augimo reguliatoriai buvo naudojami, o kitame – ne. Didesnių skirtumų tarp dviejų sklypų nebuvo įmanoma nustatyti. Nedidelius esamus augalų aukščio skirtumus galėjo lemti dirvos įdirbimas, ankstesni pasėliai ir (arba) sėjos data.Vietinėse instrukcijose teigiama, kad laboratorinė analizė turi būti taikoma tik tada, „jei augimo reguliatorių poveikio negalima nustatyti vizualiai“. Manoma, kad tokios analizės per brangiai kainuoja, nebent įsipareigojimų akivaizdžiai nesilaikoma. |
| --- | --- |

99.

Tačiau situacija nėra visada aiški. Javų aukštis naudojant tokias priemones ir jų nenaudojant skiriasi gana nedaug (rugių – 20 cm, o kviečių – tik 4 cm). Be to, aukščio skirtumai priklauso nuo klimato, sėjos datos, dirvožemio kokybės ir atitinkamų javų rūšies. Žr. 4 langelyje pateiktą pavyzdį.

4 langelisBuvo patikrinti du besiribojantys sklypai, kuriuose auginami tos pačios veislės kviečiai; viename sklype augimo reguliatoriai buvo naudojami, o kitame – ne. Didesnių skirtumų tarp dviejų sklypų nebuvo įmanoma nustatyti. Nedidelius esamus augalų aukščio skirtumus galėjo lemti dirvos įdirbimas, ankstesni pasėliai ir (arba) sėjos data.Vietinėse instrukcijose teigiama, kad laboratorinė analizė turi būti taikoma tik tada, „jei augimo reguliatorių poveikio negalima nustatyti vizualiai“. Manoma, kad tokios analizės per brangiai kainuoja, nebent įsipareigojimų akivaizdžiai nesilaikoma.

| 100. | Patikros vietose, kurias visose Audito Rūmų tikrintose valstybėse narėse vykdo inspektoriai, yra pagrįstos individualiomis inspektorių žiniomis ir (kai kurių įsipareigojimų atveju) mažiausiai – išsamiomis instrukcijomis patikroms vietoje atlikti. Tikrintini rodikliai atitinkamuose vadovuose nurodomi retai. Tačiau inspektoriai vietoje remiasi daugeliu rodiklių, pagrįstų jų techninėmis žiniomis ir patirtimi. Audito Rūmai pažymėjo, kad daugelis iš šių rodiklių yra naudingi ir itin svarbūs keleto svarbių priemonės programų, tokių kaip sąnaudų sumažinimas, inspekcijos rezultatams nustatyti. Minėtini tokie rodikliai kaip pasėlių spalva ir aukštis, piktžolių augimas ir t. t. |
| --- | --- |

100.

Patikros vietose, kurias visose Audito Rūmų tikrintose valstybėse narėse vykdo inspektoriai, yra pagrįstos individualiomis inspektorių žiniomis ir (kai kurių įsipareigojimų atveju) mažiausiai – išsamiomis instrukcijomis patikroms vietoje atlikti. Tikrintini rodikliai atitinkamuose vadovuose nurodomi retai. Tačiau inspektoriai vietoje remiasi daugeliu rodiklių, pagrįstų jų techninėmis žiniomis ir patirtimi. Audito Rūmai pažymėjo, kad daugelis iš šių rodiklių yra naudingi ir itin svarbūs keleto svarbių priemonės programų, tokių kaip sąnaudų sumažinimas, inspekcijos rezultatams nustatyti. Minėtini tokie rodikliai kaip pasėlių spalva ir aukštis, piktžolių augimas ir t. t.

| 101. | Galbūt nepraktiška į inspektorių vadovą įtraukti išsamius visų kriterijų, rodiklių ar parametrų aprašymus. Tačiau Audito Rūmai mano, kad vadove būtų galima pateikti bent minimalias bendrąsias nuostatas dėl įsipareigojimų patikros vietoje. Tai leistų kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą ir užtikrinti vienodą patikrų vertinimą inspekcijose. Atsiradusiose raštiškose instrukcijose tikrintojams būtų galima pateikti kriterijus, taikytinus patikrų metu. Tai taip pat padėtų tobulinti patikrų dokumentaciją ir užtikrinti didesnę inspektavimo ataskaitų naudą kitiems vizitams. |
| --- | --- |

101.

Galbūt nepraktiška į inspektorių vadovą įtraukti išsamius visų kriterijų, rodiklių ar parametrų aprašymus. Tačiau Audito Rūmai mano, kad vadove būtų galima pateikti bent minimalias bendrąsias nuostatas dėl įsipareigojimų patikros vietoje. Tai leistų kontroliuoti įsipareigojimų vykdymą ir užtikrinti vienodą patikrų vertinimą inspekcijose. Atsiradusiose raštiškose instrukcijose tikrintojams būtų galima pateikti kriterijus, taikytinus patikrų metu. Tai taip pat padėtų tobulinti patikrų dokumentaciją ir užtikrinti didesnę inspektavimo ataskaitų naudą kitiems vizitams.

Pradinių duomenų trūkumas

| 102. | Prancūzijoje prefekto ir paramos gavėjo pasirašytose sutartyse pateikiamos pagrindinės sąlygos, kurių paramos gavėjas privalo laikytis vykdydamas savo AA įsipareigojimus. Audito Rūmai nustatė daug atvejų, kai nebuvo visiškai aiški tiksli sąlygų reikšmė, o tikrintojas ir paramos gavėjas nesuprato, ko yra reikalaujama. Be to, kai kurias sąlygas atskiri tikrintojai aiškino skirtingai. |
| --- | --- |

102.

Prancūzijoje prefekto ir paramos gavėjo pasirašytose sutartyse pateikiamos pagrindinės sąlygos, kurių paramos gavėjas privalo laikytis vykdydamas savo AA įsipareigojimus. Audito Rūmai nustatė daug atvejų, kai nebuvo visiškai aiški tiksli sąlygų reikšmė, o tikrintojas ir paramos gavėjas nesuprato, ko yra reikalaujama. Be to, kai kurias sąlygas atskiri tikrintojai aiškino skirtingai.

| 103. | Šios ataskaitos priede pateikiami keturi atitinkami pavyzdžiai. Kadangi trūksta aiškumo, tikrintojų darbas vietoje yra sudėtingas, ypač dėl to, kad jie vykdo patikras vietoje ir kituose septyniuose departamentuose. Kadangi kiekvienas departamentas turi savus reikalavimus, bet kuriam veiksmui taikytinos nuostatos kiekvienu atveju gali būti vis kitokios. |
| --- | --- |

103.

Šios ataskaitos priede pateikiami keturi atitinkami pavyzdžiai. Kadangi trūksta aiškumo, tikrintojų darbas vietoje yra sudėtingas, ypač dėl to, kad jie vykdo patikras vietoje ir kituose septyniuose departamentuose. Kadangi kiekvienas departamentas turi savus reikalavimus, bet kuriam veiksmui taikytinos nuostatos kiekvienu atveju gali būti vis kitokios.

| 104. | Priemonės programa „Kraštovaizdžio elementų išsaugojimas ir globa“ yra susijusi su medžių, griovių ir t. t. priežiūra, tačiau ūkininkas taip pat privalo užtikrinti, kad atitinkami objektai nebūtų šalinami. |
| --- | --- |

104.

Priemonės programa „Kraštovaizdžio elementų išsaugojimas ir globa“ yra susijusi su medžių, griovių ir t. t. priežiūra, tačiau ūkininkas taip pat privalo užtikrinti, kad atitinkami objektai nebūtų šalinami.

| 105. | Atsižvelgiant į įsipareigojimų pobūdį ne visada įmanoma patikrinti, ar įsipareigojimai egzistuoja ir ar jų yra laikomasi. Taip yra dėl to, kad kontrolės reikmėms naudojami lyginamieji kriterijai yra bendro pobūdžio; be to, ne visada atsekami. Atsižvelgiant į informaciją, gautą aplankius daugelį paramos gavėjų, taip pat į inspektorių pateiktą informaciją, galima teigti, kad įsipareigojimų vykdymas ir net jų tikrinimas traktuojami labai lanksčiai. |
| --- | --- |

105.

Atsižvelgiant į įsipareigojimų pobūdį ne visada įmanoma patikrinti, ar įsipareigojimai egzistuoja ir ar jų yra laikomasi. Taip yra dėl to, kad kontrolės reikmėms naudojami lyginamieji kriterijai yra bendro pobūdžio; be to, ne visada atsekami. Atsižvelgiant į informaciją, gautą aplankius daugelį paramos gavėjų, taip pat į inspektorių pateiktą informaciją, galima teigti, kad įsipareigojimų vykdymas ir net jų tikrinimas traktuojami labai lanksčiai.

| 106. | Audito Rūmai nustatė, kad dėl administracinių ir finansinių priežasčių vargu ar įmanoma patenkinti kraštovaizdžio elementų kontrolės dokumentacijos poreikius, kadangi tuos elementus tektų registruoti visoje šalyje. Austrijoje patikrų kokybė greičiausiai pagerės nuo 2005 m., kai bus pradėtos naudoti aeronuotraukos kraštovaizdžio elementams patikrinti ir kai į šias patikras bus įtraukta ankstesnių patikrų medžiaga. |
| --- | --- |

106.

Audito Rūmai nustatė, kad dėl administracinių ir finansinių priežasčių vargu ar įmanoma patenkinti kraštovaizdžio elementų kontrolės dokumentacijos poreikius, kadangi tuos elementus tektų registruoti visoje šalyje. Austrijoje patikrų kokybė greičiausiai pagerės nuo 2005 m., kai bus pradėtos naudoti aeronuotraukos kraštovaizdžio elementams patikrinti ir kai į šias patikras bus įtraukta ankstesnių patikrų medžiaga.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Bendrosios išvados

| 107. | Priešingai pirmojo ramsčio išlaidoms, AA atveju neįmanoma už priimtiną kainą turėti patikinimą, kad yra laikomasi visų AA įsipareigojimų, būtinų paramai gauti. Net turėdamos pagrindą tvirtinti, kad bent minimali 5 % per metus paramos gavėjų imtis vykdo visus prisiimtus įpareigojimus, valstybės narės patiria dideles išlaidas, kadangi tenka organizuoti patikras vietoje arba atlikti brangiai kainuojančias laboratorinius tyrimus. Galimybės taikyti nuotolinio aptikimo sistemą AA (ir GŪP) įsipareigojimams patikrinti yra ribotos, todėl AA patikros reikia daugiau pastangų nei pirmojo ramsčio patikroms. Be to, patikros yra sudėtingos techniniu požiūriu (60–61 dalys). |
| --- | --- |

107.

Priešingai pirmojo ramsčio išlaidoms, AA atveju neįmanoma už priimtiną kainą turėti patikinimą, kad yra laikomasi visų AA įsipareigojimų, būtinų paramai gauti. Net turėdamos pagrindą tvirtinti, kad bent minimali 5 % per metus paramos gavėjų imtis vykdo visus prisiimtus įpareigojimus, valstybės narės patiria dideles išlaidas, kadangi tenka organizuoti patikras vietoje arba atlikti brangiai kainuojančias laboratorinius tyrimus. Galimybės taikyti nuotolinio aptikimo sistemą AA (ir GŪP) įsipareigojimams patikrinti yra ribotos, todėl AA patikros reikia daugiau pastangų nei pirmojo ramsčio patikroms. Be to, patikros yra sudėtingos techniniu požiūriu (60–61 dalys).

Komisija

| 108. | KPP patvirtinimo etape Komisija tik labai ribotai įsitikino, ar įmanoma atlikti AA priemonės programų patikrą, todėl nenurodė priemonės programų, kurių kontrolės rizika yra didelė (32–35 dalys). |
| --- | --- |

108.

KPP patvirtinimo etape Komisija tik labai ribotai įsitikino, ar įmanoma atlikti AA priemonės programų patikrą, todėl nenurodė priemonės programų, kurių kontrolės rizika yra didelė (32–35 dalys).

| 109. | Ji neapsilankė nė vienoje valstybėje narėje, kad išmėgintų AA kontrolės sistemas, penkerius iš septynerių metų taikomas šiai didžiausiai KP priemonei, kuri priskiriama didelės rizikos priemonėms (36–39 dalys). |
| --- | --- |

109.

Ji neapsilankė nė vienoje valstybėje narėje, kad išmėgintų AA kontrolės sistemas, penkerius iš septynerių metų taikomas šiai didžiausiai KP priemonei, kuri priskiriama didelės rizikos priemonėms (36–39 dalys).

| 110. | Ekologinio ūkininkavimo srityje valstybių narių ataskaitos, turinčios užtikrinti inspektavimo sistemų objektyvumą ir efektyvumą, yra neišsamios, netikslios ir pateikiamos per vėlai. Tai aktualu AA, kadangi valstybės narės remiasi inspektavimo sistema, pakeičiančia su šia priemonės programa susijusias jų pačių patikras (46–49 dalys). |
| --- | --- |

110.

Ekologinio ūkininkavimo srityje valstybių narių ataskaitos, turinčios užtikrinti inspektavimo sistemų objektyvumą ir efektyvumą, yra neišsamios, netikslios ir pateikiamos per vėlai. Tai aktualu AA, kadangi valstybės narės remiasi inspektavimo sistema, pakeičiančia su šia priemonės programa susijusias jų pačių patikras (46–49 dalys).

| 111. | Komisijos patikrų, surengtų 1998–2001 m. septyniose valstybėse narėse, metu nustatyti dideli inspektavimo sistemų priežiūros trūkumai, tačiau vėliau nebuvo imtasi jokių reikiamų veiksmų. Nė vienoje valstybėje narėje nebuvo surengtos naujos patikros, nors Komisija ir nurodė, jog tai būtina. Taigi Komisija neužtikrino, kad būtų tinkamai taikomas šis pagrindinis inspektavimo sistemos priežiūros elementas (50–54 dalys). |
| --- | --- |

111.

Komisijos patikrų, surengtų 1998–2001 m. septyniose valstybėse narėse, metu nustatyti dideli inspektavimo sistemų priežiūros trūkumai, tačiau vėliau nebuvo imtasi jokių reikiamų veiksmų. Nė vienoje valstybėje narėje nebuvo surengtos naujos patikros, nors Komisija ir nurodė, jog tai būtina. Taigi Komisija neužtikrino, kad būtų tinkamai taikomas šis pagrindinis inspektavimo sistemos priežiūros elementas (50–54 dalys).

| 112. | Komisijos Ekologiško maisto ir ekologinio ūkininkavimo veiksmų plane teigiama, kad „apskritai dabartinė inspektavimo sistema veikia labai gerai“. Audito Rūmai nenustatė, kad Komisija turėjo pagrindą tai teigti. (44 ir 46–54 dalys). |
| --- | --- |

112.

Komisijos Ekologiško maisto ir ekologinio ūkininkavimo veiksmų plane teigiama, kad „apskritai dabartinė inspektavimo sistema veikia labai gerai“. Audito Rūmai nenustatė, kad Komisija turėjo pagrindą tai teigti. (44 ir 46–54 dalys).

Valstybės narės

| 113. | Patikrų vietoje metu tikrinami GŪP elementai apsiriboja keletu nesudėtingų, lengvai patikrinamų kriterijų (62–69 dalys). |
| --- | --- |

113.

Patikrų vietoje metu tikrinami GŪP elementai apsiriboja keletu nesudėtingų, lengvai patikrinamų kriterijų (62–69 dalys).

| 114. | Rizikos analizėse imčių pasirinkimui nustatyti retai atsižvelgiama į AA būdingus aspektus; be to, menkai analizuojami patikrų rezultatai kitų metų analizei papildyti (70–73 dalys). |
| --- | --- |

114.

Rizikos analizėse imčių pasirinkimui nustatyti retai atsižvelgiama į AA būdingus aspektus; be to, menkai analizuojami patikrų rezultatai kitų metų analizei papildyti (70–73 dalys).

| 115. | Audituotų valstybių narių administracijos dažniausiai taiko Reglamentų (EB) Nr. 817/2004 ir (EB) Nr. 2419/2001 nuostatas dėl patikrų vietoje ir Komisijos gaires, tačiau tada, jei įsipareigojimų (ir GŪP) būtina laikytis ne vienu konkrečiu metu ar laikytis nuolat, dažnai neįmanoma gauti net tinkamą patikinimą, kad tokių įsipareigojimų yra laikomasi. Administracinių patikrų ir patikrų vietoje procedūros yra glaudžiai susijusios su tuo, kas numatyta pirmajame ramstyje, tačiau patikros vietoje dažnai rengiamos tuo pačiu metu, kaip ir tiesioginės paramos patikros, o tai ne visada tinkamiausias metas tikrinti, kaip yra laikomasi AA įsipareigojimų ir GŪP (74–85 dalys). |
| --- | --- |

115.

Audituotų valstybių narių administracijos dažniausiai taiko Reglamentų (EB) Nr. 817/2004 ir (EB) Nr. 2419/2001 nuostatas dėl patikrų vietoje ir Komisijos gaires, tačiau tada, jei įsipareigojimų (ir GŪP) būtina laikytis ne vienu konkrečiu metu ar laikytis nuolat, dažnai neįmanoma gauti net tinkamą patikinimą, kad tokių įsipareigojimų yra laikomasi. Administracinių patikrų ir patikrų vietoje procedūros yra glaudžiai susijusios su tuo, kas numatyta pirmajame ramstyje, tačiau patikros vietoje dažnai rengiamos tuo pačiu metu, kaip ir tiesioginės paramos patikros, o tai ne visada tinkamiausias metas tikrinti, kaip yra laikomasi AA įsipareigojimų ir GŪP (74–85 dalys).

| 116. | AA priemonės programų kontrolė audituotose valstybėse narėse labai priklauso nuo pačių paramos gavėjų pateikiamų deklaracijų (86–96 dalys). |
| --- | --- |

116.

AA priemonės programų kontrolė audituotose valstybėse narėse labai priklauso nuo pačių paramos gavėjų pateikiamų deklaracijų (86–96 dalys).

| 117. | Nėra sąlygų patikimai patikrinti kai kuriuos imties įsipareigojimus patikrų vietoje metu, kadangi trūksta objektyvių parametrų vizualioms patikroms atlikti (97–106 dalys). |
| --- | --- |

117.

Nėra sąlygų patikimai patikrinti kai kuriuos imties įsipareigojimus patikrų vietoje metu, kadangi trūksta objektyvių parametrų vizualioms patikroms atlikti (97–106 dalys).

Rekomendacijos

| 118. | Audito Rūmai nustatė keletą konkrečių aspektų AA išlaidų patikrinimo tvarkai patobulinti:






  — | būtina aiškiau paskirstyti Komisijos, Žemės ūkio generalinio direktorato ir Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato atsakomybę ekologinio ūkininkavimo srityje, |
| --- | --- | --- |

118.

Audito Rūmai nustatė keletą konkrečių aspektų AA išlaidų patikrinimo tvarkai patobulinti:

—

būtina aiškiau paskirstyti Komisijos, Žemės ūkio generalinio direktorato ir Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinio direktorato atsakomybę ekologinio ūkininkavimo srityje,

| — | Komisija turėtų tikrinti, kaip veikia dabartinė AA kontrolės sistema. Tai leistų sukauptą patirtį pritaikyti kitame programavimo laikotarpyje. Komisija taip pat turėtų numatyti kito laikotarpio AA kontrolės sistemos veikimo įvertinimą atitinkamame etape, |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų tikrinti, kaip veikia dabartinė AA kontrolės sistema. Tai leistų sukauptą patirtį pritaikyti kitame programavimo laikotarpyje. Komisija taip pat turėtų numatyti kito laikotarpio AA kontrolės sistemos veikimo įvertinimą atitinkamame etape,

| — | Komisija turėtų užtikrinti, kad ataskaitose dėl ekologinio ūkininkavimo patikrinimų priežiūros būtų pateikta reikalinga informacija, kad tokios ataskaitos būtų pateikiamos laiku ir kad būtų imamasi atitinkamų tolesnių veiksmų, |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų užtikrinti, kad ataskaitose dėl ekologinio ūkininkavimo patikrinimų priežiūros būtų pateikta reikalinga informacija, kad tokios ataskaitos būtų pateikiamos laiku ir kad būtų imamasi atitinkamų tolesnių veiksmų,

| — | Planuodamos ir organizuodamos AA išlaidų patikrinimus, valstybės narės privalo atsižvelgti į AA priskiriamą riziką, kad visas svarbiausias priemonės programas būtų galima patikrinti tinkamu metu; jos taip pat privalo užtikrinti, kad inspektoriai turėtų aiškius kriterijus patikroms atlikti. |
| --- | --- |

—

Planuodamos ir organizuodamos AA išlaidų patikrinimus, valstybės narės privalo atsižvelgti į AA priskiriamą riziką, kad visas svarbiausias priemonės programas būtų galima patikrinti tinkamu metu; jos taip pat privalo užtikrinti, kad inspektoriai turėtų aiškius kriterijus patikroms atlikti.

Tačiau Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad esama didelių sunkumų tikrinant svarbius agrarinės aplinkosaugos išlaidų aspektus. Efektyviai patikrai būtina gauti išsamius duomenis apie ūkininkavimo veiklą; o tokių duomenų rinkimas dažnai:

| — | kainuoja neproporcingai brangiai ir (arba) |
| --- | --- |

—

kainuoja neproporcingai brangiai ir (arba)

| — | yra ypač sudėtingas techniniu požiūriu. |
| --- | --- |

—

yra ypač sudėtingas techniniu požiūriu.

| 119. | Savo įvertinime Komisija padarė išvadą, kad „jei priemonės negalima tinkamai patikrinti, jai neturėtų būti skiriamos valstybinės išmokos“ (žr. 31 dalį). Audito Rūmų audito metu paaiškėjo, kad šio principo laikomasi ribotai. Komisija, Taryba ir Parlamentas turėtų apsvarstyti, kaip šį principą derėtų taikyti pasiūlymams dėl AA išlaidų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, atsižvelgiant ir į įsipareigojimų nesilaikymo riziką, ir, antra vertus, potencialią šios rūšies išlaidų naudą. |
| --- | --- |

119.

Savo įvertinime Komisija padarė išvadą, kad „jei priemonės negalima tinkamai patikrinti, jai neturėtų būti skiriamos valstybinės išmokos“ (žr. 31 dalį). Audito Rūmų audito metu paaiškėjo, kad šio principo laikomasi ribotai. Komisija, Taryba ir Parlamentas turėtų apsvarstyti, kaip šį principą derėtų taikyti pasiūlymams dėl AA išlaidų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, atsižvelgiant ir į įsipareigojimų nesilaikymo riziką, ir, antra vertus, potencialią šios rūšies išlaidų naudą.

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge, 2005 m. liepos 14 d. vykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2078/92 dėl žemės ūkio gamybos metodų, suderinamų su aplinkosaugos reikalavimais ir kaimo kraštovaizdžio išsaugojimu (OL L 215, 1992 7 30, p. 85).

1

(2)  1998 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 2179/98/EB dėl Europos bendrijos politikos ir veiksmų programos, susijusios su aplinka ir tvaria plėtra, peržiūros, 2 straipsnio 1 dalis (OL L 275, 1998 10 10, p. 1).

2

(3)  Pridedama prie Sprendimo Nr. 2179/98/EB, p. 12.

3

(4)  KOM(2001) 31 galutinis, 3 straipsnio 9 dalis, 2001 m. sausio 21 d.

4

(5)  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai, iš dalies keičiantis bei panaikinantis tam tikrus reglamentus (OL L 160, 1999 6 26, p. 80).

5

(6)  Pirmojo tikslo vietovės – tai regionai, kurių vystymasis atsilieka.

6

(7)  Europos Komisijos informacinis biuletenis „Kaimo plėtros politikos įgyvendinimo 2000–2006 m. apžvalga“.

7

(8)  Dar 193 milijonus eurų valstybės narės deklaravo pagal senąją agrarinės aplinkosaugos schemą (Reglamentas (EEB) Nr. 2078/92). „Senųjų“ išlaidų (Reglamentas (EEB) Nr. 2078/92) dalis dabartinių (Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999) išlaidų atžvilgiu artimiausiais metais mažės, kadangi baigsis įsipareigojimai, prisiimti 1999 m.

8

(9)  2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisyklės ir tam tikras paramos schemas ūkininkams, ypač 3–5 straipsniai (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).

9

(10)  OL C 353, 2000 12 8.

10

(11)  1. Austrijos KPP. Pasirinktas regionas: Burgenlandas; 2. Prancūzijos KPP. Contrats territoriaux d'exploitation, pasirinktas departamentas: Côte D'Or; 3. Vokietija: Badeno-Viurtembergo žemės KPP: MEKA II; 4. Italija: Veneto KPP; 5. Liuksemburgas.

11

Contrats territoriaux d'exploitation

(12)  Kitos nagrinėtos priemonės programų kategorijos yra šios: sėjomaina, ekstensifikacija; veislės, kurių auginimui kyla pavojus, ir augalų rūšys, kurioms gresia genetinis nuskurdinimas.

12

(13)  Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999, 22–24 straipsniai.

13

(14)  Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999, III antraštinė dalis, II skyrius.

14

(15)  2004 m. balandžio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 817/2004, nustatantis išsamias įgyvendinimo taisykles, skirtas Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramai kaimo plėtrai, 67–69 straipsniai (OL L 153, 2004 4 30, p. 30). Šis reglamentas vieną po kito pakeitė 1999 m. liepos 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1750/1999 (OL L 214, 1999 8 13, p. 31) ir 2002 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 445/2002 (OL L 74, 2002 3 15, p. 1), tačiau šiuo požiūriu neįnešė didesnių pakeitimų.

15

(16)  2001 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2419/2001, nustatantis išsamias integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taikymo tam tikroms Tarybos reglamente (EEB) 3508/92 nustatytoms Bendrijos pagalbos schemoms taisykles (OL L 327, 2001 12 12, p. 11). Vėliau Reglamentas (EEB) 3508/92 buvo panaikintas ir pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003.

16

(17)  Komisijos reglamentas (EB) Nr. 817/2004, 18 straipsnio 3 dalis.

17

(18)  Ten pat, 20 ir 35 straipsniai.

18

(19)  Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2078/92 (KOM(97) 620 galutinis, 1997 12 4) taikymo ir VI generalinio direktorato Darbo dokumentas VI/7655/98: Reglamento (EEB) Nr. 2078/92 dėl agrarinės aplinkosaugos programų įvertinimo taikymo būklė.

19

(20)  Europos Parlamento priimta Iverseno ataskaita, 1998 m. spalio mėn.: žr. Įvertinimo 12 p.

20

(21)  Reglamento (EB) Nr. 817/2004 18 straipsnio 3 dalis skirta vien tik AA.

21

(22)  Pagal bendro valdymo sistemą įgyvendinimo užduotys yra deleguojamos valstybėms narėms. Tačiau Komisijai tenka galutinė atsakomybė už biudžeto įgyvendinimą (Finansinio reglamento 53 straipsnio 3 dalis ir 53 straipsnio 5 dalis).

22

(23)  VI/10535/99 7 redakcija. Kaimo plėtros priemonėms taikomų valdymo, patikrų ir nuobaudų sistemų įgyvendinimo gairės pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999.

23

(24)  „Mažiau palankios ūkininkauti vietovės“ yra kaimo plėtros priemonė, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 13–20 straipsniais.

24

(25)  Pagal naujausius turimus Komisijos duomenis 2003 m. daugiau nei 338 milijonai eurų EŽŪOGF Garantijų skyriaus bendrojo finansavimo buvo skirta perėjimui prie ekologinio ūkininkavimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 ir Reglamentą (EEB) Nr. 2078/92. Tais metais tai sudarė 16 % ES indėlio į AA.

25

(26)  1991 m. birželio 24 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2092/91 dėl ekologinės žemės ūkio produktų gamybos ir nuorodų apie tokią gamybą ant žemės ūkio ir maisto produktų (OL L 198, 1991 7 22, p. 1).

26

(27)  Europos ekologiško maisto ir ekologinio ūkininkavimo veiksmų plane teigiama, kad įsipareigojimas laikytis šio tarptautinio standarto buvo įgyvendintas skirtingai, o 17 straipsnyje reikalaujama parengti specialią kontrolės įstaigų akreditacijos sistemą.

27

(28)  Reglamentas (EEB) Nr. 2092/91, 9 straipsnio 4 dalis.

28

(29)  Ten pat, 9 straipsnio 6 dalis.

29

(30)  Ten pat, 15 straipsnis.

30

(31)  Europos ekologiško maisto ir ekologinio ūkininkavimo veiksmų planas, prie jo pridedamas Komisijos personalo darbo dokumentas, 5.6. skirsnis.

31

(32)  Dokumentas 8856/VI/97-3a redakcija.

32

(33)  Reglamentas (EEB) Nr. 2092/91,15 straipsnis.

33

(34)  Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai, Jungtinė Karalystė, Austrija, Italija ir Ispanija.

34

(35)  Audito Rūmai rengia atskirą ataskaitą, kurioje pateikiama išsami IAKS įgyvendinimo analizė.

35

(36)  Priemoka už kraštovaizdžio ir gamtinės aplinkos išsaugojimą (PEENP).

36

(37)  Reglamentas (EB) Nr. 817/2004, 20 ir 35 straipsniai.

37

(38)  Komisijos gairių 4.14 punktas.

38

(39)  Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig: Gero ūkininkavimo praktika: apibrėžimai, įgyvendinimas, patirtys. Braunšveigas, 2003 m. rugsėjo mėn., 28 ir 55 p., kur kalbama apie Vokietiją.

39

Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig

(40)  Pagrindinio tyrimo 39 puslapis.

40

(41)  Specialioji ataskaita Nr. 4/2003 dėl kaimo plėtros: parama mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms (OL C 151, 2003 6 27).

41

(42)  Ypač Reglamento (EB) Nr. 2419/2001 19 straipsnis.

42

(43)  Komisijos gairės, 4.3. punktas.

43

(44)  Reglamentas (EB) Nr. 817/2004, 69 straipsnis.

44

(45)  Reglamentas (EB) Nr. 2419/2001, 19 straipsnio 1 dalies d punktas.

45

(46)  Komisijos gairės, 4.4 punktas, VI/10535/99 7 redakcija.

46

(47)  Priedas prie 2002 m. vasario 11 d. Didžiosios hercogystės reglamento dėl gero ūkininkavimo praktikos: 4 dalis – trąšų naudojimas įšalusioje, užlietoje ar įmirkusioje žemėje, 5 dalis – trąšų naudojimas netoli vandentakių, 6 ir 7.1 dalys – atsisakymas naudoti trąšas tam tikru metu žiemą. Bazinės agrarinės aplinkosaugos priemonės (PEENP) atveju patikras būtina rengti ir kitu metu laiku, kadangi taikomas reikalavimas sėti „naujus pasėlius ar priešsėlius, jei po pagrindinio pasėlių derliaus nuėmimo iki lapkričio 15 d. ariamoje žemėje yra naudojamos organinės trąšos“ ir draudimas naudoti mėšlą nuo lapkričio 15 d. iki sausio 15 d. po to, kai sklypuose, kuriuose auginami kukurūzai, nuimamas derlius.

47

(48)  Šios ataskaitos 3.7.3 skirsnis.

48

(49)  1996 m. balandžio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 746/96, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2078/92 dėl žemės ūkio gamybos metodų, suderinamų su aplinkosaugos reikalavimais ir kaimo kraštovaizdžio išsaugojimu (OL L 102, 1996 4 25, p. 19), taikymo taisykles.

49

(50)  Komisijos gairės 4.4 ir 4.5 punktai.

50

(51)  Rapport de synthèse de l'enquête sur la mise en place des systèmes de gestion, contrôle et sanctions mis en place par les EM pour les mesures de DR 2000–2006, p. 22, 2001 8 16.

51

(52)  Komisijos gairės, 4.12 punktas.

52

---

PRIEDAS

Neaiškių Côte D'Or AA programos sutarčių reikalavimų pavyzdžiai

| 1. | „Analizės (viena analizė taikoma 5–10 ha) turi būti aiškinamos ir naudojamos kaip metinės veiklos gairės ir kaip pagrindas derlingumo balanso ataskaitai pirmaisiais ir penktaisiais metais parengti“. Vienas tikrintojas kaip reikalavimų nesilaikymą nurodė tai, kad paramos gavėjas neatliko vienos 10 ha dirvožemio analizės per metus (šis nukrypimas nebuvo nustatytas per ankstesnių metų patikrą vietoje). Kitas tikrintojas, atsakingas už kitą atvejį (ir paramos gavėjo informuotas apie techninio eksperto pareiškimus), išaiškino, kad kiekvieno 10 ha dirvožemio analizę privaloma atlikti tik kartą per penkerius sutarties galiojimo metus; jam neatrodė neįprasta, kad tokia analizė antraisiais metais dar nebuvo atlikta. Pasak Prancūzijos institucijų, iš tiesų tikslus buvo trečias aiškinimas, kad vieną 10 ha dirvožemio analizę būtina atlikti pirmaisiais ir penktaisiais metais. |
| --- | --- |

1.

„Analizės (viena analizė taikoma 5–10 ha) turi būti aiškinamos ir naudojamos kaip metinės veiklos gairės ir kaip pagrindas derlingumo balanso ataskaitai pirmaisiais ir penktaisiais metais parengti“. Vienas tikrintojas kaip reikalavimų nesilaikymą nurodė tai, kad paramos gavėjas neatliko vienos 10 ha dirvožemio analizės per metus (šis nukrypimas nebuvo nustatytas per ankstesnių metų patikrą vietoje). Kitas tikrintojas, atsakingas už kitą atvejį (ir paramos gavėjo informuotas apie techninio eksperto pareiškimus), išaiškino, kad kiekvieno 10 ha dirvožemio analizę privaloma atlikti tik kartą per penkerius sutarties galiojimo metus; jam neatrodė neįprasta, kad tokia analizė antraisiais metais dar nebuvo atlikta. Pasak Prancūzijos institucijų, iš tiesų tikslus buvo trečias aiškinimas, kad vieną 10 ha dirvožemio analizę būtina atlikti pirmaisiais ir penktaisiais metais.

| 2. | „Organinių trąšų naudojimas neviršija apytiksliai 65 azoto vienetų“. Žodis „apytiksliai“ netinka ribai nustatyti. Ar 66 vienetai būtų priimtinas kiekis, nepaisant to, kad taikoma „apytiksliai 65 vienetų“ riba? O 70 vienetų? |
| --- | --- |

2.

„Organinių trąšų naudojimas neviršija apytiksliai 65 azoto vienetų“. Žodis „apytiksliai“ netinka ribai nustatyti. Ar 66 vienetai būtų priimtinas kiekis, nepaisant to, kad taikoma „apytiksliai 65 vienetų“ riba? O 70 vienetų?

| 3. | Sudėtinga nustatyti, ar vienam hektarui tenkantis maksimalus stambiųjų gyvulių skaičius taikytinas visam ūkiui, ar tik hektarams, susietiems su atitinkama priemonės programa. Tikrintojai apie tai neturėjo informacijos. |
| --- | --- |

3.

Sudėtinga nustatyti, ar vienam hektarui tenkantis maksimalus stambiųjų gyvulių skaičius taikytinas visam ūkiui, ar tik hektarams, susietiems su atitinkama priemonės programa. Tikrintojai apie tai neturėjo informacijos.

| 4. | Sakinio „ganyklų atveju – kiekiai, kuriuos kontroliuoja ūkininkas“ reikšmė nėra aiški. Ar tai reiškia, kad ūkininkas gali daryti įtaką pievoje besiganančių gyvulių mėšlo kiekiui? |
| --- | --- |

4.

Sakinio „ganyklų atveju – kiekiai, kuriuos kontroliuoja ūkininkas“ reikšmė nėra aiški. Ar tai reiškia, kad ūkininkas gali daryti įtaką pievoje besiganančių gyvulių mėšlo kiekiui?

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I.–III. | Žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės (ŽŪAP) yra pagrindinės bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) sudedamosios dalys, naudojamos atsižvelgiant į visuomenės susirūpinimą dėl kaimo vietovių aplinkos apsaugos ir gerinimo. Komisija palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą šia tema. Atsakydama į Audito Rūmų ataskaitoje pateiktą informaciją, Komisija norėtų pabrėžti:






  — | Kiekvieno programavimo laikotarpio pradžioje, Komisija išanalizuoja valstybių narių pateiktas kaimo plėtros programas. Komisija savo administracijos pareigūnams yra išleidusi naudingas gaires, padedančias jiems įvertinti didžiąją dalį žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių ir nustatyti galimybę jas patikrinti. Be to, reikia pabrėžti, kad egzistuoja skirtingos bendro valdymo atsakomybės sritys: Komisija nustato teisinį pagrindą, o valstybės narės yra atsakingos už priemonių, kurias galima patikrinti, pasiūlymą (1). Tai, kad programą tvirtina Komisija, neatleidžia valstybės narės nuo jos atsakomybės (žr. 32–35 dalis). |
| --- | --- | --- |

I.–III.

Žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės (ŽŪAP) yra pagrindinės bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) sudedamosios dalys, naudojamos atsižvelgiant į visuomenės susirūpinimą dėl kaimo vietovių aplinkos apsaugos ir gerinimo. Komisija palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą šia tema. Atsakydama į Audito Rūmų ataskaitoje pateiktą informaciją, Komisija norėtų pabrėžti:

—

Kiekvieno programavimo laikotarpio pradžioje, Komisija išanalizuoja valstybių narių pateiktas kaimo plėtros programas. Komisija savo administracijos pareigūnams yra išleidusi naudingas gaires, padedančias jiems įvertinti didžiąją dalį žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių ir nustatyti galimybę jas patikrinti. Be to, reikia pabrėžti, kad egzistuoja skirtingos bendro valdymo atsakomybės sritys: Komisija nustato teisinį pagrindą, o valstybės narės yra atsakingos už priemonių, kurias galima patikrinti, pasiūlymą (1). Tai, kad programą tvirtina Komisija, neatleidžia valstybės narės nuo jos atsakomybės (žr. 32–35 dalis).

| — | Sąskaitų tvarkymo direktoratas rengia auditus, remdamasis Pagrindinės rizikos analizės priemone, apimančia visas žemės ūkio išlaidas. Atliekant auditą atsižvelgiama į skirtingas rizikos sudedamąsias dalis, įskaitant Audito Rūmų pastabas ir laikotarpį nuo paskutiniojo audito atlikimo, ir nustatomi audito prioritetai. Šio rizikos įvertinimo pagrindu ankstesniaisiais metais buvo nustatyta, kad prioritetas turi būti suteiktas kitiems auditams. 2005 m. Tačiau iš toliau pateikiamų dalių matyti, kad, tikrinant AGRI GD sąskaitas, ŽŪA priemonėms parengtos sistemos jau buvo įvertintos skirtingais būdais:






  — | Žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės buvo patikrintos visose valstybėse narėse 1997–1999 m. ir tęstiniai auditai buvo atlikti 2000–2002 m. tose valstybėse narėse, kurioms buvo pasiūlyti finansinių klaidų taisymai. Komisija mano, kad tokiu būdu buvo pakankamai užtikrinta, kad esamos sistemos yra suderinamos ir ypač, kad įvairioms papildomoms priemonėms, įskaitant tas priemones, kurių patikrinimo galimybės buvo laikomos ribotomis, yra įdiegtos atitinkamos kontrolės sistemos. |
| --- | --- | --- |

—

Sąskaitų tvarkymo direktoratas rengia auditus, remdamasis Pagrindinės rizikos analizės priemone, apimančia visas žemės ūkio išlaidas. Atliekant auditą atsižvelgiama į skirtingas rizikos sudedamąsias dalis, įskaitant Audito Rūmų pastabas ir laikotarpį nuo paskutiniojo audito atlikimo, ir nustatomi audito prioritetai. Šio rizikos įvertinimo pagrindu ankstesniaisiais metais buvo nustatyta, kad prioritetas turi būti suteiktas kitiems auditams. 2005 m. Tačiau iš toliau pateikiamų dalių matyti, kad, tikrinant AGRI GD sąskaitas, ŽŪA priemonėms parengtos sistemos jau buvo įvertintos skirtingais būdais:

—

Žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės buvo patikrintos visose valstybėse narėse 1997–1999 m. ir tęstiniai auditai buvo atlikti 2000–2002 m. tose valstybėse narėse, kurioms buvo pasiūlyti finansinių klaidų taisymai. Komisija mano, kad tokiu būdu buvo pakankamai užtikrinta, kad esamos sistemos yra suderinamos ir ypač, kad įvairioms papildomoms priemonėms, įskaitant tas priemones, kurių patikrinimo galimybės buvo laikomos ribotomis, yra įdiegtos atitinkamos kontrolės sistemos.

| — | Be to, naujas pagrindinis reikalavimas kontroliuoti gero ūkininkavimo praktikos laikymąsi, kaip numatyta Reglamente Nr. 1257/99, buvo nuodugniai tikrinamas, 2003 ir 2004 m. daugumoje valstybių narių nustatant mažiau palankias ūkininkauti vietoves (žr. 39 dalį). |
| --- | --- |

—

Be to, naujas pagrindinis reikalavimas kontroliuoti gero ūkininkavimo praktikos laikymąsi, kaip numatyta Reglamente Nr. 1257/99, buvo nuodugniai tikrinamas, 2003 ir 2004 m. daugumoje valstybių narių nustatant mažiau palankias ūkininkauti vietoves (žr. 39 dalį).

| — | Komisijos veiksmai buvo suvaržyti, nes ji neturėjo juridinės bazės patikrinimams valstybėse narėse atlikti. Tačiau ji stebėjo valstybių narių ekologinės žemdirbystės patikrinimo sistemas, naudodamasi jų priežiūros ataskaitomis ir kitais informacijos šaltiniais. |
| --- | --- |

—

Komisijos veiksmai buvo suvaržyti, nes ji neturėjo juridinės bazės patikrinimams valstybėse narėse atlikti. Tačiau ji stebėjo valstybių narių ekologinės žemdirbystės patikrinimo sistemas, naudodamasi jų priežiūros ataskaitomis ir kitais informacijos šaltiniais.

Kaip matyti iš valstybių narių ataskaitų, dauguma ūkio subjektų yra tikrinami kasmet.

Be to, bendrai finansuojant ekologinės žemdirbystės priemones iš EŽŪOG fondų pagal kaimo plėtros planą, AGRI GD audito tarnybos eilinio ŽŪAP (2005–2006 m.) patikrinimo metu, vykdo dalinį regionuose ir tikrinamose valstybėse narėse esančių priežiūros sistemų patikrinimą.

| — | Metinėje priežiūros ataskaitoje pateikiama keletas rodiklių apie esamą patikrinimo sistemą, kaip pavyzdžiui, patvirtinti atliktų patikrinimo vizitų ir pranešimų apie pažeidimus skaičiai. Tačiau Komisija ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtame Bendrijos veiksmų plane nustatė, kad būtina pagerinti priežiūros ataskaitų kokybę. Priežiūros klausimas sprendžiamas atliekant nuolatinę Reglamento 2092/91 peržiūrą. Jį taip pat reikia susieti su Reglamentu 882/2004 (2), kuris bus pradėtas taikyti nuo 2006 m., ir kuriuo stiprinama organizacijos oficialios kontrolės ir priežiūros valstybių narių lygmeniu sistema (žr. 47–49 dalis). |
| --- | --- |

—

Metinėje priežiūros ataskaitoje pateikiama keletas rodiklių apie esamą patikrinimo sistemą, kaip pavyzdžiui, patvirtinti atliktų patikrinimo vizitų ir pranešimų apie pažeidimus skaičiai. Tačiau Komisija ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtame Bendrijos veiksmų plane nustatė, kad būtina pagerinti priežiūros ataskaitų kokybę. Priežiūros klausimas sprendžiamas atliekant nuolatinę Reglamento 2092/91 peržiūrą. Jį taip pat reikia susieti su Reglamentu 882/2004 (2), kuris bus pradėtas taikyti nuo 2006 m., ir kuriuo stiprinama organizacijos oficialios kontrolės ir priežiūros valstybių narių lygmeniu sistema (žr. 47–49 dalis).

| — | Komisija atsižvelgė į misijų ataskaitas apie visas septynias susijusias valstybes nares. Ji taip pat atsižvelgė į kitus informacijos šaltinius, susijusius su patikrinimo sistemomis valstybėse narėse (žr. 50–54 dalis). |
| --- | --- |

—

Komisija atsižvelgė į misijų ataskaitas apie visas septynias susijusias valstybes nares. Ji taip pat atsižvelgė į kitus informacijos šaltinius, susijusius su patikrinimo sistemomis valstybėse narėse (žr. 50–54 dalis).

| V. | Komisija atkreipė dėmesį į Audito Rūmų nustatytas silpnąsias puses ir, padedant valstybės narėms, toliau sieks kiek įmanoma ištaisyti atskirus atvejus:






  — | Pagal Reglamentą 817/2004 tikrinimai vietoje paskirstomi per metus remiantis rizikos analize, kurią pateikia kiekviena kaimo plėtros priemonė. Šią rizikos analizę nustato valstybė narė, kuri, remdamasi ankstesniais duomenimis, ją kasmet pakeičia taip, kad patikrinimai būtų atliekami tada, kai rizikingesni elementai gali būti kontroliuojami (žr. 74 ir 77 dalis). |
| --- | --- | --- |

V.

Komisija atkreipė dėmesį į Audito Rūmų nustatytas silpnąsias puses ir, padedant valstybės narėms, toliau sieks kiek įmanoma ištaisyti atskirus atvejus:

—

Pagal Reglamentą 817/2004 tikrinimai vietoje paskirstomi per metus remiantis rizikos analize, kurią pateikia kiekviena kaimo plėtros priemonė. Šią rizikos analizę nustato valstybė narė, kuri, remdamasi ankstesniais duomenimis, ją kasmet pakeičia taip, kad patikrinimai būtų atliekami tada, kai rizikingesni elementai gali būti kontroliuojami (žr. 74 ir 77 dalis).

| — | Pavyzdžiui, jei veikla vykdoma visus metus ir neapsimoka vykdyti reguliarių patikrinimų tais pačiais metais, naudinga remtis deklaracijomis (pvz., datų (kiekių), kada buvo naudojamos trąšos (pesticidai), registravimas pagal sklypus). Iškilus abejonėms, valdžios institucijos turėtų atlikti tolesnį tyrimą ir (arba) analizę (žr. 97 dalį). |
| --- | --- |

—

Pavyzdžiui, jei veikla vykdoma visus metus ir neapsimoka vykdyti reguliarių patikrinimų tais pačiais metais, naudinga remtis deklaracijomis (pvz., datų (kiekių), kada buvo naudojamos trąšos (pesticidai), registravimas pagal sklypus). Iškilus abejonėms, valdžios institucijos turėtų atlikti tolesnį tyrimą ir (arba) analizę (žr. 97 dalį).

| — | Vizualiniai patikrinimai paprastai yra atliekami kartu su kitomis kontrolės priemonėmis ir sudaro tik ribotą žemės ūkio ir aplinkosaugos įsipareigojimų kontrolės dalį. |
| --- | --- |

—

Vizualiniai patikrinimai paprastai yra atliekami kartu su kitomis kontrolės priemonėmis ir sudaro tik ribotą žemės ūkio ir aplinkosaugos įsipareigojimų kontrolės dalį.

| — | Atliekant patikrinimus vietoje, svarbų vaidmenį vaidina inspektorių žinios ir patirtis. Valstybės narės yra sudariusios geros ūkininkavimo praktikos (GŪP) katalogą, kurį labai dažnai papildo kontroliniai sąrašai, instrukcijos, mokymai, kokybės užtikrinimo koncepcija bei įsipareigojimas, iškilus abejonėms, kreiptis į kompetentingas institucijas. Dėl kitų specifinių įsipareigojimų, susijusių su žemės ūkio ir aplinkosaugos pagalbine priemone, dauguma valstybių narių yra sudariusius inspektoriams skirtus veiklos vadovus, aplinkraščius ir (arba) instrukcijas, tuo užtikrindamos tos pačios priemonės tam tikrą kontroliavimo vienodumą visoje šalies teritorijoje (žr. 100–101 dalis). |
| --- | --- |

—

Atliekant patikrinimus vietoje, svarbų vaidmenį vaidina inspektorių žinios ir patirtis. Valstybės narės yra sudariusios geros ūkininkavimo praktikos (GŪP) katalogą, kurį labai dažnai papildo kontroliniai sąrašai, instrukcijos, mokymai, kokybės užtikrinimo koncepcija bei įsipareigojimas, iškilus abejonėms, kreiptis į kompetentingas institucijas. Dėl kitų specifinių įsipareigojimų, susijusių su žemės ūkio ir aplinkosaugos pagalbine priemone, dauguma valstybių narių yra sudariusius inspektoriams skirtus veiklos vadovus, aplinkraščius ir (arba) instrukcijas, tuo užtikrindamos tos pačios priemonės tam tikrą kontroliavimo vienodumą visoje šalies teritorijoje (žr. 100–101 dalis).

| V. | Komisija sutinka, kad dėl sudėtingumo kai kurių žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolei būtinas intensyvus tiek techninių, tiek finansinių resursų panaudojimas. Išteklių poreikius žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms ir pirmojo ramsčio priemonėms reikėtų palyginti platesniame kontekste. Išteklių žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms poreikius reikia vertinti pagal siekiamus tikslus. Žemės ūkio ir aplinkosaugos politika yra pagrindinė ir esminė strategijos, kuria siekiama integruoti aplinkosaugos problemų klausimą į kitas politikos sritis, pvz., žemės ūkį, dalis. |
| --- | --- |

V.

Komisija sutinka, kad dėl sudėtingumo kai kurių žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolei būtinas intensyvus tiek techninių, tiek finansinių resursų panaudojimas. Išteklių poreikius žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms ir pirmojo ramsčio priemonėms reikėtų palyginti platesniame kontekste. Išteklių žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms poreikius reikia vertinti pagal siekiamus tikslus. Žemės ūkio ir aplinkosaugos politika yra pagrindinė ir esminė strategijos, kuria siekiama integruoti aplinkosaugos problemų klausimą į kitas politikos sritis, pvz., žemės ūkį, dalis.

| VI. | Komisija norėtų iškelti žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolės klausimą į platesnį kontekstą:






  — | Komisijos tarnyboms tikrinant programas, iš esmės gali būti, ir yra vertinama, ar daugelis žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių (įsipareigojimų) gali būti patikrintos; dėl kai kurių kitų įsipareigojimų pobūdžio, gali būti sunkiau juos kontroliuoti ir dažnai prireikia ypač brangios analizės. Todėl visapusiškas nuodugnus patikrinimas yra pernelyg brangus ir jo sukuriama pridėtinė vertė yra ribota – tik sumažinama biudžeto ir (arba) aplinkos rizika. |
| --- | --- | --- |

VI.

Komisija norėtų iškelti žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolės klausimą į platesnį kontekstą:

—

Komisijos tarnyboms tikrinant programas, iš esmės gali būti, ir yra vertinama, ar daugelis žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių (įsipareigojimų) gali būti patikrintos; dėl kai kurių kitų įsipareigojimų pobūdžio, gali būti sunkiau juos kontroliuoti ir dažnai prireikia ypač brangios analizės. Todėl visapusiškas nuodugnus patikrinimas yra pernelyg brangus ir jo sukuriama pridėtinė vertė yra ribota – tik sumažinama biudžeto ir (arba) aplinkos rizika.

| — | Tačiau būtina įvertinti reikalavimų neatitikimo riziką ir galimą šios priemonės naudą. Sistema, kurioje palaikomas pakankamas kontrolės lygis, ir kuri tuo pačiu metu yra proporcinga, ir yra tai, ko reikia žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonei, kurią Komisija laiko esmine aplinkosaugos problemų integravimo į BŽŪP strategijos dalimi. Kaip nurodė Audito Rūmai, kontrolė turi būti vykdoma, siekiant užtikrinti pakankamą jos lygį už priimtiną kainą. |
| --- | --- |

—

Tačiau būtina įvertinti reikalavimų neatitikimo riziką ir galimą šios priemonės naudą. Sistema, kurioje palaikomas pakankamas kontrolės lygis, ir kuri tuo pačiu metu yra proporcinga, ir yra tai, ko reikia žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonei, kurią Komisija laiko esmine aplinkosaugos problemų integravimo į BŽŪP strategijos dalimi. Kaip nurodė Audito Rūmai, kontrolė turi būti vykdoma, siekiant užtikrinti pakankamą jos lygį už priimtiną kainą.

| — | Būsimam programavimo laikotarpiui Komisija pasiūlė kontrolės sistemą, kuri bus kiek įmanoma suderinta su kontrolės sistemomis, susijusiomis su kompleksiniu paramos susiejimu, kurį valstybės narės turi sukurti pirmojo ramsčio mokėjimams (kompleksinis paramos susiejimas). |
| --- | --- |

—

Būsimam programavimo laikotarpiui Komisija pasiūlė kontrolės sistemą, kuri bus kiek įmanoma suderinta su kontrolės sistemomis, susijusiomis su kompleksiniu paramos susiejimu, kurį valstybės narės turi sukurti pirmojo ramsčio mokėjimams (kompleksinis paramos susiejimas).

| — | Be to, Komisija yra pasiūliusi aiškiau paskirstyti atsakomybę tarp valstybių narių ir Komisijos ir taip įtvirtinti bendro valdymo principą. |
| --- | --- |

—

Be to, Komisija yra pasiūliusi aiškiau paskirstyti atsakomybę tarp valstybių narių ir Komisijos ir taip įtvirtinti bendro valdymo principą.

ĮVADAS

| 9.–10. | Komisija sutinka, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos ryšys yra labai svarbus visuomenei ir politikos požiūriu. Ji pabrėžia, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos bei kompleksinis paramos susiejimas yra sukurti, siekiant užtikrinti aplinkosaugos problemų integravimą į žemės ūkio politiką. Šie aspektai papildo vienas kitą: kompleksinį paramos susiejimą sudaro aplinkosaugos reikalavimai, kurių ūkininkai privalo laikytis, jei nenori netekti dalies ar visų tiesioginių išmokų; tuo tarpu žemės ūkio ir aplinkosaugos mokėjimai yra mokami ūkininkams, kurie nori vykdyti gerokai platesnę, nei minimaliai reikalaujama, veiklą ir už užmokestį teikti aplinkosaugos paslaugas. |
| --- | --- |

9.–10.

Komisija sutinka, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos ryšys yra labai svarbus visuomenei ir politikos požiūriu. Ji pabrėžia, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos bei kompleksinis paramos susiejimas yra sukurti, siekiant užtikrinti aplinkosaugos problemų integravimą į žemės ūkio politiką. Šie aspektai papildo vienas kitą: kompleksinį paramos susiejimą sudaro aplinkosaugos reikalavimai, kurių ūkininkai privalo laikytis, jei nenori netekti dalies ar visų tiesioginių išmokų; tuo tarpu žemės ūkio ir aplinkosaugos mokėjimai yra mokami ūkininkams, kurie nori vykdyti gerokai platesnę, nei minimaliai reikalaujama, veiklą ir už užmokestį teikti aplinkosaugos paslaugas.

KOMISIJAI SKIRTOS AUDITO PASTABOS

| 32.–35. | Nagrinėdama kaimo plėtros programas, Komisija patikrino, ar valstybių narių nustatytos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės yra priimtinos ir tinkamos. Šiuo tikslu Komisija savo administracijos pareigūnams yra išleidusi naudingas gaires, padedančias jiems įvertinti siūlomas žemės ūkio ir aplinkosaugos priemones. Tačiau Komisija mano, kad, iš esmės, daugumos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių patikrinimo galimybes (pvz., nekultivuotų laukų ribos, ariamos žemės pavertimas į pievas, pjovimo datos, žalioji danga žiemą, retų javų veislių išsaugojimas, sėjomaina, drėkinimo mažinimo priemonės, atsargų ribos ir kt.) galima tinkamai įvertinti.
  Tačiau kai kurių kitų įsipareigojimų atveju šis įvertinimas gali atrodyti sunkesnis. Šiame kontekste Komisija, dėl mažų galimybių kontroliuoti (pvz., N trąšų sumažinimas mažiau kaip 5 % arba kitų trąšų sumažinimas mažiau kaip 20 %), nusprendė nepradėti įgyvendinti kai kurių priemonių.
  Tiesa, kad Komisija neturėjo galimybių atlikti nuodugnų galimybių kontroliuoti visas siūlomas priemones (pagalbines priemones) ex-ante tyrimą. Šiame kontekste reikia atsižvelgti į skirtingas bendro valdymo atsakomybės sritis: Komisija nustato sistemą, tačiau valstybės narės yra atsakingos už priemonių siūlymą ir privalo užtikrinti, kad kiekvienai priemonei būtų tinkami rodikliai, kuriuos galima patikrinti. Tai, kad programą tvirtina Komisija, neatleidžia valstybės narės nuo jos atsakomybės. |
| --- | --- |

32.–35.

Nagrinėdama kaimo plėtros programas, Komisija patikrino, ar valstybių narių nustatytos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės yra priimtinos ir tinkamos. Šiuo tikslu Komisija savo administracijos pareigūnams yra išleidusi naudingas gaires, padedančias jiems įvertinti siūlomas žemės ūkio ir aplinkosaugos priemones. Tačiau Komisija mano, kad, iš esmės, daugumos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių patikrinimo galimybes (pvz., nekultivuotų laukų ribos, ariamos žemės pavertimas į pievas, pjovimo datos, žalioji danga žiemą, retų javų veislių išsaugojimas, sėjomaina, drėkinimo mažinimo priemonės, atsargų ribos ir kt.) galima tinkamai įvertinti.

Tačiau kai kurių kitų įsipareigojimų atveju šis įvertinimas gali atrodyti sunkesnis. Šiame kontekste Komisija, dėl mažų galimybių kontroliuoti (pvz., N trąšų sumažinimas mažiau kaip 5 % arba kitų trąšų sumažinimas mažiau kaip 20 %), nusprendė nepradėti įgyvendinti kai kurių priemonių.

Tiesa, kad Komisija neturėjo galimybių atlikti nuodugnų galimybių kontroliuoti visas siūlomas priemones (pagalbines priemones) ex-ante tyrimą. Šiame kontekste reikia atsižvelgti į skirtingas bendro valdymo atsakomybės sritis: Komisija nustato sistemą, tačiau valstybės narės yra atsakingos už priemonių siūlymą ir privalo užtikrinti, kad kiekvienai priemonei būtų tinkami rodikliai, kuriuos galima patikrinti. Tai, kad programą tvirtina Komisija, neatleidžia valstybės narės nuo jos atsakomybės.

| 33. | Kalbant apie vidinės rizikos įvertinimą – tai buvo visuotinis kaimo plėtros priemonių įvertinimas, kurį, siekiant pagerinti šią politikos sritį po 2006 m., numatoma naudoti kaip valdymo priemonę. Šiame dokumente ūkio subjektas, atsakingas už kaimo plėtros auditą, pranešė, kad neįmanoma (dėl programų patvirtinimui skirto trumpo laikotarpio ir išteklių trūkumo) išnagrinėti galimybes patikrinti visus tinkamumo kriterijus ir ex-ante detaliai įvertinti valstybių narių nustatytas valdymo ir kontrolės sistemas, skirtas planų (programų) įgyvendinimui.
  Būsimam programavimo laikotarpiui AGRI GD, remdamasi šio visuotinio įvertinimo rezultatais, imsis tinkamų veiksmų. |
| --- | --- |

33.

Kalbant apie vidinės rizikos įvertinimą – tai buvo visuotinis kaimo plėtros priemonių įvertinimas, kurį, siekiant pagerinti šią politikos sritį po 2006 m., numatoma naudoti kaip valdymo priemonę. Šiame dokumente ūkio subjektas, atsakingas už kaimo plėtros auditą, pranešė, kad neįmanoma (dėl programų patvirtinimui skirto trumpo laikotarpio ir išteklių trūkumo) išnagrinėti galimybes patikrinti visus tinkamumo kriterijus ir ex-ante detaliai įvertinti valstybių narių nustatytas valdymo ir kontrolės sistemas, skirtas planų (programų) įgyvendinimui.

Būsimam programavimo laikotarpiui AGRI GD, remdamasi šio visuotinio įvertinimo rezultatais, imsis tinkamų veiksmų.

| 37.–38. | Komisija nuo 2000 iki 2001 m. 12-oje valstybių narių atliko „prevencinį“ patikrinimą, kurio pagrindinis tikslas buvo įvertinti aplankytose įstaigose numatytas kontrolės sistemas, kuriomis bus valdomos ir kontroliuojamos visos kaimo plėtros priemonės 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu.
  Atskiras „tęstinis“ patikrinimas visose valstybėse narėse, kuriose buvo atlikti patikrinimai 1997–1999 m., buvo atliktas 2000–2002 m., tikrinant „lydinčiąsias priemones“ (1993–1999 m. programavimo laikotarpis), siekiant užtikrinti, kad aptikti trūkumai buvo pašalinti. Šio patikrinimo metu, konkrečiai dėl ŽŪAP, buvo atliktos 9 misijos į 5 valstybes nares, kurioms buvo taikomas finansinis klaidų taisymas dėl jų valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų. |
| --- | --- |

37.–38.

Komisija nuo 2000 iki 2001 m. 12-oje valstybių narių atliko „prevencinį“ patikrinimą, kurio pagrindinis tikslas buvo įvertinti aplankytose įstaigose numatytas kontrolės sistemas, kuriomis bus valdomos ir kontroliuojamos visos kaimo plėtros priemonės 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu.

Atskiras „tęstinis“ patikrinimas visose valstybėse narėse, kuriose buvo atlikti patikrinimai 1997–1999 m., buvo atliktas 2000–2002 m., tikrinant „lydinčiąsias priemones“ (1993–1999 m. programavimo laikotarpis), siekiant užtikrinti, kad aptikti trūkumai buvo pašalinti. Šio patikrinimo metu, konkrečiai dėl ŽŪAP, buvo atliktos 9 misijos į 5 valstybes nares, kurioms buvo taikomas finansinis klaidų taisymas dėl jų valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų.

| 39. | Sąskaitų tvarkymo direktoratas rengia auditus, remdamasis Pagrindinės rizikos analizės priemone, apimančia visas žemės ūkio išlaidas. Atliekant auditą atsižvelgiama į skirtingas rizikos sudedamąsias dalis, įskaitant Audito Rūmų pastabas ir laikotarpį nuo paskutiniojo audito atlikimo, ir nustatomi audito prioritetai.
  Šio rizikos įvertinimo pagrindu ankstesniaisiais metais buvo nustatyta, kad prioritetas turi būti suteiktas kitiems auditams. 2005 m. Pagrindinė rizikos analizė parodė, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms nustatyta gana aukšta rizikos vertė, todėl jos buvo atrinktos 2005–2006 m. patikrinimui.
  Tačiau iš toliau pateikiamų dalių matyti, kad, tikrinant AGRI GD sąskaitas, ŽŪA priemonėms parengtos sistemos jau buvo įvertintos skirtingais būdais:






  — | 1997–1999 m. patikrinimai (žr. 37 dalį) apėmė ŽŪAP beveik visose valstybėse narėse, o 2000–2002 m. tęstiniais patikrinimais įvertinta, kaip valstybės narės pašalino trūkumus. Šiais patikrinimais pakankamai užtikrintos esamos ŽŪAP valdymo ir kontrolės sistemos 1993–1999 programavimo laikotarpiu. Dauguma šių sistemų išliko nepakitusios 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu. Taip pat šių patikrinimų metu patikrintas tinkamų pagalbinių priemonių kontrolės metodų įdiegimas. Buvo manoma, kad juos yra labai sunku patikrinti, |
| --- | --- | --- |

39.

Sąskaitų tvarkymo direktoratas rengia auditus, remdamasis Pagrindinės rizikos analizės priemone, apimančia visas žemės ūkio išlaidas. Atliekant auditą atsižvelgiama į skirtingas rizikos sudedamąsias dalis, įskaitant Audito Rūmų pastabas ir laikotarpį nuo paskutiniojo audito atlikimo, ir nustatomi audito prioritetai.

Šio rizikos įvertinimo pagrindu ankstesniaisiais metais buvo nustatyta, kad prioritetas turi būti suteiktas kitiems auditams. 2005 m. Pagrindinė rizikos analizė parodė, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms nustatyta gana aukšta rizikos vertė, todėl jos buvo atrinktos 2005–2006 m. patikrinimui.

Tačiau iš toliau pateikiamų dalių matyti, kad, tikrinant AGRI GD sąskaitas, ŽŪA priemonėms parengtos sistemos jau buvo įvertintos skirtingais būdais:

—

1997–1999 m. patikrinimai (žr. 37 dalį) apėmė ŽŪAP beveik visose valstybėse narėse, o 2000–2002 m. tęstiniais patikrinimais įvertinta, kaip valstybės narės pašalino trūkumus. Šiais patikrinimais pakankamai užtikrintos esamos ŽŪAP valdymo ir kontrolės sistemos 1993–1999 programavimo laikotarpiu. Dauguma šių sistemų išliko nepakitusios 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu. Taip pat šių patikrinimų metu patikrintas tinkamų pagalbinių priemonių kontrolės metodų įdiegimas. Buvo manoma, kad juos yra labai sunku patikrinti,

| — | patikrinimas 2000–2001 m. buvo atliktas daugumoje valstybių narių (žr. 37 dalį). Jo metu taip pat atliktas su ŽŪAP susijusių valdymo ir kontrolės sistemų atitikimo patikrinimas, |
| --- | --- |

—

patikrinimas 2000–2001 m. buvo atliktas daugumoje valstybių narių (žr. 37 dalį). Jo metu taip pat atliktas su ŽŪAP susijusių valdymo ir kontrolės sistemų atitikimo patikrinimas,

| — | vienintelis tikrai naujas ŽŪAP skirtas elementas, pateiktas Reglamente 1257/99, t. y. gero ūkininkavimo praktika, buvo nuodugniai patikrintas, atlikus sistemos auditą pagal mažiau palankių ūkininkauti vietovių patikrinimą, daugumoje valstybių narių atliktą 2003–2004 m. |
| --- | --- |

—

vienintelis tikrai naujas ŽŪAP skirtas elementas, pateiktas Reglamente 1257/99, t. y. gero ūkininkavimo praktika, buvo nuodugniai patikrintas, atlikus sistemos auditą pagal mažiau palankių ūkininkauti vietovių patikrinimą, daugumoje valstybių narių atliktą 2003–2004 m.

| 47. | b) | Standartinės lentelės užpildymas yra minimalus reikalavimas pateikiant ataskaitą, nors „orientaciniame dokumente“ paminėta, kad „papildomą informaciją galima pateikti taip, kaip patogiau valstybėms narėms“. Kai kurios valstybės narės taip pat siunčia ataskaitas raštu, pateikdamos savo patikrinimo sistemų aprašymą ir atliktų patikrinimų išvadas. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Standartinės lentelės užpildymas yra minimalus reikalavimas pateikiant ataskaitą, nors „orientaciniame dokumente“ paminėta, kad „papildomą informaciją galima pateikti taip, kaip patogiau valstybėms narėms“. Kai kurios valstybės narės taip pat siunčia ataskaitas raštu, pateikdamos savo patikrinimo sistemų aprašymą ir atliktų patikrinimų išvadas.

| c) | Šios ataskaitos buvo nelabai naudingos, vertinant valstybių narių valdžios institucijų priežiūrą, tačiau jos padėjo parodyti, ar visi subjektai buvo patikrinti (taip pat žr. 49 dalį). |
| --- | --- |

c)

Šios ataskaitos buvo nelabai naudingos, vertinant valstybių narių valdžios institucijų priežiūrą, tačiau jos padėjo parodyti, ar visi subjektai buvo patikrinti (taip pat žr. 49 dalį).

| d) | Šiuo dokumentu buvo siekiama šiek tiek patarti valstybėms narėms dėl informacijos, kurią jos privalo pateikti, tipo ir formato. Nuo to laiko ataskaitos buvo rašomos vienodesniu formatu. Komisija kartu su valstybėmis narėmis šiuo metu pradėjo priežiūros ataskaitos formato ir turinio gerinimo procesą. |
| --- | --- |

d)

Šiuo dokumentu buvo siekiama šiek tiek patarti valstybėms narėms dėl informacijos, kurią jos privalo pateikti, tipo ir formato. Nuo to laiko ataskaitos buvo rašomos vienodesniu formatu. Komisija kartu su valstybėmis narėmis šiuo metu pradėjo priežiūros ataskaitos formato ir turinio gerinimo procesą.

| e) | Komisija 2004 m. birželio 10 d. patvirtintame ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtame Bendrijos veiksmų plane pabrėžė, kad turės būti atlikti tolimesni patobulinimai. |
| --- | --- |

e)

Komisija 2004 m. birželio 10 d. patvirtintame ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtame Bendrijos veiksmų plane pabrėžė, kad turės būti atlikti tolimesni patobulinimai.

Reglamento 882/2004, įsigaliosiančio nuo 2006 m., nuostatuose nustatytas visas reikalavimų paketas, kuriame valstybei narei bus pateikti aiškūs kriterijai dėl, inter alia, oficialios kontrolės organizavimo (3 str.), kompetentingų institucijų paskyrimo (4 str.) ir su kontrole susijusių užduočių delegavimo (5 str.), kontrolės ir įvertinimo procedūrų (8 str.) ir kontrolės veiklos, metodų ir būdų (10 str.). Su tuo susijęs priežiūros reikalavimų peržiūrėjimas pagal Reglamento 2092/91 pakeitimą.

| 49. | Šiose ataskaitose pateikta keletas rodiklių apie esamas patikrinimo sistemas, pvz., įvykdytų patikrinimų skaičiaus patvirtinimas, kuris yra labai artimas, o daugeliu atvejų ir viršija ūkio subjektų ir pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičių. Komisija ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtame Bendrijos veiksmų plane nurodė, kad būtina pagerinti priežiūros ataskaitų kokybę. |
| --- | --- |

49.

Šiose ataskaitose pateikta keletas rodiklių apie esamas patikrinimo sistemas, pvz., įvykdytų patikrinimų skaičiaus patvirtinimas, kuris yra labai artimas, o daugeliu atvejų ir viršija ūkio subjektų ir pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičių. Komisija ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtame Bendrijos veiksmų plane nurodė, kad būtina pagerinti priežiūros ataskaitų kokybę.

| 50. | Nepaisant fakto, kad esami Bendrijos teisės aktai nesuteikia juridinio pagrindo Bendrijai atlikti patikrinimų, siekiant patikrinti, ar laikomasi Reglamente 2092/91 nustatytų ekologinės žemdirbystės kontrolės reikalavimų, nuo 1998 iki 2001 m. Maisto ir veterinarijos tarnyba (MVT) surengė keletą apsilankymų. Jie įvyko po to, kai kai kurios valstybės narės išreiškė susirūpinimą nuolatiniame komitete. Šis susirūpinimas iškilo padidėjus ekologinių produktų, importuojamų į ES iš 75 trečiųjų šalių, kiekiui. |
| --- | --- |

50.

Nepaisant fakto, kad esami Bendrijos teisės aktai nesuteikia juridinio pagrindo Bendrijai atlikti patikrinimų, siekiant patikrinti, ar laikomasi Reglamente 2092/91 nustatytų ekologinės žemdirbystės kontrolės reikalavimų, nuo 1998 iki 2001 m. Maisto ir veterinarijos tarnyba (MVT) surengė keletą apsilankymų. Jie įvyko po to, kai kai kurios valstybės narės išreiškė susirūpinimą nuolatiniame komitete. Šis susirūpinimas iškilo padidėjus ekologinių produktų, importuojamų į ES iš 75 trečiųjų šalių, kiekiui.

| 51. | Komisija mano, kad Bendrijų inspektorių patikrinimai „vietoje“ yra papildoma priemonė patikrinti, ar valstybės narės ekologinės žemdirbystės tikrinimo sistema veikia tinkamai.
  Tačiau oficialių ekologinės žemdirbystės patikrinimų, įskaitant nacionalines priežiūros sistemas, klausimas bus iš naujo įvertintas, remiantis peržiūrėto Reglamento 2092/91 nuostatomis, kaip numatyta ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirto Bendrijos veiksmų plane, ir atsižvelgiant į Reglamento 882/04 įsigaliojimą.
  Be to, tiek, kiek ekologinei žemdirbystei skirtos priemonės yra bendrai finansuojamos pagal kaimo plėtros programą, AGRI GD audito tarnybos, vykdydamos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių patikrinimus (2005–2006 m.), taip pat iš dalies tikrina tikrinamuose regionuose ir valstybėse narėse esančią priežiūros sistemą. Šiuo patikrinimu tikrinama priežiūra, kurią vykdo kompetentingos valdžios institucijos, prižiūrinčios patvirtintas ekologinės žemdirbystės tikrinimo institucijas ir kaimo plėtros kontrolės įstaigų įgyvendinamas procedūras. Patikrinimas atliekamas vykdant sistemingą metinio ekologine žemdirbyste užsiimančių ūkininkų, gaunančių EŽŪOG pagalbą, sertifikavimo patikrinimą.
  Galiausiai Komisija neturėjo pakankamai išteklių atlikti MVT patikrinimus, išskyrus patikrinimus reaguojant į valstybių narių išreikštą susirūpinimą dėl importuotų ekologiškų produktų.
  Be to, maisto saugos atžvilgiu, ši sritis buvo laikoma nelabai rizikinga, palyginti su kitomis esamomis problemomis. Pagrindinės MVT veiklos sritys yra maisto sauga, gyvūnų sveikata, gyvūnų gerovė ir augalų sveikata. Šiose srityse MVT misijų poreikis gerokai viršija jos turimus misijų pajėgumus. Todėl, kuriant MVT misijų programą, tenka rinktis, atsižvelgiant į visuomenės sveikatą, gyvūnų sveikatą, gyvūnų gerovę ir augalų sveikatą. Be to, vykstant plėtros procesui, MVT teikė pirmenybę misijoms į ES šalis kandidates. Tiksliau, 2003 m. 36 % visų MVT patikrinimų buvo atlikta šalyse kandidatėse. |
| --- | --- |

51.

Komisija mano, kad Bendrijų inspektorių patikrinimai „vietoje“ yra papildoma priemonė patikrinti, ar valstybės narės ekologinės žemdirbystės tikrinimo sistema veikia tinkamai.

Tačiau oficialių ekologinės žemdirbystės patikrinimų, įskaitant nacionalines priežiūros sistemas, klausimas bus iš naujo įvertintas, remiantis peržiūrėto Reglamento 2092/91 nuostatomis, kaip numatyta ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirto Bendrijos veiksmų plane, ir atsižvelgiant į Reglamento 882/04 įsigaliojimą.

Be to, tiek, kiek ekologinei žemdirbystei skirtos priemonės yra bendrai finansuojamos pagal kaimo plėtros programą, AGRI GD audito tarnybos, vykdydamos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių patikrinimus (2005–2006 m.), taip pat iš dalies tikrina tikrinamuose regionuose ir valstybėse narėse esančią priežiūros sistemą. Šiuo patikrinimu tikrinama priežiūra, kurią vykdo kompetentingos valdžios institucijos, prižiūrinčios patvirtintas ekologinės žemdirbystės tikrinimo institucijas ir kaimo plėtros kontrolės įstaigų įgyvendinamas procedūras. Patikrinimas atliekamas vykdant sistemingą metinio ekologine žemdirbyste užsiimančių ūkininkų, gaunančių EŽŪOG pagalbą, sertifikavimo patikrinimą.

Galiausiai Komisija neturėjo pakankamai išteklių atlikti MVT patikrinimus, išskyrus patikrinimus reaguojant į valstybių narių išreikštą susirūpinimą dėl importuotų ekologiškų produktų.

Be to, maisto saugos atžvilgiu, ši sritis buvo laikoma nelabai rizikinga, palyginti su kitomis esamomis problemomis. Pagrindinės MVT veiklos sritys yra maisto sauga, gyvūnų sveikata, gyvūnų gerovė ir augalų sveikata. Šiose srityse MVT misijų poreikis gerokai viršija jos turimus misijų pajėgumus. Todėl, kuriant MVT misijų programą, tenka rinktis, atsižvelgiant į visuomenės sveikatą, gyvūnų sveikatą, gyvūnų gerovę ir augalų sveikatą. Be to, vykstant plėtros procesui, MVT teikė pirmenybę misijoms į ES šalis kandidates. Tiksliau, 2003 m. 36 % visų MVT patikrinimų buvo atlikta šalyse kandidatėse.

| 52. | Dauguma valstybių narių priėmė rekomendacijas, kaip būtų galima pagerinti sistemas. 2004 m. birželio 10 d. Komisijos patvirtintame ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirto Bendrijos veiksmų plane, Komisija nustatė bendrą politiką, apimančią tolesnį kontrolės sistemos tobulinimą ir stiprinimą. |
| --- | --- |

52.

Dauguma valstybių narių priėmė rekomendacijas, kaip būtų galima pagerinti sistemas. 2004 m. birželio 10 d. Komisijos patvirtintame ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirto Bendrijos veiksmų plane, Komisija nustatė bendrą politiką, apimančią tolesnį kontrolės sistemos tobulinimą ir stiprinimą.

| 53. | Pagal normalias MVT tęstinumo procedūras, 6 valstybėms narėms buvo išsiųsti priminimai pateikti veiksmų planus. Jei atsakymas nebūdavo pateikiamas, būdavo pranešama AGRI GD, kuris imdavosi atitinkamų veiksmų.
  Kaip minėta 47 dalies e punkte, kitas svarbus veiksmas – ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirto Bendrijos veiksmų plano priėmimas. |
| --- | --- |

53.

Pagal normalias MVT tęstinumo procedūras, 6 valstybėms narėms buvo išsiųsti priminimai pateikti veiksmų planus. Jei atsakymas nebūdavo pateikiamas, būdavo pranešama AGRI GD, kuris imdavosi atitinkamų veiksmų.

Kaip minėta 47 dalies e punkte, kitas svarbus veiksmas – ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirto Bendrijos veiksmų plano priėmimas.

| 54. | AGRI GD gavo ir atsižvelgė į SANCO GD ataskaitas apie visas septynias susijusias valstybes nares. Jis taip pat atsižvelgė į kitus informacijos šaltinius, susijusius su valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemomis. Komisija prireikus imdavosi tolesnių veiksmų. Be to, ekologinė žemdirbystė turi specifinį bruožą, kad kontrolės sistemas sustiprina pati sertifikuotų ir ženklintų ekologiškų produktų rinka – tiek tiekėjai, tiek suinteresuoti vartotojai. Dėl konkurencijos rinkoje ūkio subjektai atidžiai vertina kontrolės sistemas ir dažnai praneša kompetentingoms valdžios institucijoms apie galimus neatitikimus. Taip atsiranda svarbus savireguliacijos efektas.
  Atsakymas į 2 įrėmintą tekstą:
  Pavyzdžiui, priėmus Austrijos veiksmų planą ir Austrijos valdžios institucijų pateiktą atitinkamą papildomą informaciją, Komisija laikosi požiūrio, kad MVT pranešime nurodyti trūkumai buvo tinkamai pašalinti ir nėra skubios būtinybės atlikti patikrinimą vietoje.
  Jungtinės Karalystės atveju, MVT misijos ataskaitoje pasiūlyta, kad, siekiant patobulinti JK kontrolės sistemą, reikėtų sustiprinti priežiūrą. Nuo tada JK vyriausybė pranešė apie keletą struktūrinių patikrinimo sistemos pakeitimų. Aplinkosaugos, maisto ir kaimo reikalų departamentas (AMKRD) 2003 m. liepos 21 d. raštu paskelbė, kad sudaromas Ekologinių standartų patariamasis komitetas, kuris padės AMKRD priimti sprendimus dėl Jungtinės Karalystės kontrolės įstaigų veiklos ir nuolatinių jų patvirtinimų. Šis patarimas pagrįstas įvertinimu, kurį atliko Jungtinės Karalystės akreditacijos tarnyba ir nepriklausomų konsultantų atlikti patikrinimai vietoje. Komisija tai laiko teisingu žingsniu.
  Kalbant apie Italiją, Komisija atsižvelgė į MVT ataskaitoje pateiktas rekomendacijas ir įsigilino į atitinkamą informaciją. Kadangi Italijos valdžios institucijos ėmėsi būtinų priemonių spręsti atskirus atvejus ir reguliariai pateikdavo kontrolės įstaigų metines priežiūros ataskaitas, Komisija nusprendė, kad nėra būtinybės imtis tolesnių veiksmų.
  Ispanija atsiuntė aiškinamąsias pastabas apie MVT ataskaitos projektą, kurių kelios buvo įtrauktos į galutinę ataskaitą. Komisija ėmėsi veiksmų dėl, jos nuomone, svarbiausio trūkumo – ženklinimo, ir pradėjo pažeidimų procedūrą. Be to, naujausiose metinėse Ispanijos ataskaitose minima privačių kontrolės įstaigų priežiūra. |
| --- | --- |

54.

AGRI GD gavo ir atsižvelgė į SANCO GD ataskaitas apie visas septynias susijusias valstybes nares. Jis taip pat atsižvelgė į kitus informacijos šaltinius, susijusius su valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemomis. Komisija prireikus imdavosi tolesnių veiksmų. Be to, ekologinė žemdirbystė turi specifinį bruožą, kad kontrolės sistemas sustiprina pati sertifikuotų ir ženklintų ekologiškų produktų rinka – tiek tiekėjai, tiek suinteresuoti vartotojai. Dėl konkurencijos rinkoje ūkio subjektai atidžiai vertina kontrolės sistemas ir dažnai praneša kompetentingoms valdžios institucijoms apie galimus neatitikimus. Taip atsiranda svarbus savireguliacijos efektas.

Atsakymas į 2 įrėmintą tekstą:

Pavyzdžiui, priėmus Austrijos veiksmų planą ir Austrijos valdžios institucijų pateiktą atitinkamą papildomą informaciją, Komisija laikosi požiūrio, kad MVT pranešime nurodyti trūkumai buvo tinkamai pašalinti ir nėra skubios būtinybės atlikti patikrinimą vietoje.

Jungtinės Karalystės atveju, MVT misijos ataskaitoje pasiūlyta, kad, siekiant patobulinti JK kontrolės sistemą, reikėtų sustiprinti priežiūrą. Nuo tada JK vyriausybė pranešė apie keletą struktūrinių patikrinimo sistemos pakeitimų. Aplinkosaugos, maisto ir kaimo reikalų departamentas (AMKRD) 2003 m. liepos 21 d. raštu paskelbė, kad sudaromas Ekologinių standartų patariamasis komitetas, kuris padės AMKRD priimti sprendimus dėl Jungtinės Karalystės kontrolės įstaigų veiklos ir nuolatinių jų patvirtinimų. Šis patarimas pagrįstas įvertinimu, kurį atliko Jungtinės Karalystės akreditacijos tarnyba ir nepriklausomų konsultantų atlikti patikrinimai vietoje. Komisija tai laiko teisingu žingsniu.

Kalbant apie Italiją, Komisija atsižvelgė į MVT ataskaitoje pateiktas rekomendacijas ir įsigilino į atitinkamą informaciją. Kadangi Italijos valdžios institucijos ėmėsi būtinų priemonių spręsti atskirus atvejus ir reguliariai pateikdavo kontrolės įstaigų metines priežiūros ataskaitas, Komisija nusprendė, kad nėra būtinybės imtis tolesnių veiksmų.

Ispanija atsiuntė aiškinamąsias pastabas apie MVT ataskaitos projektą, kurių kelios buvo įtrauktos į galutinę ataskaitą. Komisija ėmėsi veiksmų dėl, jos nuomone, svarbiausio trūkumo – ženklinimo, ir pradėjo pažeidimų procedūrą. Be to, naujausiose metinėse Ispanijos ataskaitose minima privačių kontrolės įstaigų priežiūra.

VALSTYBĖMS NARĖMS SKIRTOS AUDITO PASTABOS

| 58.–59. | Atsižvelgdama į tai, kaip įvertinti pakeitimai, kuriuos siūloma įtraukti į 2004 m. nacionalinį plėtros planą, Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų informuoti Komisiją apie priemones, kurių žadama imtis, norint pašalinti Audito Rūmų nustatytas silpnąsias puses. Šie pakeitimai yra įtraukti į 2005 m. rugsėjo mėn. Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros vadybos komiteto (STAR) darbotvarkę. |
| --- | --- |

58.–59.

Atsižvelgdama į tai, kaip įvertinti pakeitimai, kuriuos siūloma įtraukti į 2004 m. nacionalinį plėtros planą, Komisija paprašė Prancūzijos valdžios institucijų informuoti Komisiją apie priemones, kurių žadama imtis, norint pašalinti Audito Rūmų nustatytas silpnąsias puses. Šie pakeitimai yra įtraukti į 2005 m. rugsėjo mėn. Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros vadybos komiteto (STAR) darbotvarkę.

| 60.–61. | Išteklių poreikių palyginimą reikėtų vertinti atsargiai. Išteklių žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms poreikius reikia vertinti pagal siekiamus tikslus. Žemės ūkio ir aplinkosaugos politika yra pagrindinė ir esminė strategijos, kuria siekiama integruoti aplinkosaugos problemų klausimą į kitas politikos sritis, pvz., žemės ūkį, dalis. Komisija pripažįsta, kad efektyviai žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolei dažnai reikia daug specializuotų išteklių. Todėl Komisijos tarnybos pateikė gaires, padėsiančias įvertinti, ar laikomasi sudėtingų įsipareigojimų (sąnaudų uždraudimas arba sumažinimas) ir GŪP. |
| --- | --- |

60.–61.

Išteklių poreikių palyginimą reikėtų vertinti atsargiai. Išteklių žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms poreikius reikia vertinti pagal siekiamus tikslus. Žemės ūkio ir aplinkosaugos politika yra pagrindinė ir esminė strategijos, kuria siekiama integruoti aplinkosaugos problemų klausimą į kitas politikos sritis, pvz., žemės ūkį, dalis. Komisija pripažįsta, kad efektyviai žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolei dažnai reikia daug specializuotų išteklių. Todėl Komisijos tarnybos pateikė gaires, padėsiančias įvertinti, ar laikomasi sudėtingų įsipareigojimų (sąnaudų uždraudimas arba sumažinimas) ir GŪP.

| 64.–65. | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 gera žemdirbystės praktika Vokietijoje yra pagrįsta specialiais žemės ūkio teisės aktais, kurie yra privalomi visoms žemės ūkio ir gyvulininkystės paskirties sritims visoje Vokietijoje bei visiems ūkiams, nepriklausomai nuo jų gamybos sektoriaus ar dydžio. Vokietijos taikytas dviejų pakopų požiūris (pirma patikrinami rodikliai, po to, iškilus abejonėms, atliekamas nuodugnus patikrinimas) atrodo priimtinas.
  Liuksemburgo atveju, vidurio laikotarpio peržiūros metu atskleista, kad trūksta žemės ūkiui ir aplinkosaugai bei šių priemonių kontrolei būdingai rizikai vertinti skirtų specialių rodiklių. Komisija, aptardama 2003 m. metinę ataskaitą, kartu su valstybe nare ėmėsi spręsti šiuos klausimus. Komisija, svarstydama 2004 m. Liuksemburgo metinę ataskaitą, kartu su valstybe nare vėl aptars šiuos punktus. |
| --- | --- |

64.–65.

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/1999 gera žemdirbystės praktika Vokietijoje yra pagrįsta specialiais žemės ūkio teisės aktais, kurie yra privalomi visoms žemės ūkio ir gyvulininkystės paskirties sritims visoje Vokietijoje bei visiems ūkiams, nepriklausomai nuo jų gamybos sektoriaus ar dydžio. Vokietijos taikytas dviejų pakopų požiūris (pirma patikrinami rodikliai, po to, iškilus abejonėms, atliekamas nuodugnus patikrinimas) atrodo priimtinas.

Liuksemburgo atveju, vidurio laikotarpio peržiūros metu atskleista, kad trūksta žemės ūkiui ir aplinkosaugai bei šių priemonių kontrolei būdingai rizikai vertinti skirtų specialių rodiklių. Komisija, aptardama 2003 m. metinę ataskaitą, kartu su valstybe nare ėmėsi spręsti šiuos klausimus. Komisija, svarstydama 2004 m. Liuksemburgo metinę ataskaitą, kartu su valstybe nare vėl aptars šiuos punktus.

| 67.–68. | Vadovaujantis šiais septyniais kriterijais, vykdomi valdymo, patikrinimo ir nuobaudų sistemų, susijusių su kaimo plėtros priemonėmis, įgyvendinimo gairių reikalavimai, kurie sudaro svarbią ūkininkavimo praktikos dalį. Be to, kitos geros ūkininkavimo praktikos sudedamosios dalys yra apibrėžtos kiekvieną veiksmą vertinant žemės ūkio ir aplinkosaugos požiūriu. Komisija patvirtino šiuos septynis kriterijus, tačiau už atitinkamas nacionalines instrukcijas atsakingos valstybės narės. |
| --- | --- |

67.–68.

Vadovaujantis šiais septyniais kriterijais, vykdomi valdymo, patikrinimo ir nuobaudų sistemų, susijusių su kaimo plėtros priemonėmis, įgyvendinimo gairių reikalavimai, kurie sudaro svarbią ūkininkavimo praktikos dalį. Be to, kitos geros ūkininkavimo praktikos sudedamosios dalys yra apibrėžtos kiekvieną veiksmą vertinant žemės ūkio ir aplinkosaugos požiūriu. Komisija patvirtino šiuos septynis kriterijus, tačiau už atitinkamas nacionalines instrukcijas atsakingos valstybės narės.

| 69. | Komisija žino apie šią situaciją ir todėl būsimajame programavimo laikotarpio reglamente pasiūlė, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos mokėjimai apimtų tik įsipareigojimus, viršijančius atitinkamus privalomus standartus, nustatytus Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III ir IV priedų 4 ir 5 straipsniuose, o taip pat trąšų ir augalų apsaugos produktų naudojimo minimalius reikalavimus bei kitus atitinkamus privalomus nacionaliniais teisės aktais nustatytus ir programoje nurodytus reikalavimus.
  Taip bus sukurta efektyvesnė kontrolė (ir 1, ir 2 ramsčių) ir atsiras laisvų pajėgumų kontroliuoti siūlomą naują žemės ūkio ir aplinkosaugos pagrindą (žr. Komisijos pasiūlymo 37 str.). |
| --- | --- |

69.

Komisija žino apie šią situaciją ir todėl būsimajame programavimo laikotarpio reglamente pasiūlė, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos mokėjimai apimtų tik įsipareigojimus, viršijančius atitinkamus privalomus standartus, nustatytus Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III ir IV priedų 4 ir 5 straipsniuose, o taip pat trąšų ir augalų apsaugos produktų naudojimo minimalius reikalavimus bei kitus atitinkamus privalomus nacionaliniais teisės aktais nustatytus ir programoje nurodytus reikalavimus.

Taip bus sukurta efektyvesnė kontrolė (ir 1, ir 2 ramsčių) ir atsiras laisvų pajėgumų kontroliuoti siūlomą naują žemės ūkio ir aplinkosaugos pagrindą (žr. Komisijos pasiūlymo 37 str.).

| 70. | Žr. atsakymą į 58–59 dalis. |
| --- | --- |

70.

Žr. atsakymą į 58–59 dalis.

| 72. | Žr. atsakymą į 64 dalį. |
| --- | --- |

72.

Žr. atsakymą į 64 dalį.

| 74. | Ši rekomendacija buvo paversta Komisijos gairėmis, aiškiai parodant valstybėms narėms, kad patikrinimai vietoje nebus vykdomi netinkamais sezonais.
  Tačiau, siekiant išvengti situacijos, kai visi patikrinimai vietoje vykdomi tuo pačiu metų laiku, ir todėl niekada nėra patikrinami įsipareigojimai, šie patikrinimai turi būti išdalinti per visus metus, remiantis kiekvienos kaimo plėtros priemonės rizikos analize, kurią nustato valstybė narė ir, remdamasi ankstesniais duomenimis, ją kasmet pakeičia taip, kad patikrinimai būtų atliekami tada, kai rizikingesni elementai gali būti kontroliuojami. |
| --- | --- |

74.

Ši rekomendacija buvo paversta Komisijos gairėmis, aiškiai parodant valstybėms narėms, kad patikrinimai vietoje nebus vykdomi netinkamais sezonais.

Tačiau, siekiant išvengti situacijos, kai visi patikrinimai vietoje vykdomi tuo pačiu metų laiku, ir todėl niekada nėra patikrinami įsipareigojimai, šie patikrinimai turi būti išdalinti per visus metus, remiantis kiekvienos kaimo plėtros priemonės rizikos analize, kurią nustato valstybė narė ir, remdamasi ankstesniais duomenimis, ją kasmet pakeičia taip, kad patikrinimai būtų atliekami tada, kai rizikingesni elementai gali būti kontroliuojami.

| 75. | Žr. atsakymą į 64 dalį. |
| --- | --- |

75.

Žr. atsakymą į 64 dalį.

| 77.–78. | Nemanoma, kad priverstiniai pakartotiniai to paties naudos gavėjo tikrinimai yra priimtini. Jų pridėtinė vertė gali būti labai ribota, palyginti su panaudotomis priemonėmis. Tačiau, esant būtinybei, papildomi patikrinimai turi būti atlikti. Kita vertus, patikrinimų vykdymą paskirsčius per kelis skirtingus metų laikotarpius, užtikrinama, kad bent kai kurių naudos gavėjų visi įsipareigojimai yra patikrinti. Tokiu būdu galima nustatyti kiekvieno įsipareigojimo rizikos lygį ir užtikrinti, kad atitinkama Komisijos reglamento 817/2004 69 straipsnio 2 įtraukos nuostatas (žr. pirmiau pateiktą atsakymą į 74 dalį). |
| --- | --- |

77.–78.

Nemanoma, kad priverstiniai pakartotiniai to paties naudos gavėjo tikrinimai yra priimtini. Jų pridėtinė vertė gali būti labai ribota, palyginti su panaudotomis priemonėmis. Tačiau, esant būtinybei, papildomi patikrinimai turi būti atlikti. Kita vertus, patikrinimų vykdymą paskirsčius per kelis skirtingus metų laikotarpius, užtikrinama, kad bent kai kurių naudos gavėjų visi įsipareigojimai yra patikrinti. Tokiu būdu galima nustatyti kiekvieno įsipareigojimo rizikos lygį ir užtikrinti, kad atitinkama Komisijos reglamento 817/2004 69 straipsnio 2 įtraukos nuostatas (žr. pirmiau pateiktą atsakymą į 74 dalį).

| 81. | Žr. atsakymą į 58–59 dalis. |
| --- | --- |

81.

Žr. atsakymą į 58–59 dalis.

| 84.–85. | Šis reikalavimas buvo panaikintas, siekiant sumažinti (supaprastinti) administracinę (finansinę) valstybių narių naštą ir tuo metu sutelkti standartų kontrolę ties svarbiausiais įsipareigojimų dalykais, kurie galėtų būti bendro naudos gavėjas reikalavimų laikymosi rodikliai. Radus pažeidimų arba iškilus abejonėms, būtų atliekamas nuodugnus patikrinimas. Valstybės narės būsimajame programavimo laikotarpyje ir toliau labiausiai yra susirūpinusios supaprastinimu.
  (Taip pat žr. atsakymą į 74 ir 77 dalis). |
| --- | --- |

84.–85.

Šis reikalavimas buvo panaikintas, siekiant sumažinti (supaprastinti) administracinę (finansinę) valstybių narių naštą ir tuo metu sutelkti standartų kontrolę ties svarbiausiais įsipareigojimų dalykais, kurie galėtų būti bendro naudos gavėjas reikalavimų laikymosi rodikliai. Radus pažeidimų arba iškilus abejonėms, būtų atliekamas nuodugnus patikrinimas. Valstybės narės būsimajame programavimo laikotarpyje ir toliau labiausiai yra susirūpinusios supaprastinimu.

(Taip pat žr. atsakymą į 74 ir 77 dalis).

| 86. | Savo deklaraciją dažniausiai sudaro įrašai apie tam tikrą naudotą gamybos metodą (pvz. įrašai apie tai, kada ir kiek įsigyta ir panaudota trąšų (pesticidų)). Jei veikla vykdoma visus metus ir reguliarūs patikrinimai per metus yra pernelyg brangūs, inspektoriui naudinga pirma patikrinti tokius įrašus ir buhalteriją. Iškilus abejonėms, valdžios institucijos turėtų atlikti tolimesnį išsamų tyrimą. |
| --- | --- |

86.

Savo deklaraciją dažniausiai sudaro įrašai apie tam tikrą naudotą gamybos metodą (pvz. įrašai apie tai, kada ir kiek įsigyta ir panaudota trąšų (pesticidų)). Jei veikla vykdoma visus metus ir reguliarūs patikrinimai per metus yra pernelyg brangūs, inspektoriui naudinga pirma patikrinti tokius įrašus ir buhalteriją. Iškilus abejonėms, valdžios institucijos turėtų atlikti tolimesnį išsamų tyrimą.

| 87. | Žr. atsakymą į 58–59 dalis. |
| --- | --- |

87.

Žr. atsakymą į 58–59 dalis.

| 89.–90. | Žr. atsakymą į 58–59 dalis. |
| --- | --- |

89.–90.

Žr. atsakymą į 58–59 dalis.

| 91.–96. | Kadangi šios priemonės įgyvendinimas buvo sudėtingas, Badenas-Viurtembergas ją panaikino 2005 m. |
| --- | --- |

91.–96.

Kadangi šios priemonės įgyvendinimas buvo sudėtingas, Badenas-Viurtembergas ją panaikino 2005 m.

| 97.–98. | Po Audito Rūmų apsilankymo Badene-Viurtemberge buvo nuspręsta, kad 50 % patikrinimų vietoje reikės pateikti mėginį tyrimams laboratorijoje.
  Kitas pavyzdys yra Austrija, kurioje be vizualinių patikrinimų dar nuodugniai atliekama lapų ir dirvožemio analizė. |
| --- | --- |

97.–98.

Po Audito Rūmų apsilankymo Badene-Viurtemberge buvo nuspręsta, kad 50 % patikrinimų vietoje reikės pateikti mėginį tyrimams laboratorijoje.

Kitas pavyzdys yra Austrija, kurioje be vizualinių patikrinimų dar nuodugniai atliekama lapų ir dirvožemio analizė.

| 100.–101. | Atliekant patikrinimus vietoje, svarbų vaidmenį vaidina inspektorių žinios ir patirtis. Valstybės narės yra sudariusios GŪP katalogą, kurį labai dažnai papildo kontroliniai sąrašai, instrukcijos, mokymai, kokybės užtikrinimo koncepcija ir įsipareigojimas, iškilus abejonėms, kreiptis į kompetentingas institucijas. Dėl kitų specifinių įsipareigojimų, susijusių su žemės ūkio ir aplinkosaugos pagalbine priemone, dauguma valstybių narių yra sudariusios inspektoriams skirtus veiklos vadovus, aplinkraščius ir (arba) instrukcijas, tuo užtikrindamos tos pačios priemonės atliekamos kontrolės vienodumą visoje šalies teritorijoje. |
| --- | --- |

100.–101.

Atliekant patikrinimus vietoje, svarbų vaidmenį vaidina inspektorių žinios ir patirtis. Valstybės narės yra sudariusios GŪP katalogą, kurį labai dažnai papildo kontroliniai sąrašai, instrukcijos, mokymai, kokybės užtikrinimo koncepcija ir įsipareigojimas, iškilus abejonėms, kreiptis į kompetentingas institucijas. Dėl kitų specifinių įsipareigojimų, susijusių su žemės ūkio ir aplinkosaugos pagalbine priemone, dauguma valstybių narių yra sudariusios inspektoriams skirtus veiklos vadovus, aplinkraščius ir (arba) instrukcijas, tuo užtikrindamos tos pačios priemonės atliekamos kontrolės vienodumą visoje šalies teritorijoje.

| 102.–103. | Komisija kartu su valstybėmis narėmis toliau kiek įmanoma sieks ištaisyti atskirus atvejus. Pavyzdžiui, naudos gavėjai ir tikrintojai bus aiškiai informuojami apie įsipareigojimų turinį ir nuobaudų lygį, jei nebus laikomasi reikalavimų. |
| --- | --- |

102.–103.

Komisija kartu su valstybėmis narėmis toliau kiek įmanoma sieks ištaisyti atskirus atvejus. Pavyzdžiui, naudos gavėjai ir tikrintojai bus aiškiai informuojami apie įsipareigojimų turinį ir nuobaudų lygį, jei nebus laikomasi reikalavimų.

| 104.–106. | Jeigu nėra kraštovaizdžio sudedamųjų dalių registro, reikės įgyvendinti kitus būdus patikrinti įsipareigojimų laikymąsi. Pagrindinė priemonė yra vizualiniai patikrinimai, kurie daugeliu atveju yra pakankamai patikimi, pvz., tikrinant, ar sudedamosios dalys yra, ar jų nėra.
  Šiuo atveju pagerėjimo galima tikėtis nuo 2005 m., pradėjus taikyti ir kontroliuoti Reglamento 1782/03 IV priedą (reikalavimas išlaikyti kraštovaizdžio ypatumus) ir valstybės narės pažangą, žymint kraštovaizdžio ypatumus. |
| --- | --- |

104.–106.

Jeigu nėra kraštovaizdžio sudedamųjų dalių registro, reikės įgyvendinti kitus būdus patikrinti įsipareigojimų laikymąsi. Pagrindinė priemonė yra vizualiniai patikrinimai, kurie daugeliu atveju yra pakankamai patikimi, pvz., tikrinant, ar sudedamosios dalys yra, ar jų nėra.

Šiuo atveju pagerėjimo galima tikėtis nuo 2005 m., pradėjus taikyti ir kontroliuoti Reglamento 1782/03 IV priedą (reikalavimas išlaikyti kraštovaizdžio ypatumus) ir valstybės narės pažangą, žymint kraštovaizdžio ypatumus.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 107. | Išteklių poreikius žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms ir pirmojo ramsčio priemonėms reikėtų palyginti platesniame kontekste. Išteklių žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms poreikius reikia vertinti pagal siekiamus tikslus. Žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės yra pagrindinė ir esminė strategijos, kuria siekiama integruoti aplinkosaugos problemų klausimą į kitas politikos sritis, pvz., į žemės ūkį, dalis.
  Komisija sutinka, kad dėl sudėtingumo žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolė yra intensyvus ir brangus darbas. Išlaidos gali būti „žymios“, tačiau tai yra neišvengiama vykdant politiką, kurios tikslas – integruoti aplinkosaugos problemų klausimą į žemės ūkį. Dėl šios politikos pobūdžio ji yra sudėtinga. Todėl visapusiškas nuodugnus patikrinimas yra pernelyg brangus ir jo sukuriama pridėtinė vertė yra ribota – tik sumažinama biudžeto rizika. Tačiau Komisija mano, kad „žymios“ išlaidos kontrolei yra priimtina kaina už šios politikos vykdymą. Komisijos nuomone, dviejų pakopų požiūris, taikomas kai kuriose valstybėse narėse, yra priimtinas metodas. Ji mano, kad valstybėse narėse naudojamos sistemos pakankamai užtikrina reikalavimų ir įsipareigojimų laikymąsi. |
| --- | --- |

107.

Išteklių poreikius žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms ir pirmojo ramsčio priemonėms reikėtų palyginti platesniame kontekste. Išteklių žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonėms poreikius reikia vertinti pagal siekiamus tikslus. Žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės yra pagrindinė ir esminė strategijos, kuria siekiama integruoti aplinkosaugos problemų klausimą į kitas politikos sritis, pvz., į žemės ūkį, dalis.

Komisija sutinka, kad dėl sudėtingumo žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolė yra intensyvus ir brangus darbas. Išlaidos gali būti „žymios“, tačiau tai yra neišvengiama vykdant politiką, kurios tikslas – integruoti aplinkosaugos problemų klausimą į žemės ūkį. Dėl šios politikos pobūdžio ji yra sudėtinga. Todėl visapusiškas nuodugnus patikrinimas yra pernelyg brangus ir jo sukuriama pridėtinė vertė yra ribota – tik sumažinama biudžeto rizika. Tačiau Komisija mano, kad „žymios“ išlaidos kontrolei yra priimtina kaina už šios politikos vykdymą. Komisijos nuomone, dviejų pakopų požiūris, taikomas kai kuriose valstybėse narėse, yra priimtinas metodas. Ji mano, kad valstybėse narėse naudojamos sistemos pakankamai užtikrina reikalavimų ir įsipareigojimų laikymąsi.

| 108. | Nagrinėdama kaimo plėtros programas, Komisija patikrino, ar valstybių narių nustatytos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės yra priimtinos ir tinkamos. Be to, Komisija atsisakė priimti kai kuriuos pasiūlymus, nes jų pridėtinė vertė ir (arba) galimybė juos kontroliuoti, buvo neatitinkami (žr. 32 dalį).
  Tačiau tiesa, kad Komisija neturėjo galimybių atlikti nuodugnų galimybių kontroliuoti visas siūlomas priemones ex ante tyrimą. Šiame kontekste svarbu atsižvelgti į skirtingas bendro valdymo atsakomybės sritis. |
| --- | --- |

108.

Nagrinėdama kaimo plėtros programas, Komisija patikrino, ar valstybių narių nustatytos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės yra priimtinos ir tinkamos. Be to, Komisija atsisakė priimti kai kuriuos pasiūlymus, nes jų pridėtinė vertė ir (arba) galimybė juos kontroliuoti, buvo neatitinkami (žr. 32 dalį).

Tačiau tiesa, kad Komisija neturėjo galimybių atlikti nuodugnų galimybių kontroliuoti visas siūlomas priemones ex ante tyrimą. Šiame kontekste svarbu atsižvelgti į skirtingas bendro valdymo atsakomybės sritis.

| 109. | Sąskaitų tvarkymo direktoratas rengia auditus, remdamasis Pagrindinės rizikos analizės priemone, apimančia visas žemės ūkio išlaidas, kuria nustatomi audito prioritetai.
  Tačiau, jo nuomone, dėl 39 dalyje pirmiau paminėtų priežasčių, nuo šio programavimo laikotarpio pradžios ŽŪAP kontrolės priemonės buvo tinkamai panaudotos.
  Be to, remiantis naujausiu pagrindinės rizikos įvertinimu, buvo pasirinkta 2005–2006 m. tikrinti ŽŪAP. |
| --- | --- |

109.

Sąskaitų tvarkymo direktoratas rengia auditus, remdamasis Pagrindinės rizikos analizės priemone, apimančia visas žemės ūkio išlaidas, kuria nustatomi audito prioritetai.

Tačiau, jo nuomone, dėl 39 dalyje pirmiau paminėtų priežasčių, nuo šio programavimo laikotarpio pradžios ŽŪAP kontrolės priemonės buvo tinkamai panaudotos.

Be to, remiantis naujausiu pagrindinės rizikos įvertinimu, buvo pasirinkta 2005–2006 m. tikrinti ŽŪAP.

| 110. | Kalbant apie naujesnes valstybių narių priežiūros ataskaitas, pagerėjo jų išsamumas ir terminų laikymasis. Jose nurodoma, kad inspektorių apsilankymų pas ūkio subjektus skaičius yra ne mažesnis kaip pačių ūkio subjektų skaičius. Iki 2005 m. birželio mėn. buvo gautos visos priežiūros ataskaitos nuo 2000 m., išskyrus dvi vienos valstybės narės ataskaitas 2000 m. ir 2001 m. Ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtame Bendrijos veiksmų plane nustatyta, kad reikia pagerinti priežiūros ataskaitų kokybę. Komisija įsipareigojo spręsti šį klausimą, o Nuolatiniame ekologinės žemdirbystės komitete jau prasidėjo konsultacijos dėl formos ir priežiūros ataskaitų spausdinimo. |
| --- | --- |

110.

Kalbant apie naujesnes valstybių narių priežiūros ataskaitas, pagerėjo jų išsamumas ir terminų laikymasis. Jose nurodoma, kad inspektorių apsilankymų pas ūkio subjektus skaičius yra ne mažesnis kaip pačių ūkio subjektų skaičius. Iki 2005 m. birželio mėn. buvo gautos visos priežiūros ataskaitos nuo 2000 m., išskyrus dvi vienos valstybės narės ataskaitas 2000 m. ir 2001 m. Ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtame Bendrijos veiksmų plane nustatyta, kad reikia pagerinti priežiūros ataskaitų kokybę. Komisija įsipareigojo spręsti šį klausimą, o Nuolatiniame ekologinės žemdirbystės komitete jau prasidėjo konsultacijos dėl formos ir priežiūros ataskaitų spausdinimo.

| 111. | Atsižvelgiant į visų priemonių ir direktyvų, kurias reikia kontroliuoti, riziką, ir ypač atsižvelgiant į maisto saugą, reikia apsvarstyti tolesnių patikrinimų poreikį. Remiantis kitais informacijos šaltiniais ir atsižvelgiant į korekcinį efektą, kurį sukelia konkurencija ekologiškų produktų rinkoje, Komisija, esant pakankamai išteklių (žr. 54 dalį), užtikrino bendrą tolesnę patikrinimo sistemų visose valstybėse narėse priežiūrą.
  Priežiūros klausimas sprendžiamas atliekant nuolatinę Reglamento 2092/91 peržiūrą. Jį taip pat reikia susieti su Reglamentu 882/2004, kuris bus pradėtas taikyti nuo 2006 m., kuriuo stiprinama organizacijos oficialios kontrolės ir priežiūros valstybių narių lygmeniu sistema. |
| --- | --- |

111.

Atsižvelgiant į visų priemonių ir direktyvų, kurias reikia kontroliuoti, riziką, ir ypač atsižvelgiant į maisto saugą, reikia apsvarstyti tolesnių patikrinimų poreikį. Remiantis kitais informacijos šaltiniais ir atsižvelgiant į korekcinį efektą, kurį sukelia konkurencija ekologiškų produktų rinkoje, Komisija, esant pakankamai išteklių (žr. 54 dalį), užtikrino bendrą tolesnę patikrinimo sistemų visose valstybėse narėse priežiūrą.

Priežiūros klausimas sprendžiamas atliekant nuolatinę Reglamento 2092/91 peržiūrą. Jį taip pat reikia susieti su Reglamentu 882/2004, kuris bus pradėtas taikyti nuo 2006 m., kuriuo stiprinama organizacijos oficialios kontrolės ir priežiūros valstybių narių lygmeniu sistema.

| 112. | Pagrindinė nustatyta silpnoji pusė buvo privačių patikrinimo įstaigų priežiūra. Todėl šiuo klausimu pateikiamos rekomendacijos. Remdamasi nagrinėjimais ir konsultacijomis, kurios vyko kuriant ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtą Bendrijos veiksmų planą, Komisija nustatė, kad patikrinimo sistema funkcionavo gerai. |
| --- | --- |

112.

Pagrindinė nustatyta silpnoji pusė buvo privačių patikrinimo įstaigų priežiūra. Todėl šiuo klausimu pateikiamos rekomendacijos. Remdamasi nagrinėjimais ir konsultacijomis, kurios vyko kuriant ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirtą Bendrijos veiksmų planą, Komisija nustatė, kad patikrinimo sistema funkcionavo gerai.

| 113. | Siekiant, kad pirmuoju kontrolės apsilankymu būtų susidarytas tinkamas įspūdis apie tai, kaip naudos gavėjas apskritai laikosi įsipareigojimų ir reikalavimų, būtina turėti lengvai patikrinamus kontrolės parametrus. Iškilus abejonėms, atliekamas išsamus patikrinimas. |
| --- | --- |

113.

Siekiant, kad pirmuoju kontrolės apsilankymu būtų susidarytas tinkamas įspūdis apie tai, kaip naudos gavėjas apskritai laikosi įsipareigojimų ir reikalavimų, būtina turėti lengvai patikrinamus kontrolės parametrus. Iškilus abejonėms, atliekamas išsamus patikrinimas.

| 114. | Šio atveju Komisijos reglamento (EB) Nr. 817/2004 69 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad „tikrinimai vietoje paskirstomi per metus remiantis rizikos analize, kurią pateikia kiekviena kaimo plėtros priemonė“. Aptikus silpnąsias puses, Komisija kartu su valstybėmis narėmis jas ištaiso. Be to, Komisija gali po ex-post sąskaitų sutikrinimo procedūros pritaikyti finansinių klaidų ištaisymą. |
| --- | --- |

114.

Šio atveju Komisijos reglamento (EB) Nr. 817/2004 69 straipsnyje aiškiai nustatyta, kad „tikrinimai vietoje paskirstomi per metus remiantis rizikos analize, kurią pateikia kiekviena kaimo plėtros priemonė“. Aptikus silpnąsias puses, Komisija kartu su valstybėmis narėmis jas ištaiso. Be to, Komisija gali po ex-post sąskaitų sutikrinimo procedūros pritaikyti finansinių klaidų ištaisymą.

| 115. | Komisija kartu su valstybėmis narėmis, imsis veiksmų kiek įmanoma pagerinti situaciją. |
| --- | --- |

115.

Komisija kartu su valstybėmis narėmis, imsis veiksmų kiek įmanoma pagerinti situaciją.

| 116. | Komisija laikosi nuomonės, kad savo deklaracijos (pvz., įrašai apie tai, kada ir kiek įsigyta ir panaudota trąšų (pesticidų)) yra praktiškas tikrintojų įrankis, kurio pagalba gaunami pirmieji rodikliai (pvz., apie įsipareigojimus, apimančius visus metus). Jais reikėtų, esant būtinybei, remtis kuo daugiau atliekant būsimus tyrimus ir (arba) analizes. |
| --- | --- |

116.

Komisija laikosi nuomonės, kad savo deklaracijos (pvz., įrašai apie tai, kada ir kiek įsigyta ir panaudota trąšų (pesticidų)) yra praktiškas tikrintojų įrankis, kurio pagalba gaunami pirmieji rodikliai (pvz., apie įsipareigojimus, apimančius visus metus). Jais reikėtų, esant būtinybei, remtis kuo daugiau atliekant būsimus tyrimus ir (arba) analizes.

| 117. | Vizualiniai patikrinimai yra atliekami kartu su kitomis kontrolės priemonėmis ir sudaro tik ribotą žemės ūkio ir aplinkosaugos įsipareigojimų kontrolės dalį. Pagal savo pobūdį, tokių patikrinimų parametrai nebūtinai visada turi kiekybinę išraišką. Ateityje galima laukti tolesnių patobulinimų, ypač kontroliuojant kraštovaizdžio sudedamąsias dalis (pvz., žymėjimas). Nustačius silpnąsias puses, Komisija kartu su valstybėmis narėmis imsis situacijos ištaisymo veiksmų. |
| --- | --- |

117.

Vizualiniai patikrinimai yra atliekami kartu su kitomis kontrolės priemonėmis ir sudaro tik ribotą žemės ūkio ir aplinkosaugos įsipareigojimų kontrolės dalį. Pagal savo pobūdį, tokių patikrinimų parametrai nebūtinai visada turi kiekybinę išraišką. Ateityje galima laukti tolesnių patobulinimų, ypač kontroliuojant kraštovaizdžio sudedamąsias dalis (pvz., žymėjimas). Nustačius silpnąsias puses, Komisija kartu su valstybėmis narėmis imsis situacijos ištaisymo veiksmų.

| 118. | — | Reglamentu 2092/91 ekologinės žemdirbystės kontroliavimo sistemos priežiūros funkcijos aiškiai perduotos valstybėms narėms. Tačiau oficialių ekologinės žemdirbystės patikrinimų, įskaitant nacionalines priežiūros sistemas, klausimas bus iš naujo įvertintas, remiantis peržiūrėto Reglamento 2092/91 nuostatomis, kaip numatyta ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirto Bendrijos veiksmų plane, ir atsižvelgiant į Reglamento 882/04 įsigaliojimą. Tačiau, vertinant konkrečių patikrinimų poreikį, būtina atsižvelgti į visų reglamentuose ir direktyvose nustatytų priemonių, kurias reikia kontroliuoti, riziką, ir ypač atsižvelgti į maisto saugą. |
| --- | --- | --- |

118.

—

Reglamentu 2092/91 ekologinės žemdirbystės kontroliavimo sistemos priežiūros funkcijos aiškiai perduotos valstybėms narėms. Tačiau oficialių ekologinės žemdirbystės patikrinimų, įskaitant nacionalines priežiūros sistemas, klausimas bus iš naujo įvertintas, remiantis peržiūrėto Reglamento 2092/91 nuostatomis, kaip numatyta ekologiškam maistui ir ekologinei žemdirbystei skirto Bendrijos veiksmų plane, ir atsižvelgiant į Reglamento 882/04 įsigaliojimą. Tačiau, vertinant konkrečių patikrinimų poreikį, būtina atsižvelgti į visų reglamentuose ir direktyvose nustatytų priemonių, kurias reikia kontroliuoti, riziką, ir ypač atsižvelgti į maisto saugą.

| — | AGRI GD audito tarnybos šiuo metu atlieka nuodugnų patikrinimo sistemų, susijusių su ŽŪAP, funkcionavimo patikrinimą ir, jei bus nustatyti trūkumai, imsis tinkamų priemonių, pvz., suformuluos rekomendacijas, kaip reikėtų pakeisti kontrolės nuostatas būsimajame programavimo laikotarpyje. |
| --- | --- |

—

AGRI GD audito tarnybos šiuo metu atlieka nuodugnų patikrinimo sistemų, susijusių su ŽŪAP, funkcionavimo patikrinimą ir, jei bus nustatyti trūkumai, imsis tinkamų priemonių, pvz., suformuluos rekomendacijas, kaip reikėtų pakeisti kontrolės nuostatas būsimajame programavimo laikotarpyje.

| — | 2004 m. lapkričio mėn. ir 2005 m. vasario ir kovo mėn. vykusių Nuolatinio ekologinės žemdirbystės komiteto posėdžių metu valstybėms narėms buvo nuolat primenama apie jų įsipareigojimus. Iki 2005 m. kovo mėn. Komisija gavo visas 2003 m. priežiūros ataskaitas. Komisija Nuolatiniame ekologinės žemdirbystės komitete jau pradėjo diskusijas su valstybėmis narėmis dėl priežiūros ataskaitų kokybės ir svarbos gerinimo. Atliekant Reglamento 2092/91 peržiūrą ir taikant Reglamentą 882/04, taip pat peržiūrimi reikalavimai ataskaitų teikimui. |
| --- | --- |

—

2004 m. lapkričio mėn. ir 2005 m. vasario ir kovo mėn. vykusių Nuolatinio ekologinės žemdirbystės komiteto posėdžių metu valstybėms narėms buvo nuolat primenama apie jų įsipareigojimus. Iki 2005 m. kovo mėn. Komisija gavo visas 2003 m. priežiūros ataskaitas. Komisija Nuolatiniame ekologinės žemdirbystės komitete jau pradėjo diskusijas su valstybėmis narėmis dėl priežiūros ataskaitų kokybės ir svarbos gerinimo. Atliekant Reglamento 2092/91 peržiūrą ir taikant Reglamentą 882/04, taip pat peržiūrimi reikalavimai ataskaitų teikimui.

| — | Komisija sutinka su Audito Rūmų nuomone ir jau įtraukė šiuos reikalavimus į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 817/2004. |
| --- | --- |

—

Komisija sutinka su Audito Rūmų nuomone ir jau įtraukė šiuos reikalavimus į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 817/2004.

| — | Komisija sutinka, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos kontrolės išlaidos yra ypač didelės, – daugiausia dėl šiam dalykui būdingo sudėtingumo ir konkrečios ekspertinės pagalbos poreikio: efektyviai integracijai reikalingi žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių pajėgumai turi būti sudėtingi, o jų vertė vykdant integracijos politiką pateisina tokias išlaidas. |
| --- | --- |

—

Komisija sutinka, kad žemės ūkio ir aplinkosaugos kontrolės išlaidos yra ypač didelės, – daugiausia dėl šiam dalykui būdingo sudėtingumo ir konkrečios ekspertinės pagalbos poreikio: efektyviai integracijai reikalingi žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių pajėgumai turi būti sudėtingi, o jų vertė vykdant integracijos politiką pateisina tokias išlaidas.

| — | Kaip pažymėta anksčiau, aplinkosaugos problemų integravimas į žemės ūkio politiką yra iš esmės sudėtingas, techninis dalykas. Todėl normalu, kad, norint kontroliuoti kai kurias žemės ūkio ir aplinkosaugos priemones, reikalingas pagrįstas techninės ekspertinės pagalbos lygis. Dėl to priemonės netampa netinkamomis: jų vertė integracijos procese pateisina šios ekspertinės pagalbos lygį. |
| --- | --- |

—

Kaip pažymėta anksčiau, aplinkosaugos problemų integravimas į žemės ūkio politiką yra iš esmės sudėtingas, techninis dalykas. Todėl normalu, kad, norint kontroliuoti kai kurias žemės ūkio ir aplinkosaugos priemones, reikalingas pagrįstas techninės ekspertinės pagalbos lygis. Dėl to priemonės netampa netinkamomis: jų vertė integracijos procese pateisina šios ekspertinės pagalbos lygį.

| 119. | Valstybės narės yra sukūrusios sistemas, skirtas žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolei, ir šios priemonės tikrinamos visose valstybėse narėse. Tačiau, kaip nurodė Audito Rūmai, egzistuoja silpnosios kontrolės sistemų įdiegimo pusės. Komisijos Sąskaitų tvarkymo tarnyba 2005–2006 m. atliks audito programą ir patikrins, kaip valstybėse narėse kontroliuojamos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės. Po šio patikrinimo, kaip ir praėjusiu 1993–1999 m. programavimo laikotarpiu, gali būti pritaikyti finansinių klaidų ištaisymai.
  Būsimam programavimo laikotarpiui Komisija pasiūlė kontrolės sistemą, kuri bus kiek įmanoma suderinta su kontrolės sistemomis, susijusiomis su kompleksiniu paramos susiejimu, kurį valstybės narės turi sukurti pirmojo ramsčio mokėjimams (kompleksinis paramos susiejimas). Be to, Komisija yra pasiūliusi aiškiau paskirstyti atsakomybę tarp valstybių narių ir Komisijos ir taip įtvirtinti bendro valdymo principą. |
| --- | --- |

119.

Valstybės narės yra sukūrusios sistemas, skirtas žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonių kontrolei, ir šios priemonės tikrinamos visose valstybėse narėse. Tačiau, kaip nurodė Audito Rūmai, egzistuoja silpnosios kontrolės sistemų įdiegimo pusės. Komisijos Sąskaitų tvarkymo tarnyba 2005–2006 m. atliks audito programą ir patikrins, kaip valstybėse narėse kontroliuojamos žemės ūkio ir aplinkosaugos priemonės. Po šio patikrinimo, kaip ir praėjusiu 1993–1999 m. programavimo laikotarpiu, gali būti pritaikyti finansinių klaidų ištaisymai.

Būsimam programavimo laikotarpiui Komisija pasiūlė kontrolės sistemą, kuri bus kiek įmanoma suderinta su kontrolės sistemomis, susijusiomis su kompleksiniu paramos susiejimu, kurį valstybės narės turi sukurti pirmojo ramsčio mokėjimams (kompleksinis paramos susiejimas). Be to, Komisija yra pasiūliusi aiškiau paskirstyti atsakomybę tarp valstybių narių ir Komisijos ir taip įtvirtinti bendro valdymo principą.

---

(1)  Žr. Reglamento (EB) 817/2004, 67 straipsnio 1 punkto 2 įtrauką: „Valstybės narės apibrėžia tinkamą metodiką ir priemones kiekvienai paramos priemonei tikrinti, taip pat tikrinamus asmenis“.

(2)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių.

---