# Az Európai Unió C 313/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 313 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. december 9. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 313

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. december 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Számvevőszék |
| 2005/C 313/1 | 8/2005. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács rendeleti javaslatáról a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról | 1 |
| 2005/C 313/2 | 9/2005. sz. vélemény a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról [COM(2005) 130 végleges] | 6 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Számvevőszék

2005/C 313/1

8/2005. sz. vélemény az Európai Parlament és a Tanács rendeleti javaslatáról a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról

1

2005/C 313/2

9/2005. sz. vélemény a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról [COM(2005) 130 végleges]

6

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Számvevőszék

| 9.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 313/1

---

8/2005. sz. VÉLEMÉNY

az Európai Parlament és a Tanács rendeleti javaslatáról a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról

(az EK-Szerződés 280. cikkének (4) bekezdése alapján)

(2005/C 313/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| 1–7 | I. | Bevezetés |
| --- | --- | --- |

1–7

I.

Bevezetés

| 8–11 | II. | Általános észrevételek |
| --- | --- | --- |

8–11

II.

Általános észrevételek

| 12–19 | III. | Közigazgatási együttműködés a hagyományos saját források és kiadások területén |
| --- | --- | --- |

12–19

III.

Közigazgatási együttműködés a hagyományos saját források és kiadások területén

| 20–28 | IV. | Közigazgatási együttműködés a hozzáadottérték-adó területén |
| --- | --- | --- |

20–28

IV.

Közigazgatási együttműködés a hozzáadottérték-adó területén

| 29–32 | V. | Közigazgatási együttműködés a pénzmosás elleni küzdelem területén |
| --- | --- | --- |

29–32

V.

Közigazgatási együttműködés a pénzmosás elleni küzdelem területén

| 33–39 | VI. | Következtetések és ajánlások |
| --- | --- | --- |

33–39

VI.

Következtetések és ajánlások

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 280. cikkére,

tekintettel a Tanácsnak a Számvevőszékhez benyújtott, a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló bizottsági javaslattal (1) kapcsolatos, 2004. október 12-i keltezésű véleménykérésére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Szerződés 280. cikke alapján a tagállamoknak össze kell hangolniuk a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással szembeni védelme céljából tett intézkedéseiket. Ennek érdekében a Bizottsággal együtt szoros és rendszeres együttműködést kell szervezniük az illetékes hatóságok között. Ez a közigazgatási együttműködés a rendellenességekről szóló értesítésekből, közigazgatási vizsgálatokból, helyszíni ellenőrzésekből és vizsgálatokból, információcseréből, a tévesen szerzett előnyök visszavonásából és közigazgatási szankciókból áll. |
| --- | --- |

1.

A Szerződés 280. cikke alapján a tagállamoknak össze kell hangolniuk a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással szembeni védelme céljából tett intézkedéseiket. Ennek érdekében a Bizottsággal együtt szoros és rendszeres együttműködést kell szervezniük az illetékes hatóságok között. Ez a közigazgatási együttműködés a rendellenességekről szóló értesítésekből, közigazgatási vizsgálatokból, helyszíni ellenőrzésekből és vizsgálatokból, információcseréből, a tévesen szerzett előnyök visszavonásából és közigazgatási szankciókból áll.

| 2. | A Szerződés 280. cikke és más rendelkezései alapján léteznek minden területen kötelezően alkalmazandó közös jogi szabályok. A Közösség csalás elleni jogszabályainak többsége ugyanakkor az érintett közösségi politikákat szabályozó számtalan különböző részletes rendelkezésből áll. |
| --- | --- |

2.

A Szerződés 280. cikke és más rendelkezései alapján léteznek minden területen kötelezően alkalmazandó közös jogi szabályok. A Közösség csalás elleni jogszabályainak többsége ugyanakkor az érintett közösségi politikákat szabályozó számtalan különböző részletes rendelkezésből áll.

| 3. | A vizsgált jogalkotási javaslat megerősítené a Bizottság koordinátori szerepét a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére szolgáló tagállami intézkedések területén. A Bizottság által benyújtott magyarázó feljegyzés szerint a közigazgatási együttműködésre vonatkozó jelenlegi jogi keretrendszer hiányos, mert nem juttat aktív szerepet a Bizottságnak a tagállamok tevékenységeinek támogatása és összehangolása során. Ez a helyzet különösen a transznacionális HÉA-kijátszás és az EK-csaláshoz kapcsolódó pénzmosás esetében áll fenn. |
| --- | --- |

3.

A vizsgált jogalkotási javaslat megerősítené a Bizottság koordinátori szerepét a Közösség pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelmére szolgáló tagállami intézkedések területén. A Bizottság által benyújtott magyarázó feljegyzés szerint a közigazgatási együttműködésre vonatkozó jelenlegi jogi keretrendszer hiányos, mert nem juttat aktív szerepet a Bizottságnak a tagállamok tevékenységeinek támogatása és összehangolása során. Ez a helyzet különösen a transznacionális HÉA-kijátszás és az EK-csaláshoz kapcsolódó pénzmosás esetében áll fenn.

| 4. | A rendeleti javaslat átfogó együttműködési rendszer felállítását szorgalmazza mind a tagállamok közigazgatási hatóságai, mind ezen hatóságok és a Bizottság (melynek nevében az Európai Csalás Elleni Hivatal, az OLAF (2) jár el) között, hogy információt gyűjtsenek és cseréljenek olyan szabálytalan ügyletekről, amelyek „közösségi szinten kiemelt jelentőséggel rendelkeznek”. |
| --- | --- |

4.

A rendeleti javaslat átfogó együttműködési rendszer felállítását szorgalmazza mind a tagállamok közigazgatási hatóságai, mind ezen hatóságok és a Bizottság (melynek nevében az Európai Csalás Elleni Hivatal, az OLAF (2) jár el) között, hogy információt gyűjtsenek és cseréljenek olyan szabálytalan ügyletekről, amelyek „közösségi szinten kiemelt jelentőséggel rendelkeznek”.

| 5. | A „közösségi szinten kiemelt jelentőségű ügy” besorolása két kritériumtól függ:






  a) | A szabálytalan ügyletnek egynél több tagállamra kell kiterjednie, illetve egynél több tagállamban kötött ügyletekhez kell kapcsolódnia
  és |
| --- | --- | --- |

5.

A „közösségi szinten kiemelt jelentőségű ügy” besorolása két kritériumtól függ:

a)

A szabálytalan ügyletnek egynél több tagállamra kell kiterjednie, illetve egynél több tagállamban kötött ügyletekhez kell kapcsolódnia

és

| b) | a szabálytalan ügylet hozzávetőlegesen 100 000 EUR vagy azt meghaladó kárt okoz a Közösségnek, vagy a HÉA esetében 500 000 EUR összegnél nagyobb adóveszteséget okoz az érintett tagállamnak. |
| --- | --- |

b)

a szabálytalan ügylet hozzávetőlegesen 100 000 EUR vagy azt meghaladó kárt okoz a Közösségnek, vagy a HÉA esetében 500 000 EUR összegnél nagyobb adóveszteséget okoz az érintett tagállamnak.

| 6. | A javasolt rendelet a közösségi bevételek és kiadások minden területére vonatkozna, kivéve ha más közösségi jogszabályok szorosabb együttműködést vagy az információkhoz való szélesebb körű bizottsági hozzáférést írnak elő. |
| --- | --- |

6.

A javasolt rendelet a közösségi bevételek és kiadások minden területére vonatkozna, kivéve ha más közösségi jogszabályok szorosabb együttműködést vagy az információkhoz való szélesebb körű bizottsági hozzáférést írnak elő.

| 7. | A Számvevőszék a kapcsolódó ellenőrzéseinek fényében megvizsgálta a bizottsági javaslatot, szintén figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen megállapított rendelkezéseit a jobb jogalkotásról és iránymutatásait a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségéről (3). |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék a kapcsolódó ellenőrzéseinek fényében megvizsgálta a bizottsági javaslatot, szintén figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közösen megállapított rendelkezéseit a jobb jogalkotásról és iránymutatásait a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségéről (3).

II.   ÁLTALÁNOS ÉSZREVÉTELEK

| 8. | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a közösségi jogszabályok felülvizsgálatában, tömörítésében és jelentős egyszerűsítésében állapodtak meg (4). A célkitűzés ellenére a bizottsági javaslat nem tesz erőfeszítéseket a fennálló szabályozás egyszerűsítésére vagy módosítására. A jelenleg hatályban lévő horizontális és ágazati csalás elleni jogszabályokat egy új rendelet egészítené ki. |
| --- | --- |

8.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság a közösségi jogszabályok felülvizsgálatában, tömörítésében és jelentős egyszerűsítésében állapodtak meg (4). A célkitűzés ellenére a bizottsági javaslat nem tesz erőfeszítéseket a fennálló szabályozás egyszerűsítésére vagy módosítására. A jelenleg hatályban lévő horizontális és ágazati csalás elleni jogszabályokat egy új rendelet egészítené ki.

| 9. | A Bizottság elkötelezte magát (5), hogy javaslataiban kellő figyelmet szentel a különösen az Unióra és a tagállamokra kiható pénzügyi vagy közigazgatási következményeknek. Az új rendeletre vonatkozó javaslatában viszont nem szerepel tájékoztatás a tagállamokra kiható pénzügyi vagy közigazgatási következményekről. |
| --- | --- |

9.

A Bizottság elkötelezte magát (5), hogy javaslataiban kellő figyelmet szentel a különösen az Unióra és a tagállamokra kiható pénzügyi vagy közigazgatási következményeknek. Az új rendeletre vonatkozó javaslatában viszont nem szerepel tájékoztatás a tagállamokra kiható pénzügyi vagy közigazgatási következményekről.

| 10. | A javaslat szélesebb körű meghatározását adja „a Közösség pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok” fogalmának, melynek hatókörét a következőkre is kiterjesztették:






  a) | A hozzáadottértékadó- (HÉA-) jogszabályokkal kapcsolatos visszaélések
  és |
| --- | --- | --- |

10.

A javaslat szélesebb körű meghatározását adja „a Közösség pénzügyi érdekeit sértő szabálytalanságok” fogalmának, melynek hatókörét a következőkre is kiterjesztették:

a)

A hozzáadottértékadó- (HÉA-) jogszabályokkal kapcsolatos visszaélések

és

| b) | a pénzmosás. |
| --- | --- |

b)

a pénzmosás.

Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletben (6) a szabálytalanságok általános fogalommeghatározása nem fedi le ezeket a területeket. A „szabálytalanságok” párhuzamos, de eltérő meghatározása a csalás elleni jogszabályokban zavart és jogbizonytalanságot okozhat.

| 11. | A bizonytalanságot tovább fokozza, hogy a jelenlegi közösségi jogszabályok nem határozzák meg „a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmét” (7). A Bizottság által javasolt új rendelet sem tartalmazza a fogalom meghatározását. |
| --- | --- |

11.

A bizonytalanságot tovább fokozza, hogy a jelenlegi közösségi jogszabályok nem határozzák meg „a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmét” (7). A Bizottság által javasolt új rendelet sem tartalmazza a fogalom meghatározását.

III.   KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS A HAGYOMÁNYOS SAJÁT FORRÁSOK ÉS KIADÁSOK TERÜLETÉN

| 12. | Az Európai Csalás Elleni Hivatal irányításáról szóló (8) legutóbbi számvevőszéki ellenőrzés megerősítette, hogy eredményesebb tagállami együttműködésre van szükség mind a közvetlen, mind pedig a tagállamokkal megosztott irányítású területeken. A jelenlegi együttműködés problémái nagyrészt a működési hatékonyságban tapasztalható hiányosságokhoz kapcsolódnak mind tagállami, mind bizottsági szinten. |
| --- | --- |

12.

Az Európai Csalás Elleni Hivatal irányításáról szóló (8) legutóbbi számvevőszéki ellenőrzés megerősítette, hogy eredményesebb tagállami együttműködésre van szükség mind a közvetlen, mind pedig a tagállamokkal megosztott irányítású területeken. A jelenlegi együttműködés problémái nagyrészt a működési hatékonyságban tapasztalható hiányosságokhoz kapcsolódnak mind tagállami, mind bizottsági szinten.

| 13. | A kölcsönös segítségnyújtás sajátos esetében, a vám- és mezőgazdasági ágazatban (9) megállapították, hogy nem került sor rendszeres nyomon követésre, és az OLAF nem alkotott szabályokat a tagállamoktól kért kölcsönös segítségnyújtás eljárásainak keretében megvalósuló előrelépések folyamatos és következetes nyomon követésére, valamint nem rögzítették világosan, hogy a megtett intézkedések milyen eredményekkel jártak (10). |
| --- | --- |

13.

A kölcsönös segítségnyújtás sajátos esetében, a vám- és mezőgazdasági ágazatban (9) megállapították, hogy nem került sor rendszeres nyomon követésre, és az OLAF nem alkotott szabályokat a tagállamoktól kért kölcsönös segítségnyújtás eljárásainak keretében megvalósuló előrelépések folyamatos és következetes nyomon követésére, valamint nem rögzítették világosan, hogy a megtett intézkedések milyen eredményekkel jártak (10).

| 14. | A közös agrárpolitika keretében szabálytalanul kifizetett összegek visszatérítéséről szóló 3/2004. sz. különjelentésben (11) a Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok által bejelentett szabálytalanságokat tartalmazó kapcsolódó bizottsági adatbázis (12) nem tekinthető megbízhatónak, teljesnek, illetve pontosnak. |
| --- | --- |

14.

A közös agrárpolitika keretében szabálytalanul kifizetett összegek visszatérítéséről szóló 3/2004. sz. különjelentésben (11) a Számvevőszék megállapította, hogy a tagállamok által bejelentett szabálytalanságokat tartalmazó kapcsolódó bizottsági adatbázis (12) nem tekinthető megbízhatónak, teljesnek, illetve pontosnak.

| 15. | A strukturális politikák esetében a vonatkozó rendelet (13) alkalmazásának ellenőrzésekor 2001-ben a Számvevőszék hiányosságokat állapított meg (14) minden szinten, melyek következtében a szabálytalanságokról jelentett adatok hiányosak, megbízhatatlanok, félrevezetőek és elavultak. |
| --- | --- |

15.

A strukturális politikák esetében a vonatkozó rendelet (13) alkalmazásának ellenőrzésekor 2001-ben a Számvevőszék hiányosságokat állapított meg (14) minden szinten, melyek következtében a szabálytalanságokról jelentett adatok hiányosak, megbízhatatlanok, félrevezetőek és elavultak.

| 16. | Ezek a hiányosságok többek között annak tudhatók be, hogy nehézségekbe ütközött a jelentésköteles szabálytalanságok egységes meghatározása valamennyi tagállamra vonatkozóan. A Számvevőszék azt is megállapította, hogy az adatok gyakran csak hosszas késést követően váltak hozzáférhetővé, és a Bizottság nem követte őket kellően nyomon. |
| --- | --- |

16.

Ezek a hiányosságok többek között annak tudhatók be, hogy nehézségekbe ütközött a jelentésköteles szabálytalanságok egységes meghatározása valamennyi tagállamra vonatkozóan. A Számvevőszék azt is megállapította, hogy az adatok gyakran csak hosszas késést követően váltak hozzáférhetővé, és a Bizottság nem követte őket kellően nyomon.

| 17. | A javaslat által bevezetett új eljárások többletmunkát jelentenének a tagállamok közigazgatási szerveinek és a Bizottságnak is, míg a más közösségi jogszabályok által előírt jelentéstételi kötelezettségeket nem szüntetnék meg és nem egyszerűsítenék. A gyakorlatban ezért nehéz lenne összpontosítani az erőfeszítéseket és forrásokat, és ezáltal megóvni a bizottsági szolgálatokat attól, hogy elárasszák őket csekély jelentőségű ügyekhez kapcsolódó adatokkal és kérvényekkel, pedig éppen ez a Bizottság eredetileg kinyilvánított szándéka (15). |
| --- | --- |

17.

A javaslat által bevezetett új eljárások többletmunkát jelentenének a tagállamok közigazgatási szerveinek és a Bizottságnak is, míg a más közösségi jogszabályok által előírt jelentéstételi kötelezettségeket nem szüntetnék meg és nem egyszerűsítenék. A gyakorlatban ezért nehéz lenne összpontosítani az erőfeszítéseket és forrásokat, és ezáltal megóvni a bizottsági szolgálatokat attól, hogy elárasszák őket csekély jelentőségű ügyekhez kapcsolódó adatokkal és kérvényekkel, pedig éppen ez a Bizottság eredetileg kinyilvánított szándéka (15).

| 18. | Ezenfelül az újonnan javasolt szabályok és a már fennálló ágazatspecifikus szabályozás párhuzamos létezése növelné az értelmezési nehézségek, valamint a tagállamok közti összehangolt alkalmazás nehézségeinek kockázatát. A feltételrendszert, a határidőket és a jelentéstételi küszöböket illetően következetlenségek adódnának (16). |
| --- | --- |

18.

Ezenfelül az újonnan javasolt szabályok és a már fennálló ágazatspecifikus szabályozás párhuzamos létezése növelné az értelmezési nehézségek, valamint a tagállamok közti összehangolt alkalmazás nehézségeinek kockázatát. A feltételrendszert, a határidőket és a jelentéstételi küszöböket illetően következetlenségek adódnának (16).

| 19. | Tovább bonyolítja a helyzetet az újonnan javasolt jelentéstételi kötelezettségek hatálya, mivel azokra az esetekre is kiterjed, amikor még nem történt szabálytalanság, de a rendelkezésre álló adatok alapján történhetne (17). Kétséges, hogy egy ilyen követelmény megvalósítható-e. |
| --- | --- |

19.

Tovább bonyolítja a helyzetet az újonnan javasolt jelentéstételi kötelezettségek hatálya, mivel azokra az esetekre is kiterjed, amikor még nem történt szabálytalanság, de a rendelkezésre álló adatok alapján történhetne (17). Kétséges, hogy egy ilyen követelmény megvalósítható-e.

IV.   KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS A HOZZÁADOTTÉRTÉK-ADÓ TERÜLETÉN

| 20. | A Számvevőszék a 2001. évre vonatkozó éves jelentésében (18) felhívta a figyelmet a „körhintacsalás” szaporodó problémáira és annak szükségességére, hogy a HÉA-bevételek megóvása érdekében fokozott közigazgatási együttműködéssel közelítsék meg a problémát (19). |
| --- | --- |

20.

A Számvevőszék a 2001. évre vonatkozó éves jelentésében (18) felhívta a figyelmet a „körhintacsalás” szaporodó problémáira és annak szükségességére, hogy a HÉA-bevételek megóvása érdekében fokozott közigazgatási együttműködéssel közelítsék meg a problémát (19).

| 21. | 2004. január 1-jén hatályba lépett a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 1798/2003/EK (20) tanácsi rendelet, melynek célja a tagállamok adóhatóságai közötti együttműködés erősítése a HÉA-kijátszás leküzdésére. Az 1798/2003/EK rendelet végül létrehozott egy egységes jogi eszközt. Hatálybalépése előtt a két külön HÉA-együttműködési jogi eszköz párhuzamos létezése gátolta az adóhatóságok közötti hatékony együttműködést. |
| --- | --- |

21.

2004. január 1-jén hatályba lépett a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 1798/2003/EK (20) tanácsi rendelet, melynek célja a tagállamok adóhatóságai közötti együttműködés erősítése a HÉA-kijátszás leküzdésére. Az 1798/2003/EK rendelet végül létrehozott egy egységes jogi eszközt. Hatálybalépése előtt a két külön HÉA-együttműködési jogi eszköz párhuzamos létezése gátolta az adóhatóságok közötti hatékony együttműködést.

| 22. | A Bizottság szerint azok a tagállamok, amelyek már végrehajtották a „körhintacsalást” megfékező különleges kimutatási és ellenőrzési intézkedéseket, sikerrel jártak (21). |
| --- | --- |

22.

A Bizottság szerint azok a tagállamok, amelyek már végrehajtották a „körhintacsalást” megfékező különleges kimutatási és ellenőrzési intézkedéseket, sikerrel jártak (21).

| 23. | A Számvevőszék megállapítja, hogy az újonnan javasolt rendelet rendelkezései nagy részben hasonlóak, sőt azonosak az 1798/2003/EK rendelet rendelkezéseivel, különösen ami az információcserét és a közigazgatási vizsgálatok szabályait illeti (22). |
| --- | --- |

23.

A Számvevőszék megállapítja, hogy az újonnan javasolt rendelet rendelkezései nagy részben hasonlóak, sőt azonosak az 1798/2003/EK rendelet rendelkezéseivel, különösen ami az információcserét és a közigazgatási vizsgálatok szabályait illeti (22).

| 24. | A javaslat azonban megváltoztatja a Bizottság (beleértve az OLAF-ot is) szerepét. Az 1798/2003/EK rendelet alapján a Bizottság legfőbb feladata, hogy megvizsgálja és értékelje a tagállamokkal a közigazgatási együttműködésre vonatkozó intézkedések működését és hatékonyságuk lehetséges fejlesztését. |
| --- | --- |

24.

A javaslat azonban megváltoztatja a Bizottság (beleértve az OLAF-ot is) szerepét. Az 1798/2003/EK rendelet alapján a Bizottság legfőbb feladata, hogy megvizsgálja és értékelje a tagállamokkal a közigazgatási együttműködésre vonatkozó intézkedések működését és hatékonyságuk lehetséges fejlesztését.

| 25. | Az új javaslat alapján az OLAF-ot módszeresen bevonnák a konkrét csalás elleni műveletek összehangolásába, sőt, központi szerepet is játszhatna ezekben a műveletekben a kapcsolódó adatok központosításával és elemzésével, valamint annak lehetőségével, hogy a tagállamokat különleges megfigyelés szervezésére vagy közigazgatási vizsgálatok elvégzésére kéri fel. |
| --- | --- |

25.

Az új javaslat alapján az OLAF-ot módszeresen bevonnák a konkrét csalás elleni műveletek összehangolásába, sőt, központi szerepet is játszhatna ezekben a műveletekben a kapcsolódó adatok központosításával és elemzésével, valamint annak lehetőségével, hogy a tagállamokat különleges megfigyelés szervezésére vagy közigazgatási vizsgálatok elvégzésére kéri fel.

| 26. | A Számvevőszék felhívja a figyelmet az 1/2005. sz. különjelentésben (23) tett javaslatára, miszerint az OLAF tevékenységét a vizsgálati feladatkörére kellene összpontosítani. A javasolt rendelet az OLAF-ot ruházza fel a határokon átnyúló HÉA-kijátszás tagállami leküzdésének összehangolási szerepkörével, ami csökkentheti az OLAF-nak az elsődleges feladatköre eredményes elvégzésére jutó kapacitását. |
| --- | --- |

26.

A Számvevőszék felhívja a figyelmet az 1/2005. sz. különjelentésben (23) tett javaslatára, miszerint az OLAF tevékenységét a vizsgálati feladatkörére kellene összpontosítani. A javasolt rendelet az OLAF-ot ruházza fel a határokon átnyúló HÉA-kijátszás tagállami leküzdésének összehangolási szerepkörével, ami csökkentheti az OLAF-nak az elsődleges feladatköre eredményes elvégzésére jutó kapacitását.

| 27. | Gyakorlati nehézségeket okozhat továbbá, hogy az új javaslat az 1798/2003/EK rendelettel ellentétben nem ír elő közvetlen kapcsolattartást és együttműködést az adóellenőrökkel vagy a csalás elleni egységek alkalmazottaival. Annyit javasol csak, hogy az adatokat meg kell osztani az érintett központi összekötő hivatalokkal és más adóellenőrzési hatóságokkal. Ez azzal a kockázattal jár, hogy csökken az összehangolási feladatok gyorsasága és rugalmassága. |
| --- | --- |

27.

Gyakorlati nehézségeket okozhat továbbá, hogy az új javaslat az 1798/2003/EK rendelettel ellentétben nem ír elő közvetlen kapcsolattartást és együttműködést az adóellenőrökkel vagy a csalás elleni egységek alkalmazottaival. Annyit javasol csak, hogy az adatokat meg kell osztani az érintett központi összekötő hivatalokkal és más adóellenőrzési hatóságokkal. Ez azzal a kockázattal jár, hogy csökken az összehangolási feladatok gyorsasága és rugalmassága.

| 28. | A 17–19. bekezdésekben tett megjegyzések a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésre is vonatkoznak. |
| --- | --- |

28.

A 17–19. bekezdésekben tett megjegyzések a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésre is vonatkoznak.

V.   KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS A PÉNZMOSÁS ELLENI KÜZDELEM TERÜLETÉN

| 29. | A 2000/642/IB (24) tanácsi határozat alapján a tagállamok „pénzügyi hírszerző egységeket” (FIU) hoztak létre. Ezek a FIU-k látják el az adatok gyűjtésének és elemzésének feladatát, azzal a céllal, hogy a pénzmosás leküzdése érdekében kimutassák a gyanús pénzügyi ügyletek és a mögöttes büntetendő cselekmények közötti kapcsolatokat. |
| --- | --- |

29.

A 2000/642/IB (24) tanácsi határozat alapján a tagállamok „pénzügyi hírszerző egységeket” (FIU) hoztak létre. Ezek a FIU-k látják el az adatok gyűjtésének és elemzésének feladatát, azzal a céllal, hogy a pénzmosás leküzdése érdekében kimutassák a gyanús pénzügyi ügyletek és a mögöttes büntetendő cselekmények közötti kapcsolatokat.

| 30. | A Bizottság azt javasolja, hogy a FIU-kat sorolják azon illetékes hatóságok közé, amelyeknek a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló rendelet hatálya alatt együtt kell működniük. A Bizottság így jogsegélyt kérhetne a FIU-któl, és kérhetné, hogy továbbítsák a szabálytalanságok felderítéséhez és megelőzéséhez szükséges vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

30.

A Bizottság azt javasolja, hogy a FIU-kat sorolják azon illetékes hatóságok közé, amelyeknek a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásról szóló rendelet hatálya alatt együtt kell működniük. A Bizottság így jogsegélyt kérhetne a FIU-któl, és kérhetné, hogy továbbítsák a szabálytalanságok felderítéséhez és megelőzéséhez szükséges vonatkozó adatokat.

| 31. | A Számvevőszék felhívja a figyelmet, hogy a 2000/642/IB tanácsi határozat jelenlegi szövegezése nem juttat a Bizottságnak szerepet a FIU-kkal kapcsolatban. Egyes rendelkezései (25) inkább úgy értelmezhetőek, hogy kizárják a Bizottságot a FIU-kon keresztül gyűjtött, illetve közölt adatokhoz való hozzáférésből. A közösségi jogszabályok szövegezésének minőségéről szóló iránymutatások (26) 19. cikke alapján tanácsos lenne tisztázni ezt a helyzetet. |
| --- | --- |

31.

A Számvevőszék felhívja a figyelmet, hogy a 2000/642/IB tanácsi határozat jelenlegi szövegezése nem juttat a Bizottságnak szerepet a FIU-kkal kapcsolatban. Egyes rendelkezései (25) inkább úgy értelmezhetőek, hogy kizárják a Bizottságot a FIU-kon keresztül gyűjtött, illetve közölt adatokhoz való hozzáférésből. A közösségi jogszabályok szövegezésének minőségéről szóló iránymutatások (26) 19. cikke alapján tanácsos lenne tisztázni ezt a helyzetet.

| 32. | A 17–19. bekezdésekben tett megjegyzések vonatkoznak a pénzmosás leküzdése területén történő közigazgatási együttműködésre is. |
| --- | --- |

32.

A 17–19. bekezdésekben tett megjegyzések vonatkoznak a pénzmosás leküzdése területén történő közigazgatási együttműködésre is.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 33. | A Számvevőszék egyetért azon bizottsági elemzéssel, miszerint eredményesebb együttműködésre van szükség a tagországok, valamint a Bizottság és a tagországok között a Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelme érdekében. |
| --- | --- |

33.

A Számvevőszék egyetért azon bizottsági elemzéssel, miszerint eredményesebb együttműködésre van szükség a tagországok, valamint a Bizottság és a tagországok között a Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és bármely más tiltott tevékenységgel szembeni védelme érdekében.

| 34. | A csalás és más szabálytalanságok elleni küzdelem jelenlegi jogi keretrendszere bonyolult és – amint azt a számvevőszéki ellenőrzések is kimutatták – nehezen végrehajtható. A javasolt új rendelet további bonyodalmakat okoz, különösen a fogalommeghatározások és a jelentéstételi kritériumok területén. |
| --- | --- |

34.

A csalás és más szabálytalanságok elleni küzdelem jelenlegi jogi keretrendszere bonyolult és – amint azt a számvevőszéki ellenőrzések is kimutatták – nehezen végrehajtható. A javasolt új rendelet további bonyodalmakat okoz, különösen a fogalommeghatározások és a jelentéstételi kritériumok területén.

| 35. | Az újabb jogi eszköz bevezetéséről szóló javaslat ezenfelül ellenkezik az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (27) közös célkitűzésével, miszerint a közösségi jogszabályokat felülvizsgálják, tömörítik és jelentősen egyszerűsítik. |
| --- | --- |

35.

Az újabb jogi eszköz bevezetéséről szóló javaslat ezenfelül ellenkezik az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (27) közös célkitűzésével, miszerint a közösségi jogszabályokat felülvizsgálják, tömörítik és jelentősen egyszerűsítik.

| 36. | A Számvevőszék azt tanácsolja, hogy a Bizottság próbálja meg a Közösség csalás elleni jogszabályainak egyszerűsítését és egységes szerkezetbe foglalását kezdeményezni, figyelmet fordítva a párhuzamos és egymásnak ellentmondó szabályozás elkerülésére. Egy vizsgálat keretében orvosolni lehetne a Bizottság és a tagállamok együttműködésében tapasztalható hiányosságokat. |
| --- | --- |

36.

A Számvevőszék azt tanácsolja, hogy a Bizottság próbálja meg a Közösség csalás elleni jogszabályainak egyszerűsítését és egységes szerkezetbe foglalását kezdeményezni, figyelmet fordítva a párhuzamos és egymásnak ellentmondó szabályozás elkerülésére. Egy vizsgálat keretében orvosolni lehetne a Bizottság és a tagállamok együttműködésében tapasztalható hiányosságokat.

| 37. | A Számvevőszék emlékeztet korábbi ajánlására, amelyben javasolta, hogy az OLAF tevékenyégét a vizsgálati feladatkörre összpontosítsák. Az OLAF hatáskörének bővítése a tagállamok csalás elleni intézkedéseinek összehangolása terén ellentétes lehet ezzel a célkitűzéssel. |
| --- | --- |

37.

A Számvevőszék emlékeztet korábbi ajánlására, amelyben javasolta, hogy az OLAF tevékenyégét a vizsgálati feladatkörre összpontosítsák. Az OLAF hatáskörének bővítése a tagállamok csalás elleni intézkedéseinek összehangolása terén ellentétes lehet ezzel a célkitűzéssel.

| 38. | A „Közösségek pénzügyi érdekei” fogalmat, ami központi eleme a csalás elleni jogszabályoknak, pontosan meg kellene határozni. A „szabálytalanságok” fogalmának egységes meghatározását kellene használni a csalás elleni jogszabályok mindegyikében. |
| --- | --- |

38.

A „Közösségek pénzügyi érdekei” fogalmat, ami központi eleme a csalás elleni jogszabályoknak, pontosan meg kellene határozni. A „szabálytalanságok” fogalmának egységes meghatározását kellene használni a csalás elleni jogszabályok mindegyikében.

| 39. | Ami a hozzáadottérték-adó területén való együttműködést illeti, a Számvevőszék megismétli korábbi ajánlását (28), miszerint a HÉA-kijátszás elleni küzdelem területén a Bizottság összpontosítson a nemzeti rendszerek rendellenességeinek azonosítására és indítványozzon megfelelő jogorvoslatot az érintett tagállamoknak. |
| --- | --- |

39.

Ami a hozzáadottérték-adó területén való együttműködést illeti, a Számvevőszék megismétli korábbi ajánlását (28), miszerint a HÉA-kijátszás elleni küzdelem területén a Bizottság összpontosítson a nemzeti rendszerek rendellenességeinek azonosítására és indítványozzon megfelelő jogorvoslatot az érintett tagállamoknak.

Ezt a jelentést a Számvevőszék 2005. október 27-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék részéről

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  COM(2004) 509 végleges, 2004. július 20.

1

(2)  Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló, 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.) 2. cikke alapján a Hivatal feladata, hogy biztosítsa a Bizottság támogatását a tagállamokkal való együttműködésben a csalások elleni küzdelem során és a Bizottság minden egyéb, a csalás elleni küzdelemhez kapcsolódó operatív tevékenységének ellátásakor.

2

(3)  2003. december 16-i intézményközi megállapodás a jobb jogalkotásról (HL C 321., 2003.12.31., 1. o.) és 1998. december 22-i intézményközi megállapodás a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról (HL C 73., 1999.3.17., 1. o.).

3

(4)  Lásd a 2003. december 16-i intézményközi megállapodás 35. cikkét.

4

(5)  Lásd a 2003. december 16-i intézményközi megállapodás 27. cikkét.

5

(6)  HL L 312., 1995.12. 23., 1. o.

6

(7)  Az Európai Bíróság egyik ítéletében találhatók iránymutatások. A Bíróság a C-11/00 sz. ügyben megállapította, hogy: „az EK Szerződés 280. cikkében a »Közösség pénzügyi érdekei« kifejezés nem korlátozódik az Európai Közösség szigorúan értelmezett költségvetésére”. (2003, EBHT I-7147, 95. bekezdés).

7

(8)  Lásd az 1/2005. sz. különjelentés (HL C 202., 2005.8.18., 1. o.) összefoglalójának VI. bekezdését.

8

(9)  A tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló, 1997. március 13-i 515/97EK tanácsi rendelet (HL L 82., 1997.3.22., 1. o.) alapján.

9

(10)  Lásd az 1/2005. sz. különjelentés 32. bekezdését.

10

(11)  Lásd a 3/2004. sz. különjelentés (HL C 269., 2004.11.4., 1. o.) 16–32. bekezdését.

11

(12)  A közös agrárpolitika finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, továbbá egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról, valamint a 283/72/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1991. március 4-i 595/91/EGK tanácsi rendelet (HL L 67., 1991.3.14., 11. o.) alapján.

12

(13)  A strukturális politikák finanszírozása keretében történt szabálytalanságokról és tévesen kifizetett összegek behajtásáról, valamint egy információs rendszer e téren történő létrehozásáról szóló, 1994. július 11-i 1681/94/EK bizottsági rendelet (HL L 178., 1994.7.12., 43. o.).

13

(14)  Lásd a strukturális alapok pénzügyi ellenőrzéséről szóló, 10/2001. sz. különjelentés (HL C 314., 2001.11.8., 26. o.), 107–126. bekezdését.

14

(15)  Lásd a bizottsági javaslathoz kapcsolódó magyarázó feljegyzés 6. oldalát.

15

(16)  A javasolt rendelet szerint például a tagállamoknak minden előzetes kérvény nélkül adatokat kell szolgáltatniuk a más tagállamokra kiható szabálytalanságokról, valamint az olyan szabálytalanságokról, amelyek esetében a Közösség gazdasági érdekei 100 000 EUR vagy annál több eurónyi kárt szenvednek. Ennek megfelelően egyértelmű, hogy az adatokat akkor kell szolgáltatni, mihelyt az ügy pénzügyi kihatása megállapítható. Az 1681/94/EK bizottsági rendelet alapján minden tagállamnak haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot – a szóban forgó összegekre tekintet nélkül – minden szabálytalanságról, ha fennáll a veszélye, hogy annak nagyon rövid időn belül a tagállam területén kívül is hatásai lehetnek.

16

(17)  Lásd a javaslat 5. cikkének (3) bekezdését.

17

(18)  Lásd a 2001. évi éves jelentés (HL C 295., 2002.11.28., 1. o.) 1.45–1.55. bekezdését.

18

(19)  A HÉA esetében a csalás közvetett hatással bír a Közösségek saját forrásaira. A Közösségek kiadási kötelezettségeinek teljesítési képessége nem függ a HÉA beszedésének hatékonysági fokától, illetve a csalások megakadályozásától. A bruttó nemzeti jövedelemből származó saját forrásoknak (GNI) kell lefedniük a más források által le nem fedett összes kiadás egyenlegét. A HÉA-kijátszás következményeit így nem csak az a tagállam viseli, ahol a csalás történt, hanem a megnövekedett GNI-alapú saját források bekérése folytán valamennyi tagállam.

19

(20)  A hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről, valamint a 218/92/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. október 7-i 1798/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 264., 2003.10.15., 1. o.).

20

(21)  Lásd a Bizottság jelentését a közigazgatási együttműködési rendszerről a HÉA-kijátszás elleni küzdelem területén, COM(2004) 260 végleges, 2004.4.16., 18. o.

21

(22)  A Bizottság a magyarázó feljegyzésben kifejezetten megemlíti, hogy az 1798/2003/EK rendelet által kialakított normákat alkalmazta.

22

(23)  Lásd a XI. és 94. bekezdéseket.

23

(24)  A tagállamok pénzügyi hírszerző egységeinek az információcsere terén folytatott együttműködésére vonatkozó rendelkezésekről szóló, 2000. október 17-i 2000/642/IB tanácsi határozat (HL L 271., 2000.10.24., 4. o.).

24

(25)  Lásd például az 5. cikk (4) bekezdését, amely szerint a FIU-knak minden szükséges intézkedést meg kell tenniük – beleértve a biztonsági intézkedéseket is – annak biztosítása érdekében, hogy a határozatnak megfelelően továbbított adatokhoz más hatóságok, ügynökségek vagy szervezeti egységek ne férhessenek hozzá.

25

(26)  1998. december 22-i intézményközi megállapodás a közösségi jogszabályok szövegezésének minőségére vonatkozó közös iránymutatásokról.

26

(27)  2003. december 16-i intézményközi megállapodás a jobb jogalkotásról.

27

(28)  Lásd a Közösségen belüli kereskedelemben a HÉA területén az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 9/98. sz. különjelentés 4.1–4.8. bekezdéseit a Bizottság válaszaival együtt (HL C 356., 1998.11.20., 1. o.).

28

---

| 9.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 313/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 313/6

---

9/2005. sz. VÉLEMÉNY

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatról [COM(2005) 130 végleges]

(2005/C 313/02)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 248. és 279. cikkére,

tekintettel a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, az 1149/1999 EK, Euratom tanácsi rendelettel és a 2273/2004 EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított 2728/94/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslatra [COM(2005) 130 végleges],

tekintettel a 2005. június 2-i tanácsi határozatra, amely kimondja, hogy a javaslatról konzultálni kell az Európai Számvevőszékkel,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

| 1. | A Számvevőszék a legtöbb szempontból egyetért a javaslattal, ám a „kiegyenlítő mechanizmus” küszöbértékét illetően (a módosító rendelettervezet 5. cikke (3) bekezdése) kommentárt szeretne fűzni ahhoz. |
| --- | --- |

1.

A Számvevőszék a legtöbb szempontból egyetért a javaslattal, ám a „kiegyenlítő mechanizmus” küszöbértékét illetően (a módosító rendelettervezet 5. cikke (3) bekezdése) kommentárt szeretne fűzni ahhoz.

| 2. | A küszöbérték megállapítására szolgáló bizottsági becslések többféle forgatókönyvet vesznek alapul a harmadik országoknak történő uniós hitelnyújtást illetően; az Európai Beruházási Bank (EBB) ilyen hitelnyújtásra szóló mandátumát a következő, 2007–2013 közötti pénzügyi tervre vonatkozóan még nem fogadták el. Megbízható adatok és előrejelzések hiányában a jelenlegi szabályozás magasabb befizetést irányoz elő az alapba, amennyiben nem teljesítést követő garanciaaktiválás eredményeként az alap forrásállománya az előirányzott összeg 75 %-a alá süllyedne. Ennek a szabálynak a helyébe lépne a „kiegyenlítő mechanizmus” működtetése. Az alapba való befizetésre szolgáló új eljárás utólagos számításokon alapul, ezért a befizetés valamelyes időeltéréssel fog történni. A Számvevőszék szerint a Bizottságnak meg kellene fontolnia egy olyan figyelmeztető mechanizmus felállítását, amely értesítené a költségvetési hatóságokat, amennyiben az alap nettó eszközállománya a garanciák növekedése és/vagy a garanciák aktiválása miatt az előirányzott összeg 75 %-a alá süllyedne. A költségvetési hatóság így folyamatosan tájékoztatva lenne a kedvezőtlen fejleményekről, mégpedig idejekorán, nem pedig csak akkor, amikor már rendkívüli intézkedések válnak szükségessé az alap újrafeltöltéséhez (pl. amikor az alap forrásállománya az előirányzott összeg 50 %-a alá süllyed). |
| --- | --- |

2.

A küszöbérték megállapítására szolgáló bizottsági becslések többféle forgatókönyvet vesznek alapul a harmadik országoknak történő uniós hitelnyújtást illetően; az Európai Beruházási Bank (EBB) ilyen hitelnyújtásra szóló mandátumát a következő, 2007–2013 közötti pénzügyi tervre vonatkozóan még nem fogadták el. Megbízható adatok és előrejelzések hiányában a jelenlegi szabályozás magasabb befizetést irányoz elő az alapba, amennyiben nem teljesítést követő garanciaaktiválás eredményeként az alap forrásállománya az előirányzott összeg 75 %-a alá süllyedne. Ennek a szabálynak a helyébe lépne a „kiegyenlítő mechanizmus” működtetése. Az alapba való befizetésre szolgáló új eljárás utólagos számításokon alapul, ezért a befizetés valamelyes időeltéréssel fog történni. A Számvevőszék szerint a Bizottságnak meg kellene fontolnia egy olyan figyelmeztető mechanizmus felállítását, amely értesítené a költségvetési hatóságokat, amennyiben az alap nettó eszközállománya a garanciák növekedése és/vagy a garanciák aktiválása miatt az előirányzott összeg 75 %-a alá süllyedne. A költségvetési hatóság így folyamatosan tájékoztatva lenne a kedvezőtlen fejleményekről, mégpedig idejekorán, nem pedig csak akkor, amikor már rendkívüli intézkedések válnak szükségessé az alap újrafeltöltéséhez (pl. amikor az alap forrásállománya az előirányzott összeg 50 %-a alá süllyed).

Ezt a véleményt a Számvevőszék 2005. november 10-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék részéről

Hubert WEBER

elnök

---