# Euroopan unionin C 292/24.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 292 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta24. marraskuuta 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 292

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta24. marraskuuta 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Neuvosto |
| 2005/C 292/1 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmaksi aiheesta Euroopan aivokapasiteetti liikkeelle: miten korkeakoulutus saadaan hyödyntämään koko potentiaaliaan Lissabonin strategian edistämiseksi | 1 |
| 2005/C 292/2 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät taitojen ja pätevyyksien kehittämisen merkityksestä Lissabonin tavoitteiden edistämisessä | 3 |
| 2005/C 292/3 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma aiheesta Euroopan nuorten huomioon ottaminen — eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen | 5 |
| | Komissio |
| 2005/C 292/4 | Euron kurssi | 7 |
| 2005/C 292/5 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 292/6 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 9 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Neuvosto

2005/C 292/1

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmaksi aiheesta Euroopan aivokapasiteetti liikkeelle: miten korkeakoulutus saadaan hyödyntämään koko potentiaaliaan Lissabonin strategian edistämiseksi

1

2005/C 292/2

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät taitojen ja pätevyyksien kehittämisen merkityksestä Lissabonin tavoitteiden edistämisessä

3

2005/C 292/3

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma aiheesta Euroopan nuorten huomioon ottaminen — eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen

5

Komissio

2005/C 292/4

Euron kurssi

7

2005/C 292/5

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  )

1

8

2005/C 292/6

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Neuvosto

| 24.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 292/1

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmaksi aiheesta ”Euroopan aivokapasiteetti liikkeelle: miten korkeakoulutus saadaan hyödyntämään koko potentiaaliaan Lissabonin strategian edistämiseksi”

(2005/C 292/01)

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

KATSOVAT SEURAAVAA:

22. ja 23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä (1), joissa aloitetaan Lissabonin strategian elvyttäminen, tuodaan erityisesti esille osaaminen, innovointi ja inhimillisen pääoman hyödyntäminen työllisyyden ja kasvun keskeisinä tekijöinä. Päätelmissä korostetaan, että on investoitava entistä enemmän yliopistoihin, yliopistojen hallinnon nykyaikaistamiseen sekä yliopistojen ja elinkeinoelämän kumppanuuteen.

Neuvoston ja komission vuoden 2004 yhteisessä väliraportissa ”Koulutus 2010” (2) selvitetään, että Euroopan korkea-asteen koulutuksessa olisi edelleen pyrittävä huippuosaamiseen ja sen laadusta olisi tultava maailmanlaajuinen esikuva, jotta se voi kilpailla maailman parhaiden kanssa. Raportissa todetaan, että Bolognan prosessissa on edistytty uudistamalla joitakin korkeakoulutuksen osa-alueita, mukaan lukien toimenpiteet, jotka on tarkoitettu lisäämään liikkuvuutta, edistämään avoimuutta ja tutkintojen vertailtavuutta.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| — | Yksittäisten jäsenvaltioiden on organisoitava korkeakoulutus ja järjestettävä siihen varat kansallisten tavoitteiden, lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Yksittäisten jäsenvaltioiden on organisoitava korkeakoulutus ja järjestettävä siihen varat kansallisten tavoitteiden, lainsäädännön ja käytäntöjen mukaisesti.

| — | Osaamistaloudessa ja -yhteiskunnassa korkeakoulutuksen olisi oltava läheisessä yhteydessä tutkimukseen ja innovaatioon. |
| --- | --- |

—

Osaamistaloudessa ja -yhteiskunnassa korkeakoulutuksen olisi oltava läheisessä yhteydessä tutkimukseen ja innovaatioon.

PANEVAT MERKILLE komission tiedonannon ”Euroopan aivokapasiteetti liikkeelle: miten yliopistot saadaan hyödyntämään koko potentiaaliaan Lissabonin strategian edistämiseksi” (3). Tiedonanto liittyy merkittävällä tavalla keskusteluun siitä, miten nostetaan korkeakoulutuksen laatua koko Euroopassa pyrittäessä lisäämään Euroopan kilpailukykyä.

OVAT YHTÄ MIELTÄ siitä, että jäsenvaltioiden olisi:

| 1. | annettava korkeakouluille mahdollisuus parantaa suorituskykyään tutkintojen, opintoihin hyväksymisen ja tutkimuksen osalta verrattuna maailman muihin alueisiin ja maihin; |
| --- | --- |

1.

annettava korkeakouluille mahdollisuus parantaa suorituskykyään tutkintojen, opintoihin hyväksymisen ja tutkimuksen osalta verrattuna maailman muihin alueisiin ja maihin;

| 2. | annettava korkeakouluille mahdollisuus mukautua muuttuviin olosuhteisiin tehostaakseen laatuaan, houkuttelevuuttaan sekä yhteiskunnallista ja taloudellista merkitystään; |
| --- | --- |

2.

annettava korkeakouluille mahdollisuus mukautua muuttuviin olosuhteisiin tehostaakseen laatuaan, houkuttelevuuttaan sekä yhteiskunnallista ja taloudellista merkitystään;

| 3. | avustettava korkeakoulujen hallintotavan kehittämistä ja varmistettava, että ne ovat riittävän itsenäisiä; |
| --- | --- |

3.

avustettava korkeakoulujen hallintotavan kehittämistä ja varmistettava, että ne ovat riittävän itsenäisiä;

| 4. | parannettava korkeakoulujen rahoituksen kestävyyttä lisäämällä investointeja ja monipuolistamalla investointilähteitä tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

4.

parannettava korkeakoulujen rahoituksen kestävyyttä lisäämällä investointeja ja monipuolistamalla investointilähteitä tarpeen mukaan;

| 5. | vahvistettava korkeakoulutuksen sosiaalista ulottuvuutta erityisesti laajentamalla erilaisten sosioekonomisten ryhmien mahdollisuuksia aloittaa korkea-asteen opinnot, pyrkien samalla pienentämään opintojen keskeyttämisastetta; |
| --- | --- |

5.

vahvistettava korkeakoulutuksen sosiaalista ulottuvuutta erityisesti laajentamalla erilaisten sosioekonomisten ryhmien mahdollisuuksia aloittaa korkea-asteen opinnot, pyrkien samalla pienentämään opintojen keskeyttämisastetta;

| 6. | kannustettava oppilaitoksia kehittämään vahvempia kumppanuuksia niitä ympäröivän yhteiskunnan kanssa, mukaan luettuina paikalliset yhteisöt ja elinkeinoelämä. |
| --- | --- |

6.

kannustettava oppilaitoksia kehittämään vahvempia kumppanuuksia niitä ympäröivän yhteiskunnan kanssa, mukaan luettuina paikalliset yhteisöt ja elinkeinoelämä.

PITÄVÄT TÄRKEÄNÄ, että:

| 1. | mukautetaan tarvittaessa sääntelykehystä, jonka puitteissa korkeakoulut toimivat, jotta yksittäisten oppilaitosten ja korkeakoulutusjärjestelmien strategisesta johdosta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten välinen suhde kehittyisi joustavammaksi, jolloin niiden on helpompi uudistua ja mukautua yhteiskunnan muuttuviin tarpeisiin ja perustella päätöksensä; |
| --- | --- |

1.

mukautetaan tarvittaessa sääntelykehystä, jonka puitteissa korkeakoulut toimivat, jotta yksittäisten oppilaitosten ja korkeakoulutusjärjestelmien strategisesta johdosta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten välinen suhde kehittyisi joustavammaksi, jolloin niiden on helpompi uudistua ja mukautua yhteiskunnan muuttuviin tarpeisiin ja perustella päätöksensä;

| 2. | tehdään korkeakoulutus opiskelijoiden kannalta houkuttelevammaksi korkealaatuisten rakenteiden avulla, parantamalla tiedotusta, monipuolistamalla opetusta ja oppimista, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan avulla, parantamalla laatua sekä antamalla yksittäisille henkilöille paremmat valmiudet, jotta varmistetaan heidän akateemisen uransa onnistuminen, heidän kestävä integroitumisensa työmarkkinoille ja heidän aktiivinen osallistumisensa yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

2.

tehdään korkeakoulutus opiskelijoiden kannalta houkuttelevammaksi korkealaatuisten rakenteiden avulla, parantamalla tiedotusta, monipuolistamalla opetusta ja oppimista, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan avulla, parantamalla laatua sekä antamalla yksittäisille henkilöille paremmat valmiudet, jotta varmistetaan heidän akateemisen uransa onnistuminen, heidän kestävä integroitumisensa työmarkkinoille ja heidän aktiivinen osallistumisensa yhteiskuntaan;

| 3. | laajennetaan erityisesti vähempiosaisten mahdollisuuksia aloittaa korkea-asteen opinnot, autetaan yksilöitä hyödyntämään mahdollisuutensa ja lisätään korkeakoulutukseen johtavien oppimisväylien valikoimaa siten, että elinikäinen oppiminen toteutuu; |
| --- | --- |

3.

laajennetaan erityisesti vähempiosaisten mahdollisuuksia aloittaa korkea-asteen opinnot, autetaan yksilöitä hyödyntämään mahdollisuutensa ja lisätään korkeakoulutukseen johtavien oppimisväylien valikoimaa siten, että elinikäinen oppiminen toteutuu;

| 4. | edistetään korkeakoulutusjärjestelmien ja oppilaitosten monipuolisuutta ja kehitetään myös huippuosaamisen keskuksia, jotka voivat myötävaikuttaa uudistusprosessiin tekemällä yhteistyötä muiden laitosten ja elinten kanssa; |
| --- | --- |

4.

edistetään korkeakoulutusjärjestelmien ja oppilaitosten monipuolisuutta ja kehitetään myös huippuosaamisen keskuksia, jotka voivat myötävaikuttaa uudistusprosessiin tekemällä yhteistyötä muiden laitosten ja elinten kanssa;

| 5. | kannustetaan korkeakouluja kehittämään kestäviä kumppanuuksia ympäröivän yhteiskunnan ja teollisuuden kanssa, jotta voitaisiin vastata yhteiskunnan ja työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

5.

kannustetaan korkeakouluja kehittämään kestäviä kumppanuuksia ympäröivän yhteiskunnan ja teollisuuden kanssa, jotta voitaisiin vastata yhteiskunnan ja työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin;

| 6. | otetaan kaikki sidosryhmät mukaan uudistusten valmisteluun ja täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

6.

otetaan kaikki sidosryhmät mukaan uudistusten valmisteluun ja täytäntöönpanoon;

| 6 a. | korkeakoulutukseen tehdyt investoinnit katsotaan panostamiseksi yhteiskunnan tulevaisuuteen; |
| --- | --- |

6 a.

korkeakoulutukseen tehdyt investoinnit katsotaan panostamiseksi yhteiskunnan tulevaisuuteen;

| 7. | tarkastellaan korkeakoulutukseen myönnettyjen varojen määrää ja arvioidaan uudelleen mahdollisuuksia hankkia lisärahoitusta eri tavoin, tarvittaessa sekä julkisella että yksityisellä tuella; |
| --- | --- |

7.

tarkastellaan korkeakoulutukseen myönnettyjen varojen määrää ja arvioidaan uudelleen mahdollisuuksia hankkia lisärahoitusta eri tavoin, tarvittaessa sekä julkisella että yksityisellä tuella;

| 8. | tarjotaan kannustimia uudistukselle esimerkiksi kohdentamalla investointeja opetuksen ja oppimisen, tutkimuksen, innovaation, hallinnon sekä opiskelijoiden palvelujen laadun parantamiseen. |
| --- | --- |

8.

tarjotaan kannustimia uudistukselle esimerkiksi kohdentamalla investointeja opetuksen ja oppimisen, tutkimuksen, innovaation, hallinnon sekä opiskelijoiden palvelujen laadun parantamiseen.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA

| — | käsittelemään tässä päätöslauselmassa esiin otettuja asioita ja raportoimaan omasta edistymisestään vuoden 2008 yhteisessä väliraportissa Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

—

käsittelemään tässä päätöslauselmassa esiin otettuja asioita ja raportoimaan omasta edistymisestään vuoden 2008 yhteisessä väliraportissa Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanosta.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA

| — | hyödyntämään vertaisryhmäopetusta ja seuraavaa yhteistä väliraporttia Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanosta tässä päätöslauselmassa esiin tuotujen asioiden osalta; |
| --- | --- |

—

hyödyntämään vertaisryhmäopetusta ja seuraavaa yhteistä väliraporttia Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanosta tässä päätöslauselmassa esiin tuotujen asioiden osalta;

| — | vastaamaan korkeakoulutuksen tarpeisiin hyödyntämällä tehokkaammin yhteisön ohjelmia, kuten Sokratesta, Leonardoa ja tulevia koulutusalan ohjelmia, Euroopan investointipankkiryhmän eurooppalaisia rahoitusvälineitä ja tarvittaessa rakennerahastoja; |
| --- | --- |

—

vastaamaan korkeakoulutuksen tarpeisiin hyödyntämällä tehokkaammin yhteisön ohjelmia, kuten Sokratesta, Leonardoa ja tulevia koulutusalan ohjelmia, Euroopan investointipankkiryhmän eurooppalaisia rahoitusvälineitä ja tarvittaessa rakennerahastoja;

| — | rohkaisemaan korkeakoulujen välistä kansainvälistä yhteistyötä ja erityisesti niiden osallistumista sellaisiin yhteisön ohjelmiin kuin Tempus ja Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

—

rohkaisemaan korkeakoulujen välistä kansainvälistä yhteistyötä ja erityisesti niiden osallistumista sellaisiin yhteisön ohjelmiin kuin Tempus ja Erasmus Mundus.

---

(1)  Asiak. 7619/1/05.

(2)  Asiak. 6905/04.

(3)  Neuvoston asiak. 8437/05 + ADD 1.

---

| 24.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 292/3

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät taitojen ja pätevyyksien kehittämisen merkityksestä Lissabonin tavoitteiden edistämisessä

(2005/C 292/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

OTTAVAT HUOMIOON

| 1. | Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2005 antamat päätelmät (1), joissa elvytettiin Lissabonin strategia keskittämällä painopisteet kasvuun ja työpaikkoihin, ja korostettiin, että tieto, innovointi ja inhimillinen pääoma sekä elinikäinen oppiminen ovat ehdottomat edellytykset mainittujen tavoitteiden saavuttamiselle. |
| --- | --- |

1.

Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2005 antamat päätelmät (1), joissa elvytettiin Lissabonin strategia keskittämällä painopisteet kasvuun ja työpaikkoihin, ja korostettiin, että tieto, innovointi ja inhimillinen pääoma sekä elinikäinen oppiminen ovat ehdottomat edellytykset mainittujen tavoitteiden saavuttamiselle.

| 2. | kasvua ja työllisyyttä koskevat Lissabonin yhdennetyt suuntaviivat (2005—2008) (2), joissa kehotetaan mukauttamaan koulutusjärjestelmiä seuraavin tavoin:






  — | koulutuksen vetovoiman, avoimuuden ja laatuvaatimusten parantaminen ja varmistaminen |
| --- | --- | --- |

2.

kasvua ja työllisyyttä koskevat Lissabonin yhdennetyt suuntaviivat (2005—2008) (2), joissa kehotetaan mukauttamaan koulutusjärjestelmiä seuraavin tavoin:

—

koulutuksen vetovoiman, avoimuuden ja laatuvaatimusten parantaminen ja varmistaminen

| — | uusiin ammatillisiin tarpeisiin, keskeisiin pätevyysvaatimuksiin ja tulevaisuuden taitovaatimuksiin vastaaminen parantamalla ammattipätevyyksien määrittelemistä ja avoimuutta, niiden tosiasiallista tunnustamista sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen hyväksymistä. |
| --- | --- |

—

uusiin ammatillisiin tarpeisiin, keskeisiin pätevyysvaatimuksiin ja tulevaisuuden taitovaatimuksiin vastaaminen parantamalla ammattipätevyyksien määrittelemistä ja avoimuutta, niiden tosiasiallista tunnustamista sekä epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen hyväksymistä.

PALAUTTAVAT MIELEEN, ETTÄ

| 1. | Kööpenhaminan prosessin osana joulukuussa 2004 hyväksytyssä Maastrichtin julkilausumassa kehotettiin keskittymään siihen, että ammatillisessa koulutuksessa otetaan huomioon ammattitaitoisen työvoiman tarpeet tietoperustaisen talouden työmarkkinoilla, ja kehittämään pääasiallisesti pätevyyksiin ja oppimistuloksiin perustuva eurooppalainen tutkintokehys. |
| --- | --- |

1.

Kööpenhaminan prosessin osana joulukuussa 2004 hyväksytyssä Maastrichtin julkilausumassa kehotettiin keskittymään siihen, että ammatillisessa koulutuksessa otetaan huomioon ammattitaitoisen työvoiman tarpeet tietoperustaisen talouden työmarkkinoilla, ja kehittämään pääasiallisesti pätevyyksiin ja oppimistuloksiin perustuva eurooppalainen tutkintokehys.

| 2. | Koulutus 2010 -työohjelman osana vuonna 2004 annetussa yhteisessä väliraportissa (3) kehotettiin lisäämään kumppanuuksia (kansallisesti, alueellisesti, paikallisesti ja alakohtaisesti) joustavien ja tehokkaiden koulutusjärjestelmien kehittämiseksi ja kehittämään eurooppalainen tutkintokehys, josta komissio kuulee parhaillaan eri sidosryhmiä. |
| --- | --- |

2.

Koulutus 2010 -työohjelman osana vuonna 2004 annetussa yhteisessä väliraportissa (3) kehotettiin lisäämään kumppanuuksia (kansallisesti, alueellisesti, paikallisesti ja alakohtaisesti) joustavien ja tehokkaiden koulutusjärjestelmien kehittämiseksi ja kehittämään eurooppalainen tutkintokehys, josta komissio kuulee parhaillaan eri sidosryhmiä.

KOROSTAVAT, ETTÄ

| 1. | näissä päätelmissä taidoilla ja pätevyyksillä tarkoitetaan kaikentyyppisen ja kaikentasoisen opetuksen tuottamia oppimistuloksia, joihin kuuluvat virallisen koulutuksen, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen oppimistulokset. Taidot ja pätevyydet edistävät henkilökohtaista kehitystä, aktiivista kansalaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja samalla luovat pohjan talouskasvulle. Ne vaikuttavat myös sopeutumiskykyyn, innovointiin ja yrittäjyyden lisäämiseen. |
| --- | --- |

1.

näissä päätelmissä taidoilla ja pätevyyksillä tarkoitetaan kaikentyyppisen ja kaikentasoisen opetuksen tuottamia oppimistuloksia, joihin kuuluvat virallisen koulutuksen, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen oppimistulokset. Taidot ja pätevyydet edistävät henkilökohtaista kehitystä, aktiivista kansalaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja samalla luovat pohjan talouskasvulle. Ne vaikuttavat myös sopeutumiskykyyn, innovointiin ja yrittäjyyden lisäämiseen.

| 2. | EU:n talouden suorituskykyä voitaisiin parantaa lisäämällä tuottavuutta ja yrittäjyyttä sekä hyödyntämällä tutkimustuloksia ja innovointia. |
| --- | --- |

2.

EU:n talouden suorituskykyä voitaisiin parantaa lisäämällä tuottavuutta ja yrittäjyyttä sekä hyödyntämällä tutkimustuloksia ja innovointia.

KOROSTAVAT, ETTÄ

| 1. | tuottavuutta parannetaan työntekijöiden taitoja ja pätevyyttä lisäämällä. Ammattitaitoinen työvoima pystyy vastaamaan paremmin dynaamisen tietoperustaisen talouden muutoksiin ja ammattitaitoiset ja pätevät henkilöt sopeutuvat yhteiskuntaan todennäköisesti paremmin kuin muut ja ovat itseään toteuttavia ja aktiivisia kansalaisia. |
| --- | --- |

1.

tuottavuutta parannetaan työntekijöiden taitoja ja pätevyyttä lisäämällä. Ammattitaitoinen työvoima pystyy vastaamaan paremmin dynaamisen tietoperustaisen talouden muutoksiin ja ammattitaitoiset ja pätevät henkilöt sopeutuvat yhteiskuntaan todennäköisesti paremmin kuin muut ja ovat itseään toteuttavia ja aktiivisia kansalaisia.

| 2. | tietoperustaisessa yhteiskunnassa ja taloudessa kansalaisilla on oltava riittävät perustaidot, joihin kuuluu digitaalinen lukutaito ja tietotekniset taidot, ja korkeatasoisia taitoja on pystyttävä kehittämään tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

2.

tietoperustaisessa yhteiskunnassa ja taloudessa kansalaisilla on oltava riittävät perustaidot, joihin kuuluu digitaalinen lukutaito ja tietotekniset taidot, ja korkeatasoisia taitoja on pystyttävä kehittämään tarpeen mukaan.

| 3. | talouskasvua ei ehkä saada aikaan, jos investoinnit taitoihin ja osaamiseen koskevat vain hyvin koulutettuja. Huomattavia taloudellisia etuja voidaan saada myös parantamalla perustaitoja ja vastaamalla vähän koulutettujen ja heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeisiin muun muassa käyttämällä paremmin olemassa olevia, esimerkiksi vanhempien kansalaisten, taitoja ja pätevyyksiä. |
| --- | --- |

3.

talouskasvua ei ehkä saada aikaan, jos investoinnit taitoihin ja osaamiseen koskevat vain hyvin koulutettuja. Huomattavia taloudellisia etuja voidaan saada myös parantamalla perustaitoja ja vastaamalla vähän koulutettujen ja heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeisiin muun muassa käyttämällä paremmin olemassa olevia, esimerkiksi vanhempien kansalaisten, taitoja ja pätevyyksiä.

OVAT YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, ETTÄ

| 1. | taitojen ja pätevyyksien kehittäminen on keskeinen osa elinikäisen oppimisen strategioita. Niihin olisi kuuluttava perustaitojen hankkiminen ja niiden pohjana olisi oltava tehokkaat yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät, jotka kannustavat henkilöitä uudistamaan ja kehittämään taitojaan ja pätevyyksiään koko elämänsä ajan. Ammatillisen koulutuksen ja yleissivistävän koulutuksen yhtä suurta arvostusta ja niiden välisiä yhteyksiä olisi edistettävä. Elinikäinen ohjaus on myös ratkaisevan tärkeää, jotta yksilöitä tuettaisiin taitojen ja pätevyyksien hankkimisessa ja niiden uusimisessa. |
| --- | --- |

1.

taitojen ja pätevyyksien kehittäminen on keskeinen osa elinikäisen oppimisen strategioita. Niihin olisi kuuluttava perustaitojen hankkiminen ja niiden pohjana olisi oltava tehokkaat yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät, jotka kannustavat henkilöitä uudistamaan ja kehittämään taitojaan ja pätevyyksiään koko elämänsä ajan. Ammatillisen koulutuksen ja yleissivistävän koulutuksen yhtä suurta arvostusta ja niiden välisiä yhteyksiä olisi edistettävä. Elinikäinen ohjaus on myös ratkaisevan tärkeää, jotta yksilöitä tuettaisiin taitojen ja pätevyyksien hankkimisessa ja niiden uusimisessa.

| 2. | opetusministerit ovat keskeisessä asemassa sen varmistamisessa, että taitoja ja pätevyyksiä koskevat strategiat ovat tehokkaita. Se edellyttää tiivistä yhteistyötä kaikkien kyseeseen tulevien ministeriöiden kanssa. |
| --- | --- |

2.

opetusministerit ovat keskeisessä asemassa sen varmistamisessa, että taitoja ja pätevyyksiä koskevat strategiat ovat tehokkaita. Se edellyttää tiivistä yhteistyötä kaikkien kyseeseen tulevien ministeriöiden kanssa.

| 3. | Koulutuspolitiikkoihin olisi myös omaksuttava kaukonäköinen lähestymistapa, jotta yhteiskunnan ja talouden taito-, pätevyys- ja ammatilliset tarpeet voidaan ennakoida. |
| --- | --- |

3.

Koulutuspolitiikkoihin olisi myös omaksuttava kaukonäköinen lähestymistapa, jotta yhteiskunnan ja talouden taito-, pätevyys- ja ammatilliset tarpeet voidaan ennakoida.

| 4. | Asianomaisten ministeriöiden olisi näin ollen saatava talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä muut sidosryhmät kuten tutkimuslaitokset aktiivisesti mukaan alakohtaisten taito- ja pätevyystarpeiden kartoittamiseksi. Nämä kumppanuudet voivat parantaa tuottavuutta, vähentää eroja ammattitaidossa ja kannustaa työnantajia kouluttamaan henkilöstöään. |
| --- | --- |

4.

Asianomaisten ministeriöiden olisi näin ollen saatava talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä muut sidosryhmät kuten tutkimuslaitokset aktiivisesti mukaan alakohtaisten taito- ja pätevyystarpeiden kartoittamiseksi. Nämä kumppanuudet voivat parantaa tuottavuutta, vähentää eroja ammattitaidossa ja kannustaa työnantajia kouluttamaan henkilöstöään.

| 5. | Eurooppalaisen tutkintokehyksen perustamisen pitäisi lisätä avoimuutta ja auttaa tunnistamaan työmarkkinoiden tarvitsemat taidot ja pätevyydet ja auttaa eri aloja Euroopan tasolla vastaamaan uusiin koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen haasteisiin. |
| --- | --- |

5.

Eurooppalaisen tutkintokehyksen perustamisen pitäisi lisätä avoimuutta ja auttaa tunnistamaan työmarkkinoiden tarvitsemat taidot ja pätevyydet ja auttaa eri aloja Euroopan tasolla vastaamaan uusiin koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen haasteisiin.

| 6. | Innovatiivisten, esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävien opetusmenetelmien ansiosta yhä useammat pääsevät elinikäisen oppimisen piiriin, ja näin voidaan vähentää sosiaalista syrjäytymistä ja löytää parempi tasapaino työ- ja yksityiselämän välillä. Joustavien koulutusmahdollisuuksien tarjoamista työntekijöille voidaan helpottaa parantamalla yhteistyötä koulutuksen tarjoajien kanssa ja tehostamalla tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurien käyttöä. |
| --- | --- |

6.

Innovatiivisten, esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävien opetusmenetelmien ansiosta yhä useammat pääsevät elinikäisen oppimisen piiriin, ja näin voidaan vähentää sosiaalista syrjäytymistä ja löytää parempi tasapaino työ- ja yksityiselämän välillä. Joustavien koulutusmahdollisuuksien tarjoamista työntekijöille voidaan helpottaa parantamalla yhteistyötä koulutuksen tarjoajien kanssa ja tehostamalla tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurien käyttöä.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA YHDESSÄ

| 1. | käsittelemään alakohtaisia taitoja taitojen ja pätevyyksien kehittämisen yhteydessä osana Koulutus 2010 -työohjelmaa. |
| --- | --- |

1.

käsittelemään alakohtaisia taitoja taitojen ja pätevyyksien kehittämisen yhteydessä osana Koulutus 2010 -työohjelmaa.

| 2. | hyödyntämään tulevia yhteisön välineitä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla kehitettäessä taitoja ja pätevyyksiä koskevia alakohtaisia toimintatapoja sekä ammatillisen koulutuksen että korkea-asteen koulutuksen osalta. |
| --- | --- |

2.

hyödyntämään tulevia yhteisön välineitä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alalla kehitettäessä taitoja ja pätevyyksiä koskevia alakohtaisia toimintatapoja sekä ammatillisen koulutuksen että korkea-asteen koulutuksen osalta.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA

| 1. | varmistamaan, että asianomaiset ministeriöt toimivat tehokkaasti yhteistyössä taitoja ja pätevyyksiä koskevien strategioiden kehittämiseksi muun muassa laatiessaan Lissabonin strategiaan kuuluvia kansallisia raportteja ja osana kansallisia elinikäisen oppimisen strategioitaan. |
| --- | --- |

1.

varmistamaan, että asianomaiset ministeriöt toimivat tehokkaasti yhteistyössä taitoja ja pätevyyksiä koskevien strategioiden kehittämiseksi muun muassa laatiessaan Lissabonin strategiaan kuuluvia kansallisia raportteja ja osana kansallisia elinikäisen oppimisen strategioitaan.

| 2. | perustamaan kansallisia, alueellisia, paikallisia ja alakohtaisia kumppanuuksia keskeisten sidosryhmien kuten työnantajien ja ammattiliittojen kanssa kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytänteiden mukaisesti. Kumppanuuksilla on tarkoitus luoda järjestelmä, jolla vastataan tarpeisiin, otetaan huomioon taitoihin liittyvät pitkän aikavälin tarpeet, kannustetaan panostamaan taitoihin ja pätevyyksiin ja huolehditaan heikossa asemassa olevien ryhmien erityistarpeista. |
| --- | --- |

2.

perustamaan kansallisia, alueellisia, paikallisia ja alakohtaisia kumppanuuksia keskeisten sidosryhmien kuten työnantajien ja ammattiliittojen kanssa kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytänteiden mukaisesti. Kumppanuuksilla on tarkoitus luoda järjestelmä, jolla vastataan tarpeisiin, otetaan huomioon taitoihin liittyvät pitkän aikavälin tarpeet, kannustetaan panostamaan taitoihin ja pätevyyksiin ja huolehditaan heikossa asemassa olevien ryhmien erityistarpeista.

| 3. | kannustamaan koulutuksen tarjoajien yhteistyötä niin, että hyödynnettäisiin nykyisiä tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuureja ja saataisiin näin yhä useammat osallistumaan elinikäiseen oppimiseen ja parannettaisiin kansalaisten tietoteknisiä taitoja. |
| --- | --- |

3.

kannustamaan koulutuksen tarjoajien yhteistyötä niin, että hyödynnettäisiin nykyisiä tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuureja ja saataisiin näin yhä useammat osallistumaan elinikäiseen oppimiseen ja parannettaisiin kansalaisten tietoteknisiä taitoja.

KEHOTTAVAT KOMISSIOTA

| 1. | muodostamaan vuonna 2006 ryhmän niistä jäsenvaltioista, jotka haluavat kehittää alakohtaisia taitoja koskevaa vertaisryhmäopetusta osana Koulutus 2010-työohjelmaa. |
| --- | --- |

1.

muodostamaan vuonna 2006 ryhmän niistä jäsenvaltioista, jotka haluavat kehittää alakohtaisia taitoja koskevaa vertaisryhmäopetusta osana Koulutus 2010-työohjelmaa.

| 2. | pyytämään Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskusta Cedefopia ja tarvittaessa Euroopan koulutussäätiötä saattamaan vuonna 2006 päätökseen yhteenvedon taitoja ja pätevyyksiä koskevista erilaisista alakohtaisista lähestymistavoista koko EU:ssa sekä liittymisneuvotteluja käyvissä ja ehdokasvaltioissa. |
| --- | --- |

2.

pyytämään Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskusta Cedefopia ja tarvittaessa Euroopan koulutussäätiötä saattamaan vuonna 2006 päätökseen yhteenvedon taitoja ja pätevyyksiä koskevista erilaisista alakohtaisista lähestymistavoista koko EU:ssa sekä liittymisneuvotteluja käyvissä ja ehdokasvaltioissa.

---

(1)  Asiak. 7619/1/05.

(2)  Asiak. 10205/05 (julkaistaan EUVL:ssä).

(3)  Asiak. 6905/04.

---

| 24.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 292/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 292/5

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma aiheesta ”Euroopan nuorten huomioon ottaminen — eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen”

(2005/C 292/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELIIN

Euroopan komission marraskuussa 2001 hyväksymän valkoisen kirjan nimeltä ”Euroopan yhteisön nuorisopolitiikan uudet tuulet” (1), jonka neuvosto vahvisti 14 päivänä helmikuuta 2002 tekemissään päätelmissä (2) sekä 27 päivänä kesäkuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa (3) nuorisoalan eurooppalaisista yhteistyöpuitteista.

Keväällä 22 ja 23 päivänä maaliskuuta 2005 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi eurooppalaisen nuorisosopimuksen yhdeksi Lissabonin strategian kasvua ja työllisyyttä koskevien tavoitteiden saavuttamista edistäväksi välineeksi. Sopimuksessa keskitytään kolmeen alueeseen: työllisyys, integroituminen ja sosiaalisen aseman parantaminen; yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä liikkuvuus; työelämän sekä yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittaminen. (4)

OVAT TYYTYVÄISIÄ komission tiedonantoon nuorisoa koskevista EU:n politiikoista ”Euroopan nuorten huomioon ottaminen — eurooppalaisen nuorisosopimuksen täytäntöönpano ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen” (5).

KOROSTAVAT SEURAAVAA:

| 1. | Nuorten aktiivinen kansalaisuus kaikilla tasoilla on avainasemassa rakennettaessa demokraattisia ja osallistavia yhteiskuntia. |
| --- | --- |

1.

Nuorten aktiivinen kansalaisuus kaikilla tasoilla on avainasemassa rakennettaessa demokraattisia ja osallistavia yhteiskuntia.

| 2. | Nuorilla ja heidän järjestöillään on tehtävänsä Euroopan unionin kehittämisessä, mihin kuuluu myös myötävaikuttaminen työllisyyden ja kasvun edistämistä koskevien Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

2.

Nuorilla ja heidän järjestöillään on tehtävänsä Euroopan unionin kehittämisessä, mihin kuuluu myös myötävaikuttaminen työllisyyden ja kasvun edistämistä koskevien Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen.

| 3. | Lissabonin työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi nuorten on oltava täysin osallisia yhteiskuntaan, minkä vuoksi:






  — | heidän pääsyään työmarkkinoille on tuettava, ja heitä on kannustettava kehittämään luovuutta ja yrittäjältä vaadittavia taitoja, |
| --- | --- | --- |

3.

Lissabonin työllisyystavoitteiden saavuttamiseksi nuorten on oltava täysin osallisia yhteiskuntaan, minkä vuoksi:

—

heidän pääsyään työmarkkinoille on tuettava, ja heitä on kannustettava kehittämään luovuutta ja yrittäjältä vaadittavia taitoja,

| — | heillä on oltava asianmukaiset tiedot, taidot ja pätevyys, jotka saadaan korkeatasoisen ja soveltuvan koulutuksen avulla sekä hyödyntämällä liikkuvuuskokemuksia niin virallisella kuin epävirallisella sektorilla, |
| --- | --- |

—

heillä on oltava asianmukaiset tiedot, taidot ja pätevyys, jotka saadaan korkeatasoisen ja soveltuvan koulutuksen avulla sekä hyödyntämällä liikkuvuuskokemuksia niin virallisella kuin epävirallisella sektorilla,

| — | heidän on pystyttävä sovittamaan yhteen työ- ja perhe-elämänsä. |
| --- | --- |

—

heidän on pystyttävä sovittamaan yhteen työ- ja perhe-elämänsä.

| 4. | Kasvua ja työllisyyttä edistävää Lissabonin kumppanuutta tukevat yhteisön välineet, kuten koulutus 2010 -työohjelma, työllisyysstrategia ja sosiaalista osallisuutta edistävä strategia, ovat keskeisessä asemassa eurooppalaisen nuorisosopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

4.

Kasvua ja työllisyyttä edistävää Lissabonin kumppanuutta tukevat yhteisön välineet, kuten koulutus 2010 -työohjelma, työllisyysstrategia ja sosiaalista osallisuutta edistävä strategia, ovat keskeisessä asemassa eurooppalaisen nuorisosopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa.

| 5. | Paikallisten, alueellisten, kansallisten ja Euroopan tasolla toimivien poliittisten päättäjien olisi otettava nuorten erityistarpeet huomioon nuorisoulottuvuuden vahvistamiseksi kaikissa asiaankuuluvissa politiikoissa. |
| --- | --- |

5.

Paikallisten, alueellisten, kansallisten ja Euroopan tasolla toimivien poliittisten päättäjien olisi otettava nuorten erityistarpeet huomioon nuorisoulottuvuuden vahvistamiseksi kaikissa asiaankuuluvissa politiikoissa.

| 6. | Nuoria ja heidän järjestöjään olisi kuultava ja heidän olisi oltava tiiviisti mukana heihin vaikuttavien poliittisten toimien kehittelyssä, täytäntöönpanossa ja jatkotoimissa, mikä puolestaan lisäisi aktiivisen kansalaisuuden tiedostamista nuorten keskuudessa. |
| --- | --- |

6.

Nuoria ja heidän järjestöjään olisi kuultava ja heidän olisi oltava tiiviisti mukana heihin vaikuttavien poliittisten toimien kehittelyssä, täytäntöönpanossa ja jatkotoimissa, mikä puolestaan lisäisi aktiivisen kansalaisuuden tiedostamista nuorten keskuudessa.

| 7. | Nuorisotyössä ja nuorisojärjestöissä toimivien henkilöiden on saatava asianmukainen koulutus ja pätevyys, jotta he voisivat tehokkaasti tukea nuoria. |
| --- | --- |

7.

Nuorisotyössä ja nuorisojärjestöissä toimivien henkilöiden on saatava asianmukainen koulutus ja pätevyys, jotta he voisivat tehokkaasti tukea nuoria.

PANEVAT MERKILLE, ETTÄ nuorisoalan yhteistyöpuitteet käsittävät nyt seuraavat kolme aihealuetta:

| — | aktiivisen kansalaisuuden edistäminen nuorisoalan avointa koordinointimenetelmää noudattaen, |
| --- | --- |

—

aktiivisen kansalaisuuden edistäminen nuorisoalan avointa koordinointimenetelmää noudattaen,

| — | eurooppalainen nuorisosopimus, jossa korostetaan nuorison asemaa kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden keskeisillä aloilla, |
| --- | --- |

—

eurooppalainen nuorisosopimus, jossa korostetaan nuorison asemaa kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden keskeisillä aloilla,

| — | nuorisoulottuvuuden sisällyttäminen muihin asiaankuuluviin yhteisön politiikan aloihin. |
| --- | --- |

—

nuorisoulottuvuuden sisällyttäminen muihin asiaankuuluviin yhteisön politiikan aloihin.

Nuoriso-ohjelma ja tuleva nuorten toimintaohjelma täydentävät näitä yhteistyöpuitteita.

OVAT YHTÄ MIELTÄ SEURAAVASTA:

| 1. | Työtä aktiivisen kansalaisuuden tukemiseksi olisi jatkettava nuorison avoimen koordinointimenetelmän nojalla sovittujen painopisteiden avulla, joita ovat osallistuminen, tiedotus, vapaaehtoistoiminta ja parempi nuorisoalan tuntemus, eurooppalaisessa nuorisosopimuksessa esille tuotujen kysymysten parempi tuntemus mukaan lukien. |
| --- | --- |

1.

Työtä aktiivisen kansalaisuuden tukemiseksi olisi jatkettava nuorison avoimen koordinointimenetelmän nojalla sovittujen painopisteiden avulla, joita ovat osallistuminen, tiedotus, vapaaehtoistoiminta ja parempi nuorisoalan tuntemus, eurooppalaisessa nuorisosopimuksessa esille tuotujen kysymysten parempi tuntemus mukaan lukien.

| 2. | Eurooppalaisen nuorisosopimuksen tavoitteisiin pyritään työllisyyttä ja kasvua edistävän Lissabonin kumppanuuden puitteissa. |
| --- | --- |

2.

Eurooppalaisen nuorisosopimuksen tavoitteisiin pyritään työllisyyttä ja kasvua edistävän Lissabonin kumppanuuden puitteissa.

| 3. | Nuorisoulottuvuutta muihin yhteisön politiikkoihin kehitettäessä etusijalle asetetaan syrjinnän torjuminen, terveet elämäntavat, myös liikunta, ja nuorisoalan tutkimus. |
| --- | --- |

3.

Nuorisoulottuvuutta muihin yhteisön politiikkoihin kehitettäessä etusijalle asetetaan syrjinnän torjuminen, terveet elämäntavat, myös liikunta, ja nuorisoalan tutkimus.

| 4. | Kun yhteistyöpuitteita pannaan täytäntöön,






  — | olisi varmistettava, että nämä kolme aihealuetta täydentävät toisiaan ja ovat johdonmukaisia keskenään; |
| --- | --- | --- |

4.

Kun yhteistyöpuitteita pannaan täytäntöön,

—

olisi varmistettava, että nämä kolme aihealuetta täydentävät toisiaan ja ovat johdonmukaisia keskenään;

| — | nuoria ja heidän järjestöjään olisi kuultava Euroopan nuorisofoorumin, kansallisten nuorisoneuvostojen tai vastaavien elinten välityksellä, ja vuoropuhelua järjestäytymättömien nuorten kanssa olisi myös kehitettävä; |
| --- | --- |

—

nuoria ja heidän järjestöjään olisi kuultava Euroopan nuorisofoorumin, kansallisten nuorisoneuvostojen tai vastaavien elinten välityksellä, ja vuoropuhelua järjestäytymättömien nuorten kanssa olisi myös kehitettävä;

| — | kunkin aihealueen omia järjestelyjä ja nykyisiä aikatauluja olisi noudatettava; |
| --- | --- |

—

kunkin aihealueen omia järjestelyjä ja nykyisiä aikatauluja olisi noudatettava;

| — | kaikkea sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuvaa syrjintää olisi aktiivisesti torjuttava. |
| --- | --- |

—

kaikkea sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuvaa syrjintää olisi aktiivisesti torjuttava.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA:

| 1. | jatkamaan nuorisoalan avoimen koordinointimenetelmän nojalla sovittujen yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

1.

jatkamaan nuorisoalan avoimen koordinointimenetelmän nojalla sovittujen yhteisten tavoitteiden täytäntöönpanoa;

| 2. | varmistamaan eurooppalaisen nuorisosopimuksen tehokkaan seurannan Lissabonin strategiaa täytäntöön pantaessa, esimerkiksi asettamalla mitattavissa olevia tavoitteita; |
| --- | --- |

2.

varmistamaan eurooppalaisen nuorisosopimuksen tehokkaan seurannan Lissabonin strategiaa täytäntöön pantaessa, esimerkiksi asettamalla mitattavissa olevia tavoitteita;

| 3. | kehittämään kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla nuorten ja heidän järjestöjensä kanssa nuoriin vaikuttavista poliittisista toimista käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua; tässä olisi oltava mukana myös nuorisoalan tutkijoita. |
| --- | --- |

3.

kehittämään kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla nuorten ja heidän järjestöjensä kanssa nuoriin vaikuttavista poliittisista toimista käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua; tässä olisi oltava mukana myös nuorisoalan tutkijoita.

PYYTÄVÄT KOMISSIOTA:

| 1. | kehittämään Euroopan tasolla nuorten kanssa heihin vaikuttavista poliittista toimista käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua esimerkiksi hyödyntämällä innovoivasti tietotekniikkaa ja järjestämällä säännöllisesti nuorten, heidän järjestöjensä ja nuorisoalan tutkijoiden sekä poliittisten päättäjien välisiä kokouksia; |
| --- | --- |

1.

kehittämään Euroopan tasolla nuorten kanssa heihin vaikuttavista poliittista toimista käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua esimerkiksi hyödyntämällä innovoivasti tietotekniikkaa ja järjestämällä säännöllisesti nuorten, heidän järjestöjensä ja nuorisoalan tutkijoiden sekä poliittisten päättäjien välisiä kokouksia;

| 2. | kehittämään ja edistämään Euroopan nuorisoportaalia, Eures-verkostoa, Ploteus-verkkopalvelua ja Eurodesk-verkostoa ja helpottamaan niihin pääsyä, jotta nuoria autettaisiin käyttämään kaikin tavoin hyväksi työskentely-, vapaaehtoistyö- ja opiskelumahdollisuuksia ulkomailla; |
| --- | --- |

2.

kehittämään ja edistämään Euroopan nuorisoportaalia, Eures-verkostoa, Ploteus-verkkopalvelua ja Eurodesk-verkostoa ja helpottamaan niihin pääsyä, jotta nuoria autettaisiin käyttämään kaikin tavoin hyväksi työskentely-, vapaaehtoistyö- ja opiskelumahdollisuuksia ulkomailla;

| 3. | varmistamaan Euroopan nuorisosopimuksen jatkotoimien tehokkaan toteutuksen Lissabonin strategiaa täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

3.

varmistamaan Euroopan nuorisosopimuksen jatkotoimien tehokkaan toteutuksen Lissabonin strategiaa täytäntöönpanon yhteydessä.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

| 1. | kannustamaan nuorten ja nuorisotyössä ja nuorisojärjestöissä toimivien henkilöiden epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista esimerkiksi kehittämällä ns. Youthpass ja harkitsemalla sen sisällyttämistä Europass-todistukseen sekä harkitsemaan tällaisen oppimisen muodollista vahvistamista ottaen kuitenkin huomioon kansalliset olosuhteet ja jäsenvaltioiden toimivallan; |
| --- | --- |

1.

kannustamaan nuorten ja nuorisotyössä ja nuorisojärjestöissä toimivien henkilöiden epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista esimerkiksi kehittämällä ns. Youthpass ja harkitsemalla sen sisällyttämistä Europass-todistukseen sekä harkitsemaan tällaisen oppimisen muodollista vahvistamista ottaen kuitenkin huomioon kansalliset olosuhteet ja jäsenvaltioiden toimivallan;

| 2. | kartoittamaan nuorison liikkuvuuden esteitä ja vaihtamaan, kehittämään ja soveltamaan sitä koskevia hyviä toimintatapoja, jotta nuorten olisi helpompi työskennellä, tehdä vapaaehtoistyötä, kouluttautua ja opiskella kaikkialla Euroopan unionissa ja sen ulkopuolellakin; |
| --- | --- |

2.

kartoittamaan nuorison liikkuvuuden esteitä ja vaihtamaan, kehittämään ja soveltamaan sitä koskevia hyviä toimintatapoja, jotta nuorten olisi helpompi työskennellä, tehdä vapaaehtoistyötä, kouluttautua ja opiskella kaikkialla Euroopan unionissa ja sen ulkopuolellakin;

| 3. | käyttämään parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikkojen, ohjelmien ja muiden välineiden tarjoamat mahdollisuudet nuorten aktiivisen kansalaisuuden, sosiaalisen osallisuuden ja työllistyvyyden lisäämiseksi ja koulutustason nostamiseksi; |
| --- | --- |

3.

käyttämään parhaalla mahdollisella tavalla hyväksi yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikkojen, ohjelmien ja muiden välineiden tarjoamat mahdollisuudet nuorten aktiivisen kansalaisuuden, sosiaalisen osallisuuden ja työllistyvyyden lisäämiseksi ja koulutustason nostamiseksi;

| 4. | arvioimaan eurooppalaisen nuorisoalan yhteistyöpuitteet vuonna 2009. |
| --- | --- |

4.

arvioimaan eurooppalaisen nuorisoalan yhteistyöpuitteet vuonna 2009.

---

(1)  14441/01 — KOM(2001) 681 lopullinen.

(2)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 6.

(3)  EYVL C 168, 13.7.2002, s. 2—5.

(4)  7619/1/05. Päätelmien 37 kohta.

(5)  9679/5 — KOM(2005) 206 lopullinen.

---

Komissio

| 24.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 292/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 292/7

---

Euron kurssi (1)

23. marraskuuta 2005

(2005/C 292/04)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1776 |
| JPY | Japanin jeniä | 139,78 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4610 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,68460 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,5162 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5491 |
| ISK | Islannin kruunua | 74,23 |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8630 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9551 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5736 |
| CZK | Tšekin korunaa | 29,240 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 252,55 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6961 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9428 |
| RON | Romanian leuta | 3,6649 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,54 |
| SKK | Slovakian korunaa | 38,580 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,6049 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5988 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3817 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,1301 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7035 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9954 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 221,05 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,7651 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,5169 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4020 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 840,77 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,451 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,967 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 33,8870 |
| THB | Thaimaan bahtia | 48,488 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1776

JPY

Japanin jeniä

139,78

DKK

Tanskan kruunua

7,4610

GBP

Englannin puntaa

0,68460

SEK

Ruotsin kruunua

9,5162

CHF

Sveitsin frangia

1,5491

ISK

Islannin kruunua

74,23

NOK

Norjan kruunua

7,8630

BGN

Bulgarian leviä

1,9551

CYP

Kyproksen puntaa

0,5736

CZK

Tšekin korunaa

29,240

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

252,55

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6961

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,9428

RON

Romanian leuta

3,6649

SIT

Slovenian tolaria

239,54

SKK

Slovakian korunaa

38,580

TRY

Turkin liiraa

1,6049

AUD

Australian dollaria

1,5988

CAD

Kanadan dollaria

1,3817

HKD

Hongkongin dollaria

9,1301

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7035

SGD

Singaporin dollaria

1,9954

KRW

Etelä-Korean wonia

1 221,05

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,7651

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,5169

HRK

Kroatian kunaa

7,4020

IDR

Indonesian rupiaa

11 840,77

MYR

Malesian ringgitiä

4,451

PHP

Filippiinien pesoa

63,967

RUB

Venäjän ruplaa

33,8870

THB

Thaimaan bahtia

48,488

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 24.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 292/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 292/8

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH)

(2005/C 292/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 18. marraskuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys Plastal Germany GmbH (”Plastal”, Saksa), joka on yrityksen Nordic Capital Fund V (Jersey) määräysvallassa, hankkii neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan yrityksessä Dynamit Nobel Kunststoff GmbH sekä sen tytäryrityksessä Menzolit-Fibron GmbH (”DNK”, Saksa) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 18. marraskuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yritys Plastal Germany GmbH (”Plastal”, Saksa), joka on yrityksen Nordic Capital Fund V (Jersey) määräysvallassa, hankkii neuvoston asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä määräysvallan yrityksessä Dynamit Nobel Kunststoff GmbH sekä sen tytäryrityksessä Menzolit-Fibron GmbH (”DNK”, Saksa) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Plastal: kestomuovikomponenttien valmistus autoteollisuudelle. |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Plastal: kestomuovikomponenttien valmistus autoteollisuudelle.

| — | DNK: kestomuovikomponenttien valmistus autoteollisuudelle, kertamuovikomponenttien valmistus autoteollsiuudelle, elektronikkateollisuudelle sekä muille teollisuuden aloille, kertamuovisekoitteiden valmistus |
| --- | --- |

—

DNK: kestomuovikomponenttien valmistus autoteollisuudelle, kertamuovikomponenttien valmistus autoteollsiuudelle, elektronikkateollisuudelle sekä muille teollisuuden aloille, kertamuovisekoitteiden valmistus

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu toimi voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH, seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia kolmansia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH, seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Yrityskeskittymien valvonta — Kirjaamo

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.11.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 292/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 292/9

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2005/C 292/06)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 17. marraskuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sveitsiläinen yritys Kuehne + Nagel International AG (’K+N’) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä ACR Logistics Holdings BV (’ACR’) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 17. marraskuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sveitsiläinen yritys Kuehne + Nagel International AG (’K+N’) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä ACR Logistics Holdings BV (’ACR’) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | K+N: logistiikkayritys, jonka päätoiminnot ovat meri- ja lentohuolinta ja sopimuspohjaiset logistiikkapalvelut |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

K+N: logistiikkayritys, jonka päätoiminnot ovat meri- ja lentohuolinta ja sopimuspohjaiset logistiikkapalvelut

| — | ACR: sopimuspohjaiset logistiikkapalvelut |
| --- | --- |

—

ACR: sopimuspohjaiset logistiikkapalvelut

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (numero (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (numero (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---