# Az Európai Unió C 260/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 260 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. október 19. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 260

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. október 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Számvevőszék |
| 2005/C 260/1 | 2005/4. sz. különjelentés az Ázsiával történő gazdasági együttműködés bizottsági irányításáról a Bizottság válaszaival | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Számvevőszék

2005/C 260/1

2005/4. sz. különjelentés az Ázsiával történő gazdasági együttműködés bizottsági irányításáról a Bizottság válaszaival

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Számvevőszék

| 19.10.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 260/1

---

2005/4. sz. KÜLÖNJELENTÉS

az Ázsiával történő gazdasági együttműködés bizottsági irányításáról a Bizottság válaszaival

(az EK-szerződés 248. cikke (4) bekezdése második albekezdésének alapján)

(2005/C 260/01)

TARTALOMJEGYZÉK

RÖVIDÍTÉSEK

| I–VI | ÖSSZEFOGLALÓ |
| --- | --- |

I–VI

| 1–15 | BEVEZETÉS |
| --- | --- |

1–15

| 1–9 | Háttér-információ és ismertetés |
| --- | --- |

1–9

| 10–15 | Az ellenőrzés hatóköre és módszere |
| --- | --- |

10–15

| 16–59 | ÉSZREVÉTELEK |
| --- | --- |

16–59

| 16–35 | Létezik-e az ázsiai gazdasági együttműködésre vonatkozó eredményes stratégia? |
| --- | --- |

16–35

| 18–27 | Szerteágazó stratégia, gyorsan változó környezetben ... |
| --- | --- |

18–27

| 28–33 | ... a nem megfelelő mutatók és célkitűzések a tevékenységi nyilatkozatban ... |
| --- | --- |

28–33

| 34–35 | ... szerteágazó projektekhez és programokhoz vezet, melyek teljesítménye nehezen mérhető |
| --- | --- |

34–35

| 36–59 | Eredményesen irányította-e a Bizottság a gazdasági együttműködéssel kapcsolatos tevékenységek végrehajtását? |
| --- | --- |

36–59

| 38–49 | Kétoldalú projektek |
| --- | --- |

38–49

| 50–59 | Összázsiai projektek |
| --- | --- |

50–59

| 60–72 | KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK |
| --- | --- |

60–72

| 60–65 | Következtetések és ajánlások a stratégiával kapcsolatban |
| --- | --- |

60–65

| 66–72 | Következtetések és ajánlások a megvalósítással kapcsolatban |
| --- | --- |

66–72

A Bizottság válaszai

RÖVIDÍTÉSEK

| ABB | Tevékenységalapú költségvetés-tervezés |
| --- | --- |
| AIDCO | EuropeAid Együttműködési Hivatal |
| ALA | Ázsia – Latin-Amerika |
| ASEAN | Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége |
| ASEM | Ázsia-Európa Találkozó |
| CRIS | Közös külkapcsolati információs rendszer |
| CSP | Országos stratégiai dokumentumok |
| EB | Európai Bizottság |
| EBIC | Európai üzleti információs központ |
| ECERP | EU – Kína vállalkozási reform projekt |
| EU | Európai Unió |
| IPR | Szellemi tulajdonjogok |
| IT & C | Információtechnológia és hírközlés |
| KKV | Kis- és középvállalatok |
| MoU | Szándéknyilatkozat |
| MUTRAP | Többoldalú kereskedelempolitikai segítségnyújtási projekt |
| NIP | Nemzeti indikatív program |
| PCM | Projektciklus-menedzsment |
| PMO | Projektirányító szervezet |
| PRSP | Szegénység csökkentéséről szóló stratégiai dokumentum |
| RELEX | Külkapcsolati Főigazgatóság |
| RSP | Regionális stratégiai dokumentum |
| SARS | Súlyos akut respiratórikus szindróma (atípusos tüdőgyulladás) |
| SPF | Kisprojekt-támogatási program |
| TAI | Tevékenységalapú irányítás |
| WTO | Kereskedelmi Világszervezet |

ABB

Tevékenységalapú költségvetés-tervezés

AIDCO

EuropeAid Együttműködési Hivatal

ALA

Ázsia – Latin-Amerika

ASEAN

Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége

ASEM

Ázsia-Európa Találkozó

CRIS

Közös külkapcsolati információs rendszer

CSP

Országos stratégiai dokumentumok

EB

Európai Bizottság

EBIC

Európai üzleti információs központ

ECERP

EU – Kína vállalkozási reform projekt

EU

Európai Unió

IPR

Szellemi tulajdonjogok

IT & C

Információtechnológia és hírközlés

KKV

Kis- és középvállalatok

MoU

Szándéknyilatkozat

MUTRAP

Többoldalú kereskedelempolitikai segítségnyújtási projekt

NIP

Nemzeti indikatív program

PCM

Projektciklus-menedzsment

PMO

Projektirányító szervezet

PRSP

Szegénység csökkentéséről szóló stratégiai dokumentum

RELEX

Külkapcsolati Főigazgatóság

RSP

Regionális stratégiai dokumentum

SARS

Súlyos akut respiratórikus szindróma (atípusos tüdőgyulladás)

SPF

Kisprojekt-támogatási program

TAI

Tevékenységalapú irányítás

WTO

Kereskedelmi Világszervezet

ÖSSZEFOGLALÓ

| I. | Az uniós ázsiai gazdasági együttműködési kiadásokat a 443/92/EGK tanácsi rendelet szabályozza, amely kijelöli a legfontosabb célkitűzéseket (a tudományos és technológiai együttműködés fejlesztése; az intézményi szerkezet fejlesztése; valamint a vállalkozások támogatása a kereskedelem ösztönzésével és képzési, illetve technikai segítségnyújtási rendszerekkel), továbbá felsorolja az uniós pénzeszközök felhasználási területeit (1–4. bekezdések). |
| --- | --- |

I.

Az uniós ázsiai gazdasági együttműködési kiadásokat a 443/92/EGK tanácsi rendelet szabályozza, amely kijelöli a legfontosabb célkitűzéseket (a tudományos és technológiai együttműködés fejlesztése; az intézményi szerkezet fejlesztése; valamint a vállalkozások támogatása a kereskedelem ösztönzésével és képzési, illetve technikai segítségnyújtási rendszerekkel), továbbá felsorolja az uniós pénzeszközök felhasználási területeit (1–4. bekezdések).

| II. | Az ázsiai gazdasági együttműködés megvalósítása kétféleképp történik: egyfelől a Bizottság és az egyes kedvezményezett országok közötti kétoldalú projektek útján, másfelől az alrégiókra vagy Ázsia egészére kiterjedő regionális programok segítségével, amelyeket „összázsiai programoknak” nevezünk (5–9. bekezdések). |
| --- | --- |

II.

Az ázsiai gazdasági együttműködés megvalósítása kétféleképp történik: egyfelől a Bizottság és az egyes kedvezményezett országok közötti kétoldalú projektek útján, másfelől az alrégiókra vagy Ázsia egészére kiterjedő regionális programok segítségével, amelyeket „összázsiai programoknak” nevezünk (5–9. bekezdések).

| III. | A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a Bizottságnak mennyiben sikerült olyan stratégiát kialakítania, amely az ázsiai gazdasági együttműködési tevékenységekre szánt támogatások legeredményesebb felhasználását eredményezi, illetve hogy a Bizottság ezen támogatások végrehajtását eredményesen irányítja-e (10–15. bekezdések). |
| --- | --- |

III.

A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a Bizottságnak mennyiben sikerült olyan stratégiát kialakítania, amely az ázsiai gazdasági együttműködési tevékenységekre szánt támogatások legeredményesebb felhasználását eredményezi, illetve hogy a Bizottság ezen támogatások végrehajtását eredményesen irányítja-e (10–15. bekezdések).

| IV. | A stratégiára vonatkozólag a Számvevőszék az alábbiakat állapította meg:






  — | a kiadások nem összpontosulnak: mind a politikai, mind a működési stratégiák nagyon széleskörűnek bizonyultak, ami számos különböző területet felölelő szerteágazó projektet eredményez, néha túlságosan nagyra törő célkitűzésekkel (16–26. bekezdések), |
| --- | --- | --- |

IV.

A stratégiára vonatkozólag a Számvevőszék az alábbiakat állapította meg:

—

a kiadások nem összpontosulnak: mind a politikai, mind a működési stratégiák nagyon széleskörűnek bizonyultak, ami számos különböző területet felölelő szerteágazó projektet eredményez, néha túlságosan nagyra törő célkitűzésekkel (16–26. bekezdések),

| — | a célkitűzések a politikaitól a működési szintekig következetlenek, a hatás- és teljesítménymutatók pedig inkább a politikai előrelépésekre, semmint a kiadások eredményeire összpontosítanak (28–33. bekezdések), |
| --- | --- |

—

a célkitűzések a politikaitól a működési szintekig következetlenek, a hatás- és teljesítménymutatók pedig inkább a politikai előrelépésekre, semmint a kiadások eredményeire összpontosítanak (28–33. bekezdések),

| — | ennek eredményeképp a támogatások összhatása nehezen volt mérhető, és csak korlátozottan lehet megalapozni a támogatások általános eredményességének, valamint az értékarányos ráfordítás mérését (34–35. bekezdések). |
| --- | --- |

—

ennek eredményeképp a támogatások összhatása nehezen volt mérhető, és csak korlátozottan lehet megalapozni a támogatások általános eredményességének, valamint az értékarányos ráfordítás mérését (34–35. bekezdések).

| V. | A gazdasági együttműködési kiadások végrehajtásának bizottsági irányítását illetően a Számvevőszék az alábbiakat állapította meg:






  — | a kétoldalú projektek hosszas késedelmet szenvedtek a kiválasztási szakasz és a projektek kezdete között, valamint a megvalósítás során. Ez csökkentette a projektek eredményességét és hatásait, néhány esetben pedig felhagyásukhoz vezetett. A felügyelet szintje nem mindig volt kielégítő, értékelésekre pedig – ha egyáltalán végeztek – nem mindig rendszeresen került sor. Az ellenőrzött projektek körülbelül felének kétséges volt a fenntarthatósága (38–49. bekezdések), |
| --- | --- | --- |

V.

A gazdasági együttműködési kiadások végrehajtásának bizottsági irányítását illetően a Számvevőszék az alábbiakat állapította meg:

—

a kétoldalú projektek hosszas késedelmet szenvedtek a kiválasztási szakasz és a projektek kezdete között, valamint a megvalósítás során. Ez csökkentette a projektek eredményességét és hatásait, néhány esetben pedig felhagyásukhoz vezetett. A felügyelet szintje nem mindig volt kielégítő, értékelésekre pedig – ha egyáltalán végeztek – nem mindig rendszeresen került sor. Az ellenőrzött projektek körülbelül felének kétséges volt a fenntarthatósága (38–49. bekezdések),

| — | az összázsiai projektek esetében nehézkes és bonyolult volt a pályázati eljárás, a potenciálisan értékes segítséget a küldöttségek nem adták meg a pályázóknak. Az ellenőrzött projektek pozitív eredményeket hoztak, köztük azt is, hogy számottevő kedvezményezettet érintettek. A projektek felügyelete általában jó volt, ám fenntarthatóságuk biztosítottsága nem volt egyértelmű (50–59. bekezdések). |
| --- | --- |

—

az összázsiai projektek esetében nehézkes és bonyolult volt a pályázati eljárás, a potenciálisan értékes segítséget a küldöttségek nem adták meg a pályázóknak. Az ellenőrzött projektek pozitív eredményeket hoztak, köztük azt is, hogy számottevő kedvezményezettet érintettek. A projektek felügyelete általában jó volt, ám fenntarthatóságuk biztosítottsága nem volt egyértelmű (50–59. bekezdések).

| VI. | A Számvevőszék javasolja a Bizottságnak, hogy:






  — | alakítson ki egyértelmű stratégiát, amely tükrözi a gazdasági együttműködés és célkitűzései sajátos jellegét, valamint a megfelelő felügyeletet, illetve a megvalósulás mérését lehetővé tevő mutatókat ad. A Bizottságnak biztosítania kellene, hogy a tevékenységalapú irányítás (TAI) keretében elkészített tevékenységi nyilatkozatok logikusak és következetesek legyenek, lehetővé téve ezáltal az ilyen típusú együttműködés sajátos szükségleteire és kihívásaira való jobb összpontosítást (61., 63. és 65. bekezdések), |
| --- | --- | --- |

VI.

A Számvevőszék javasolja a Bizottságnak, hogy:

—

alakítson ki egyértelmű stratégiát, amely tükrözi a gazdasági együttműködés és célkitűzései sajátos jellegét, valamint a megfelelő felügyeletet, illetve a megvalósulás mérését lehetővé tevő mutatókat ad. A Bizottságnak biztosítania kellene, hogy a tevékenységalapú irányítás (TAI) keretében elkészített tevékenységi nyilatkozatok logikusak és következetesek legyenek, lehetővé téve ezáltal az ilyen típusú együttműködés sajátos szükségleteire és kihívásaira való jobb összpontosítást (61., 63. és 65. bekezdések),

| — | állapítson meg kiigazító intézkedéseket a kétoldalú projektek jóváhagyási, megvalósítási, felügyeleti és értékelési eljárásainak jobbításához a fenntarthatóság elérése céljából (68. bekezdés), |
| --- | --- |

—

állapítson meg kiigazító intézkedéseket a kétoldalú projektek jóváhagyási, megvalósítási, felügyeleti és értékelési eljárásainak jobbításához a fenntarthatóság elérése céljából (68. bekezdés),

| — | vizsgálja felül az összázsiai programok pályázati eljárásait – beleértve a küldöttségek szerepét –, hogy azok ne legyenek szükségtelenül bonyolultak, hozzájárulva ezzel a pályázatok ösztönzéséhez (70–71. bekezdés), |
| --- | --- |

—

vizsgálja felül az összázsiai programok pályázati eljárásait – beleértve a küldöttségek szerepét –, hogy azok ne legyenek szükségtelenül bonyolultak, hozzájárulva ezzel a pályázatok ösztönzéséhez (70–71. bekezdés),

| — | terjessze ki az összázsiai projektek sikeres felügyeleti rendszerét más projektekre is (72. bekezdés). |
| --- | --- |

—

terjessze ki az összázsiai projektek sikeres felügyeleti rendszerét más projektekre is (72. bekezdés).

BEVEZETÉS

Háttér-információ és ismertetés

| 1. | Ázsia adja a világ lakosságának 56 %-át és GNP-jének 25 %-át. Az EU Ázsiához kötődő gazdasági és kereskedelmi kapcsolatai rendkívül fontosak. Ázsia jelenleg az EU harmadik legfontosabb kereskedelmi partnere és negyedik legfontosabb befektetési célpontja. Az EU több mint 230 milliárd EUR értékben importál Ázsiából, és több, mint 140 milliárd EUR értékben exportál a régióba (1). |
| --- | --- |

1.

Ázsia adja a világ lakosságának 56 %-át és GNP-jének 25 %-át. Az EU Ázsiához kötődő gazdasági és kereskedelmi kapcsolatai rendkívül fontosak. Ázsia jelenleg az EU harmadik legfontosabb kereskedelmi partnere és negyedik legfontosabb befektetési célpontja. Az EU több mint 230 milliárd EUR értékben importál Ázsiából, és több, mint 140 milliárd EUR értékben exportál a régióba (1).

| 2. | Az EU együttműködése Ázsiával 1976-ban kezdődött, ugyanakkor, amikor Latin-Amerikával és a mediterrán országokkal. 2004-ig az uniós ázsiai együttműködés összesen több mint 7 800 millió EUR-t tett ki, évi átlaga 50 millió EUR-ról 400 millió EUR-ra nőtt. |
| --- | --- |

2.

Az EU együttműködése Ázsiával 1976-ban kezdődött, ugyanakkor, amikor Latin-Amerikával és a mediterrán országokkal. 2004-ig az uniós ázsiai együttműködés összesen több mint 7 800 millió EUR-t tett ki, évi átlaga 50 millió EUR-ról 400 millió EUR-ra nőtt.

| 3. | Az uniós ázsiai gazdasági együttműködést a 443/92/EGK tanácsi rendelet (2) szabályozza, amely kimondja, hogy az együttműködés az EU és partnerországai kölcsönös érdekeit szolgálja, hozzájárulván az ALA-országok (ázsiai és latin-amerikai országok) fejlődéséhez azzal, hogy segíti őket intézményi kapacitásuk kiépítésében a befektetéseknek és a fejlődésnek kedvezőbb környezet kialakítása érdekében. Különös figyelmet szentel a rendelet az EU tagállamaiból érkező üzletemberek, technológia és know-how szerepének növelésére, különösen a magánszektorban és kis- és középvállalkozásokban (KKV-k). A gazdasági együttműködés három általános célkitűzése: a tudományos és technológiai együttműködés fejlesztése; az intézményi szerkezet fejlesztése; valamint a vállalkozások támogatása a kereskedelem ösztönzésével és képzési és technikai segítségnyújtási rendszerekkel. A tanácsi rendelet hangsúlyozza, hogy a regionális együttműködés – beleértve a regionális politikákat, a régión belüli kereskedelmet és a gazdasági integráció regionális intézményeit – a gazdasági együttműködés fontos eleme. |
| --- | --- |

3.

Az uniós ázsiai gazdasági együttműködést a 443/92/EGK tanácsi rendelet (2) szabályozza, amely kimondja, hogy az együttműködés az EU és partnerországai kölcsönös érdekeit szolgálja, hozzájárulván az ALA-országok (ázsiai és latin-amerikai országok) fejlődéséhez azzal, hogy segíti őket intézményi kapacitásuk kiépítésében a befektetéseknek és a fejlődésnek kedvezőbb környezet kialakítása érdekében. Különös figyelmet szentel a rendelet az EU tagállamaiból érkező üzletemberek, technológia és know-how szerepének növelésére, különösen a magánszektorban és kis- és középvállalkozásokban (KKV-k). A gazdasági együttműködés három általános célkitűzése: a tudományos és technológiai együttműködés fejlesztése; az intézményi szerkezet fejlesztése; valamint a vállalkozások támogatása a kereskedelem ösztönzésével és képzési és technikai segítségnyújtási rendszerekkel. A tanácsi rendelet hangsúlyozza, hogy a regionális együttműködés – beleértve a regionális politikákat, a régión belüli kereskedelmet és a gazdasági integráció regionális intézményeit – a gazdasági együttműködés fontos eleme.

| 4. | A Bizottságnál két költségvetési tétel/jogcímcsoport (3) tartalmazza az ázsiai együttműködést: a „pénzügyi és technikai” együttműködés (B7-3 0 0/19 10 01); valamint a „politikai, gazdasági és kulturális együttműködés” (B7-3 0 1/19 10 02) (lásd alább az 1. táblázatot). 2000–2004 között a Bizottság 509 millió EUR értékben vállalt kötelezettséget ez utóbbi költségvetési jogcímcsoportra. A gazdasági együttműködés jellegű tevékenységekre szánt összegek valójában ennél nagyobbak, mivel a B7-3 0 0 általános költségvetési sorból finanszírozott néhány projekt szintén gazdasági jellegű. |
| --- | --- |

4.

A Bizottságnál két költségvetési tétel/jogcímcsoport (3) tartalmazza az ázsiai együttműködést: a „pénzügyi és technikai” együttműködés (B7-3 0 0/19 10 01); valamint a „politikai, gazdasági és kulturális együttműködés” (B7-3 0 1/19 10 02) (lásd alább az 1. táblázatot). 2000–2004 között a Bizottság 509 millió EUR értékben vállalt kötelezettséget ez utóbbi költségvetési jogcímcsoportra. A gazdasági együttműködés jellegű tevékenységekre szánt összegek valójában ennél nagyobbak, mivel a B7-3 0 0 általános költségvetési sorból finanszírozott néhány projekt szintén gazdasági jellegű.

1. táblázat

Költségvetési sorok

| | Pénzügyi és műszaki együttműködés az ázsiai fejlődő országokkal | Politikai, gazdasági és kulturális együttműködés az ázsiai fejlődő országokkal | Összesen | A politikai, gazdasági és kulturális együttműködés %-os aránya a teljes összeghez képest |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) = (1)+(2) | (2)/(3) |
| B7-3 0 0/19 10 01 | B7-3 0 1/19 10 02 | | |
| Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kötelezettségvállalási előirányzatok |
| Millió EUR | Millió EUR | Millió EUR | % |
| 2000 | 300,39 | 115,76 | 416,15 | 28 % |
| 2001 | 237,27 | 86,16 | 323,43 | 27 % |
| 2002 | 375,30 | 99,40 | 474,70 | 21 % |
| 2003 | 178,32 | 103,11 | 281,43 | 37 % |
| 2004 | 291,55 | 109,25 | 400,80 | 27 % |
| Összesen | 1 328,84 | 513,67 | 1 896,51 | 27 % |

Pénzügyi és műszaki együttműködés az ázsiai fejlődő országokkal

Politikai, gazdasági és kulturális együttműködés az ázsiai fejlődő országokkal

Összesen

A politikai, gazdasági és kulturális együttműködés %-os aránya a teljes összeghez képest

(1)

(2)

(3) = (1)+(2)

(2)/(3)

B7-3 0 0/19 10 01

B7-3 0 1/19 10 02

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Millió EUR

Millió EUR

Millió EUR

%

2000

300,39

115,76

416,15

28 %

2001

237,27

86,16

323,43

27 %

2002

375,30

99,40

474,70

21 %

2003

178,32

103,11

281,43

37 %

2004

291,55

109,25

400,80

27 %

Összesen

1 328,84

513,67

1 896,51

27 %

| 5. | Ezen az általános keretrendszeren belül az uniós ázsiai gazdasági együttműködés megvalósítása többféleképp történik. Léteznek kétoldalú projektek a Bizottság és az egyes kedvezményezett országok között (lásd 38. bekezdés); regionális programok a Bizottság és egyes alrégiók, mint például az ASEAN (4) között, illetve keresletvezérelt programok Ázsia egészére kiterjedően (lásd 50. bekezdés). Ezen utóbbi esetében az ALA-rendeletben megállapítottak alapján a kedvezményezettek Ázsia bármely országából jelentkezhetnek, ezért ezeket a továbbiakban „összázsiai programoknak” nevezzük ebben a jelentésben. |
| --- | --- |

5.

Ezen az általános keretrendszeren belül az uniós ázsiai gazdasági együttműködés megvalósítása többféleképp történik. Léteznek kétoldalú projektek a Bizottság és az egyes kedvezményezett országok között (lásd 38. bekezdés); regionális programok a Bizottság és egyes alrégiók, mint például az ASEAN (4) között, illetve keresletvezérelt programok Ázsia egészére kiterjedően (lásd 50. bekezdés). Ezen utóbbi esetében az ALA-rendeletben megállapítottak alapján a kedvezményezettek Ázsia bármely országából jelentkezhetnek, ezért ezeket a továbbiakban „összázsiai programoknak” nevezzük ebben a jelentésben.

| 6. | A Számvevőszék kiszámította, hogy az 1995 és 2002 között finanszírozásra jóváhagyott ázsiai kétoldalú gazdasági együttműködési projektek (5) összértéke 343 millió EUR volt, amiből az ASEAN-régió projektjei 37 millió EUR-t tettek ki (lásd 2. táblázat). |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék kiszámította, hogy az 1995 és 2002 között finanszírozásra jóváhagyott ázsiai kétoldalú gazdasági együttműködési projektek (5) összértéke 343 millió EUR volt, amiből az ASEAN-régió projektjei 37 millió EUR-t tettek ki (lásd 2. táblázat).

2. táblázat

A gazdasági együttműködésnek minősülő projektek országonkénti megoszlása

| Ország | Összeg (EUR) | Százalékos arány |
| --- | --- | --- |
| Banglades | 947 000 | 0,3 % |
| Bhután | 1 000 000 | 0,3 % |
| Brunei | 1 973 400 | 0,6 % |
| Kambodzsa | 0 | 0,0 % |
| Kína | 99 634 648 | 29,1 % |
| India | 60 354 119 | 17,6 % |
| Indonézia | 7 990 016 | 2,3 % |
| Laosz | 8 000 000 | 2,3 % |
| Malajzia | 3 000 000 | 0,9 % |
| Myanmar (Burma) | 0 | 0,0 % |
| Nepál | 15 000 000 | 4,4 % |
| Pakisztán | 54 950 000 | 16,0 % |
| Fülöp-szigetek | 6 659 829 | 1,9 % |
| Szingapúr | 500 000 | 0,1 % |
| Srí Lanka | 3 315 700 | 1,0 % |
| Thaiföld | 8 674 000 | 2,5 % |
| Kelet-Timor | 0 | 0,0 % |
| Vietnam | 70 811 380 | 20,7 % |
| Összesen kétoldalú | 342 810 092 | 100,0 % |
| ASEAN | 37 000 000 | |
| Forrás: Számvevőszék. |

Ország

Összeg (EUR)

Százalékos arány

Banglades

947 000

0,3 %

Bhután

1 000 000

0,3 %

Brunei

1 973 400

0,6 %

Kambodzsa

0

0,0 %

Kína

99 634 648

29,1 %

India

60 354 119

17,6 %

Indonézia

7 990 016

2,3 %

Laosz

8 000 000

2,3 %

Malajzia

3 000 000

0,9 %

Myanmar (Burma)

0

0,0 %

Nepál

15 000 000

4,4 %

Pakisztán

54 950 000

16,0 %

Fülöp-szigetek

6 659 829

1,9 %

Szingapúr

500 000

0,1 %

Srí Lanka

3 315 700

1,0 %

Thaiföld

8 674 000

2,5 %

Kelet-Timor

0

0,0 %

Vietnam

70 811 380

20,7 %

Összesen kétoldalú

342 810 092

100,0 %

ASEAN

37 000 000

Forrás: Számvevőszék.

| 7. | Öt különböző program terjed ki Ázsia egészére; ebből kifejezetten gazdasági együttműködéssel két program, az Asia Invest és az Asia IT & C foglalkozik (6). Az Asia ProEco, az Asia Link és az Asia Urbs programok bizonyos mértékben szintén támogatják a gazdasági együttműködést. |
| --- | --- |

7.

Öt különböző program terjed ki Ázsia egészére; ebből kifejezetten gazdasági együttműködéssel két program, az Asia Invest és az Asia IT & C foglalkozik (6). Az Asia ProEco, az Asia Link és az Asia Urbs programok bizonyos mértékben szintén támogatják a gazdasági együttműködést.

| 8. | Az Asia Invest program 1997-ben indult a Bizottság 42 millió EUR összegű (7), öt év alatt adott hozzájárulásával, és azóta a 2003-tól 2007-ig terjedő második megvalósítási szakaszába lépett, 41 millió EUR összegű hozzájárulással. A program által finanszírozott projektek célja a kis- és középvállalatokra összpontosítva előmozdítani az uniós és ázsiai gazdasági szereplők közötti közvetlen üzleti együttműködést, valamint ösztönözni a dinamikus magánszektort Ázsiában. A programban mind az EU tagállamaiból, mind az ázsiai országokból vesznek részt partnerek. |
| --- | --- |

8.

Az Asia Invest program 1997-ben indult a Bizottság 42 millió EUR összegű (7), öt év alatt adott hozzájárulásával, és azóta a 2003-tól 2007-ig terjedő második megvalósítási szakaszába lépett, 41 millió EUR összegű hozzájárulással. A program által finanszírozott projektek célja a kis- és középvállalatokra összpontosítva előmozdítani az uniós és ázsiai gazdasági szereplők közötti közvetlen üzleti együttműködést, valamint ösztönözni a dinamikus magánszektort Ázsiában. A programban mind az EU tagállamaiból, mind az ázsiai országokból vesznek részt partnerek.

| 9. | Az Asia IT & C program 1999 és 2003 között futott a Bizottság 35 millió EUR összegű hozzájárulásával. 2003. november 3-án hagyták jóvá a második szakaszt, további egy évre, 10 millió EUR összegű hozzájárulással. Az Asia IT & C általános célkitűzése (8) széleskörű, élénk és tartós gazdasági és technológiai kapcsolatok kialakítása Ázsia és Európa között, amelyekben virágozhatnak a kiegyensúlyozott partnerkapcsolatok és a közös innovációk. A programban mind az EU tagállamaiból, mind az ázsiai országokból vesznek részt partnerek. |
| --- | --- |

9.

Az Asia IT & C program 1999 és 2003 között futott a Bizottság 35 millió EUR összegű hozzájárulásával. 2003. november 3-án hagyták jóvá a második szakaszt, további egy évre, 10 millió EUR összegű hozzájárulással. Az Asia IT & C általános célkitűzése (8) széleskörű, élénk és tartós gazdasági és technológiai kapcsolatok kialakítása Ázsia és Európa között, amelyekben virágozhatnak a kiegyensúlyozott partnerkapcsolatok és a közös innovációk. A programban mind az EU tagállamaiból, mind az ázsiai országokból vesznek részt partnerek.

Az ellenőrzés hatóköre és módszere

| 10. | A múltban a Számvevőszék ellenőrzései a pénzügyi és technikai együttműködésre összpontosultak. A gazdasági együttműködés hátterében gyorsan változó nemzetközi kereskedelmi környezet áll. Az ebből eredő sajátos irányítási kihívások és kockázatok állnak a Számvevőszék ellenőrzésének középpontjában. |
| --- | --- |

10.

A múltban a Számvevőszék ellenőrzései a pénzügyi és technikai együttműködésre összpontosultak. A gazdasági együttműködés hátterében gyorsan változó nemzetközi kereskedelmi környezet áll. Az ebből eredő sajátos irányítási kihívások és kockázatok állnak a Számvevőszék ellenőrzésének középpontjában.

| 11. | Az ellenőrzés a kétoldalú projektekre és a regionális programok két típusára terjedt ki: az Ázsia egészét felölelő programokra (összázsiai programok) és az alrégiókra kiterjedő programokra (ASEAN-programok), leginkább az előbbiekre összpontosítva. |
| --- | --- |

11.

Az ellenőrzés a kétoldalú projektekre és a regionális programok két típusára terjedt ki: az Ázsia egészét felölelő programokra (összázsiai programok) és az alrégiókra kiterjedő programokra (ASEAN-programok), leginkább az előbbiekre összpontosítva.

| 12. | Az ellenőrzés célja az ázsiai gazdasági együttműködés bizottsági irányításának értékelése volt, annak megvizsgálásával, hogy:






  — | mennyiben sikerült a Bizottságnak olyan stratégiát kialakítania, amely a támogatások legeredményesebb felhasználását eredményezi; és |
| --- | --- | --- |

12.

Az ellenőrzés célja az ázsiai gazdasági együttműködés bizottsági irányításának értékelése volt, annak megvizsgálásával, hogy:

—

mennyiben sikerült a Bizottságnak olyan stratégiát kialakítania, amely a támogatások legeredményesebb felhasználását eredményezi; és

| — | eredményesen irányítja-e a Bizottság a támogatások megvalósítását. |
| --- | --- |

—

eredményesen irányítja-e a Bizottság a támogatások megvalósítását.

| 13. | A Számvevőszék három kedvezményezett országban (India, Vietnam, Kína) ellenőrizte az egyéni projektek kiadásait, amely országok képviselik az összes kétoldalú projektek 67 %-át (lásd 2. táblázat), továbbá az összázsiai programoknak is jelentős hányadát (50 %, lásd 3. táblázat). |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék három kedvezményezett országban (India, Vietnam, Kína) ellenőrizte az egyéni projektek kiadásait, amely országok képviselik az összes kétoldalú projektek 67 %-át (lásd 2. táblázat), továbbá az összázsiai programoknak is jelentős hányadát (50 %, lásd 3. táblázat).

3. táblázat

A jóváhagyott összázsiai projektek országonkénti megoszlása 2002-ben

| Ország | Asia Invest
  (EUR) | Asia IT & C
  (EUR) | Összesen
  (EUR) | Százalék |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Banglades | 0 | 319 872 | 319 872 | 1,1 % |
| Bhután | 0 | 0 | 0 | 0,0 % |
| Brunei | 0 | 213 333 | 213 333 | 0,7 % |
| Kambodzsa | 0 | 754 701 | 754 701 | 2,5 % |
| Kína | 3 185 288 | 4 136 074 | 7 321 361 | 24,4 % |
| India | 1 073 785 | 3 500 896 | 4 574 681 | 15,2 % |
| Indonézia | 200 988 | 832 004 | 1 032 992 | 3,4 % |
| Laosz | 0 | 200 000 | 200 000 | 0,7 % |
| Malajzia | 200 975 | 1 269 066 | 1 470 041 | 4,9 % |
| Nepál | 120 000 | 263 267 | 383 267 | 1,3 % |
| Pakisztán | 0 | 746 667 | 746 667 | 2,5 % |
| Fülöp-szigetek | 510 887 | 962 780 | 1 473 667 | 4,9 % |
| Szingapúr | 100 993 | 0 | 100 993 | 0,3 % |
| Srí Lanka | 283 686 | 1 544 453 | 1 828 139 | 6,1 % |
| Thaiföld | 333 887 | 4 786 280 | 5 120 167 | 17,1 % |
| Kelet-Timor | 0 | 400 000 | 400 000 | 1,3 % |
| Vietnam | 1 648 135 | 2 419 158 | 4 067 293 | 13,6 % |
| Összesen | 7 658 624 | 22 348 552 | 30 007 175 | 100,0 % |
| Forrás: Számvevőszék. |

Ország

Asia Invest

(EUR)

Asia IT & C

(EUR)

Összesen

(EUR)

Százalék

Banglades

0

319 872

319 872

1,1 %

Bhután

0

0

0

0,0 %

Brunei

0

213 333

213 333

0,7 %

Kambodzsa

0

754 701

754 701

2,5 %

Kína

3 185 288

4 136 074

7 321 361

24,4 %

India

1 073 785

3 500 896

4 574 681

15,2 %

Indonézia

200 988

832 004

1 032 992

3,4 %

Laosz

0

200 000

200 000

0,7 %

Malajzia

200 975

1 269 066

1 470 041

4,9 %

Nepál

120 000

263 267

383 267

1,3 %

Pakisztán

0

746 667

746 667

2,5 %

Fülöp-szigetek

510 887

962 780

1 473 667

4,9 %

Szingapúr

100 993

0

100 993

0,3 %

Srí Lanka

283 686

1 544 453

1 828 139

6,1 %

Thaiföld

333 887

4 786 280

5 120 167

17,1 %

Kelet-Timor

0

400 000

400 000

1,3 %

Vietnam

1 648 135

2 419 158

4 067 293

13,6 %

Összesen

7 658 624

22 348 552

30 007 175

100,0 %

Forrás: Számvevőszék.

| 14. | A kétoldalú projektekből részletes ellenőrzésre kiválasztott minta a különböző típusú gazdasági együttműködéssel kapcsolatos programokat és projekteket tartalmazott, lehetővé téve ezáltal a fontosabb irányítási problémák azonosítását. Noha a minta főképp folyamatban levő projektekből állt, a Számvevőszék néhány már befejezett projektet is ellenőrzött (lásd 4. táblázat). A 14 részletesen ellenőrzött kétoldalú projekt a kiválasztott országokban az ilyen jellegű kiadások 37 %-át teszi ki (lásd 5. táblázat). A 39 részletesen ellenőrzött összázsiai projekt az összérték 25 %-ának felel meg (lásd 6. táblázat). Az összes ellenőrzött Asia Invest és IT & C project felsorolását a 7. táblázat tartalmazza. |
| --- | --- |

14.

A kétoldalú projektekből részletes ellenőrzésre kiválasztott minta a különböző típusú gazdasági együttműködéssel kapcsolatos programokat és projekteket tartalmazott, lehetővé téve ezáltal a fontosabb irányítási problémák azonosítását. Noha a minta főképp folyamatban levő projektekből állt, a Számvevőszék néhány már befejezett projektet is ellenőrzött (lásd 4. táblázat). A 14 részletesen ellenőrzött kétoldalú projekt a kiválasztott országokban az ilyen jellegű kiadások 37 %-át teszi ki (lásd 5. táblázat). A 39 részletesen ellenőrzött összázsiai projekt az összérték 25 %-ának felel meg (lásd 6. táblázat). Az összes ellenőrzött Asia Invest és IT & C project felsorolását a 7. táblázat tartalmazza.

4. táblázat

Az ellenőrzés során felkeresett kétoldalú és egyéb regionális projektek

| Projekt kódja | Projekt megnevezése | Érték
  (EUR) | Állapot az ellenőrzés időpontjában |
| --- | --- | --- | --- |
| Kétoldalú projektek |
| India |
| IND/EUAID/D/6/1997/0229 | EU-India tengeri szállítás projekt | 8 000 000 | Lezárult |
| IDD/RELEX/1997/0481 | EU-India polgári légi közlekedési projekt | 18 000 000 | Folyamatban |
| IDD/RELEX/2001/0001 | Indiai kisprojekt-támogatási program | 4 200 000 | Folyamatban |
| IND/RELEX/2001/0009 | Európai üzleti információs központ (EBIC) | 279 170 | Lezárult |
| IND/RELEX/1997/0120 | EU-India IPR (szellemi tulajdonjogok) | 950 000 | Nem megvalósított |
| | Részösszeg | 31 429 170 | |
| Vietnam |
| VNM/RELEX/H05/1997/0294 | Többoldalú kereskedelempolitikai segítségnyújtási projekt (MUTRAP) | 3 100 000 | Folyamatban |
| VNM/RELEX/H01/2000/2242 | Európai üzleti információs központ (EBIC) Vietnam | 993 080 | Lezárult |
| VNM/RELEX/2001/0032 | EB Vietnam az audiovizuális ágazatban | 950 000 | Folyamatban |
| | Részösszeg | 5 043 080 | |
| Kína |
| CHD/RELEX/1995/0111 | EU-Kína szellemi tulajdonjogok együttműködési program (IPR CHINA) | 5 600 000 | Folyamatban |
| CHD/RELEX/1998/2202 | WTO keretprogram Kína WTO-hoz történő csatlakozásának uniós támogatásához (I. szakasz) | 3 600 000 | Lezárult |
| CHD/RELEX/1999/2071 | EU-Kína pénzügyi szolgáltatások együttműködési projekt | 8 500 000 | Folyamatban |
| CHD/RELEX/2000/2018 | EU-Kína vállalkozási reform projekt (ECERP) | 8 500 000 | Folyamatban |
| CHD/RELEX/2000/2021 | EU-Kína kisprojekt-támogatási program | 8 000 000 | Folyamatban |
| ASIE/CHD/2002/0418 | EU-Kína WTO projekt (II. szakasz) | 15 000 000 | Folyamatban |
| | Részösszeg | 49 200 000 | |
| Regionális projektek |
| ASIE/1998/004-949 (EB) | EU-ASEAN szellemi tulajdonjogok együttműködési program (II. sz.) | 5 000 000 | Folyamatban |
| ASIE/1996/004-641 (EB) | EU-ASEAN regionális együttműködési program a standardokkal és a minőséggel kapcsolatban (9) | 9 000 000 | Előkészítés alatt |
| ALA 94/15 | ASEAN-EC COGEN program III. sz. (9) | 5 000 000 | Folyamatban |
| | Részösszeg | 19 000 000 | |
| ASEM Vagyonkezelő Alap |
| TF 051 834 | Az újonnan alapított állami tulajdonú vállalatok, új alapítások és átalakulások felügyelete | 400 000 USD | Folyamatban |
| TF 052 334 | Tanulmány a közszolgáltatási egység reformjáról | 600 000 USD | Folyamatban |
| | Részösszeg | 1 000 000 USD | |
| Forrás: Számvevőszék. |

Projekt kódja

Projekt megnevezése

Érték

(EUR)

Állapot az ellenőrzés időpontjában

Kétoldalú projektek

India

IND/EUAID/D/6/1997/0229

EU-India tengeri szállítás projekt

8 000 000

Lezárult

IDD/RELEX/1997/0481

EU-India polgári légi közlekedési projekt

18 000 000

Folyamatban

IDD/RELEX/2001/0001

Indiai kisprojekt-támogatási program

4 200 000

Folyamatban

IND/RELEX/2001/0009

Európai üzleti információs központ (EBIC)

279 170

Lezárult

IND/RELEX/1997/0120

EU-India IPR (szellemi tulajdonjogok)

950 000

Nem megvalósított

Részösszeg

31 429 170

Vietnam

VNM/RELEX/H05/1997/0294

Többoldalú kereskedelempolitikai segítségnyújtási projekt (MUTRAP)

3 100 000

Folyamatban

VNM/RELEX/H01/2000/2242

Európai üzleti információs központ (EBIC) Vietnam

993 080

Lezárult

VNM/RELEX/2001/0032

EB Vietnam az audiovizuális ágazatban

950 000

Folyamatban

Részösszeg

5 043 080

Kína

CHD/RELEX/1995/0111

EU-Kína szellemi tulajdonjogok együttműködési program (IPR CHINA)

5 600 000

Folyamatban

CHD/RELEX/1998/2202

WTO keretprogram Kína WTO-hoz történő csatlakozásának uniós támogatásához (I. szakasz)

3 600 000

Lezárult

CHD/RELEX/1999/2071

EU-Kína pénzügyi szolgáltatások együttműködési projekt

8 500 000

Folyamatban

CHD/RELEX/2000/2018

EU-Kína vállalkozási reform projekt (ECERP)

8 500 000

Folyamatban

CHD/RELEX/2000/2021

EU-Kína kisprojekt-támogatási program

8 000 000

Folyamatban

ASIE/CHD/2002/0418

EU-Kína WTO projekt (II. szakasz)

15 000 000

Folyamatban

Részösszeg

49 200 000

Regionális projektek

ASIE/1998/004-949 (EB)

EU-ASEAN szellemi tulajdonjogok együttműködési program (II. sz.)

5 000 000

Folyamatban

ASIE/1996/004-641 (EB)

EU-ASEAN regionális együttműködési program a standardokkal és a minőséggel kapcsolatban (9)

9 000 000

Előkészítés alatt

ALA 94/15

ASEAN-EC COGEN program III. sz. (9)

5 000 000

Folyamatban

Részösszeg

19 000 000

ASEM Vagyonkezelő Alap

TF 051 834

Az újonnan alapított állami tulajdonú vállalatok, új alapítások és átalakulások felügyelete

400 000 USD

Folyamatban

TF 052 334

Tanulmány a közszolgáltatási egység reformjáról

600 000 USD

Folyamatban

Részösszeg

1 000 000 USD

Forrás: Számvevőszék.

5. táblázat

Ellenőrzött kétoldalú projektek az összes projekt számához viszonyítva

| | A gazdasági együttműködés jellegű projektek száma az országban | A gazdasági együttműködés jellegű projektek értéke az országban
  (EUR) | Felkeresett projektek száma | Felkeresett projektek értéke
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 18 | 60 354 119 | 5 | 31 429 170 |
| Vietnam | 21 | 70 811 380 | 3 | 5 043 080 |
| Kína | 23 | 99 634 648 | 6 | 49 200 000 |
| Összesen | 62 | 230 800 147 | 14 | 85 672 250 |
| Forrás: Számvevőszék. |

A gazdasági együttműködés jellegű projektek száma az országban

A gazdasági együttműködés jellegű projektek értéke az országban

(EUR)

Felkeresett projektek száma

Felkeresett projektek értéke

(EUR)

India

18

60 354 119

5

31 429 170

Vietnam

21

70 811 380

3

5 043 080

Kína

23

99 634 648

6

49 200 000

Összesen

62

230 800 147

14

85 672 250

Forrás: Számvevőszék.

6. táblázat

Ellenőrzött összázsiai projektek az összes projekt számához viszonyítva

| Asia Invest (10) (1999 és 2002 között indult finanszírozott projektek) | Asia IT & C (2000 és 2003 között indult finanszírozott projektek) |
| --- | --- |
| Ország | Projektek száma | Érték
  (EUR) | Ellenőrzött projektek száma | Ellenőrzött projektek értéke
  (EUR) | Projektek száma | Érték
  (EUR) | Ellenőrzött projektek száma | Ellenőrzött projektek értéke
  (EUR) |
| India | 13 | 1 073 785 | 3 | 200 143 | 19 | 3 500 896 | 4 | 975 597 |
| Vietnam | 22 | 1 648 134 | 7 | 662 326 | 11 | 2 419 158 | 3 | 595 000 |
| Kína | 39 | 3 185 288 | 5 | 982 652 | 14 | 4 136 073 | 4 | 1 387 370 |
| Egyesült Királyság | 9 | 594 388 | 2 | 131 242 | 26 | 6 921 111 | 3 | 1 000 000 |
| Franciaország | 5 | 287 276 | 2 | 101 314 | 18 | 4 973 774 | 6 | 1 214 968 |
| Összesen | 88 | 6 788 871 | 19 | 2 077 677 | 88 | 21 951 012 | 20 | 5 172 935 |
| Forrás: Számvevőszék. |

Asia Invest (10) (1999 és 2002 között indult finanszírozott projektek)

Asia IT & C (2000 és 2003 között indult finanszírozott projektek)

Ország

Projektek száma

Érték

(EUR)

Ellenőrzött projektek száma

Ellenőrzött projektek értéke

(EUR)

Projektek száma

Érték

(EUR)

Ellenőrzött projektek száma

Ellenőrzött projektek értéke

(EUR)

India

13

1 073 785

3

200 143

19

3 500 896

4

975 597

Vietnam

22

1 648 134

7

662 326

11

2 419 158

3

595 000

Kína

39

3 185 288

5

982 652

14

4 136 073

4

1 387 370

Egyesült Királyság

9

594 388

2

131 242

26

6 921 111

3

1 000 000

Franciaország

5

287 276

2

101 314

18

4 973 774

6

1 214 968

Összesen

88

6 788 871

19

2 077 677

88

21 951 012

20

5 172 935

Forrás: Számvevőszék.

7. táblázat

Az ellenőrzés során ellenőrzött összázsiai projektek

| Projekt száma | Projekt megnevezése | Érték
  (EUR) | Állapot az ellenőrzés időpontjában |
| --- | --- | --- | --- |
| Asia Invest |
| 108 55 | ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City | 83 001 | Lezárult |
| 108 69 | Training Vietnamese trainers and executives in quality management | 104 200 | Lezárult |
| 108 77 | Sustainable development of the Vietnamese shoe industry | 86 954 | Lezárult |
| 108 86 | HACCP Implementation in the Indian Food Industry | 120 000 | Lezárult |
| 108 88 | Preparation of Indian SMEs for EU Certification | 21 343 | Lezárult |
| 108 101 | Capacity for Business | 59 369 | Lezárult |
| 108 135 | Training on good manufacturing practices – HACCP methods and foodstuffs related EU legislation | 102 705 | Folyamatban |
| 108 138 | Quality management in the graphic media industry | 120 000 | Lezárult |
| 108 144 | Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam | 98 171 | Folyamatban |
| 108 149 | Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam | 118 076 | Lezárult |
| 108 150 | Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam | 99 755 | Lezárult |
| 108 151 | Master of e-management | 112 555 | Folyamatban |
| 108 153 | Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities | 65 689 | Lezárult |
| 108 157 | Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector | 58 800 | Lezárult |
| 108 166 | Chinese IT Market | 87 657 | Folyamatban |
| 108 175 | China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK | 31 487 | Lezárult |
| 108 176 | Train Rhône Alpes SMEs for Asia | 54 629 | Folyamatban |
| 108 184 | From Cleaner Production to One Corporate Responsibility – A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises | 105 674 | Lezárult |
| 108 185 | Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry | 97 258 | Lezárult |
| Asia IT & C |
| 01 01 | European Masters in Modelisation of Continuum | 200 000 | Folyamatban |
| 01 06 | Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies | 200 000 | Folyamatban |
| 02 26 | CCI Networking and e commerce awareness | 184 730 | Lezárult |
| 12 03 | Transfer of European Level graduate IT Courses | 200 000 | Folyamatban |
| 12 05 | MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture | 189 000 | Lezárult |
| 12 14 | IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia | 400 000 | Folyamatban |
| 21 06 | Developing web based teaching packages for building professionals | 196 734 | Folyamatban |
| 21 13 | Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam | 200 000 | Folyamatban |
| 22 02 | e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector | 198 418 | Lezárult |
| 22 11 | Promoting Information and Regulatory dialogue in China | 200 000 | Törölt |
| 22 14 | Indo European System Usability Partnership | 199 944 | Folyamatban |
| 22 29 | Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation | 200 000 | Folyamatban |
| 23 11 | SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia | 400 000 | Folyamatban |
| 23 18 | Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China | 400 000 | Folyamatban |
| 23 19 | WEBPOT Web based optimisation tools for research | 533 822 | Folyamatban |
| 23 20 | GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology | 400 000 | Folyamatban |
| 23 50 | E3 Toolbox | 195 552 | Folyamatban |
| 23 58 | EDECAD Education and e Commerce task force for small firms | 377 235 | Folyamatban |
| 23 60 | Casa Asia Virtual | 200 000 | Lezárult |
| 23 67 | ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters | 387 370 | Folyamatban |
| Forrás: Számvevőszék |

Projekt száma

Projekt megnevezése

Érték

(EUR)

Állapot az ellenőrzés időpontjában

Asia Invest

108 55

ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City

83 001

Lezárult

108 69

Training Vietnamese trainers and executives in quality management

104 200

Lezárult

108 77

Sustainable development of the Vietnamese shoe industry

86 954

Lezárult

108 86

HACCP Implementation in the Indian Food Industry

120 000

Lezárult

108 88

Preparation of Indian SMEs for EU Certification

21 343

Lezárult

108 101

Capacity for Business

59 369

Lezárult

108 135

Training on good manufacturing practices – HACCP methods and foodstuffs related EU legislation

102 705

Folyamatban

108 138

Quality management in the graphic media industry

120 000

Lezárult

108 144

Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam

98 171

Folyamatban

108 149

Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam

118 076

Lezárult

108 150

Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam

99 755

Lezárult

108 151

Master of e-management

112 555

Folyamatban

108 153

Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities

65 689

Lezárult

108 157

Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector

58 800

Lezárult

108 166

Chinese IT Market

87 657

Folyamatban

108 175

China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK

31 487

Lezárult

108 176

Train Rhône Alpes SMEs for Asia

54 629

Folyamatban

108 184

From Cleaner Production to One Corporate Responsibility – A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises

105 674

Lezárult

108 185

Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry

97 258

Lezárult

Asia IT & C

01 01

European Masters in Modelisation of Continuum

200 000

Folyamatban

01 06

Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies

200 000

Folyamatban

02 26

CCI Networking and e commerce awareness

184 730

Lezárult

12 03

Transfer of European Level graduate IT Courses

200 000

Folyamatban

12 05

MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture

189 000

Lezárult

12 14

IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia

400 000

Folyamatban

21 06

Developing web based teaching packages for building professionals

196 734

Folyamatban

21 13

Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam

200 000

Folyamatban

22 02

e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector

198 418

Lezárult

22 11

Promoting Information and Regulatory dialogue in China

200 000

Törölt

22 14

Indo European System Usability Partnership

199 944

Folyamatban

22 29

Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation

200 000

Folyamatban

23 11

SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia

400 000

Folyamatban

23 18

Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China

400 000

Folyamatban

23 19

WEBPOT Web based optimisation tools for research

533 822

Folyamatban

23 20

GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology

400 000

Folyamatban

23 50

E3 Toolbox

195 552

Folyamatban

23 58

EDECAD Education and e Commerce task force for small firms

377 235

Folyamatban

23 60

Casa Asia Virtual

200 000

Lezárult

23 67

ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters

387 370

Folyamatban

Forrás: Számvevőszék

| 15. | A számvevőszéki ellenőrzés részét képezte a projektirányítási szervezetek (PMO-k) felkeresése, valamint az európai partnereknél Németországban, Spanyolországban, Franciaországban és az Egyesült Királyságban, és az ázsiai partnereknél és projektirányítási szervezeteknél Indiában, Vietnamban és Kínában tett látogatások. Előzetes ellenőrzésre került sor Thaiföldön is. |
| --- | --- |

15.

A számvevőszéki ellenőrzés részét képezte a projektirányítási szervezetek (PMO-k) felkeresése, valamint az európai partnereknél Németországban, Spanyolországban, Franciaországban és az Egyesült Királyságban, és az ázsiai partnereknél és projektirányítási szervezeteknél Indiában, Vietnamban és Kínában tett látogatások. Előzetes ellenőrzésre került sor Thaiföldön is.

ÉSZREVÉTELEK

Létezik-e az ázsiai gazdasági együttműködésre vonatkozó eredményes stratégia?

| 16. | A Számvevőszék megvizsgálta, hogy mennyiben sikerült a Bizottságnak olyan stratégiát kialakítania, amely a gazdasági együttműködési kiadások legeredményesebb felhasználását eredményezi. A vizsgálat kiterjedt annak megállapítására, hogy egyértelmű stratégiát alakítottak-e ki, hogy ez a stratégia mennyiben eredményezi a támogatások eredményes felhasználását, valamint, hogy miképpen valósul meg a gyakorlatban. |
| --- | --- |

16.

A Számvevőszék megvizsgálta, hogy mennyiben sikerült a Bizottságnak olyan stratégiát kialakítania, amely a gazdasági együttműködési kiadások legeredményesebb felhasználását eredményezi. A vizsgálat kiterjedt annak megállapítására, hogy egyértelmű stratégiát alakítottak-e ki, hogy ez a stratégia mennyiben eredményezi a támogatások eredményes felhasználását, valamint, hogy miképpen valósul meg a gyakorlatban.

| 17. | Meg lehet különböztetni politikai stratégiát – amelynek eredményeképp döntés születik egy adott terület vagy témakör támogatásáról – és működési stratégiát, amely meghatározza, hogy a politikai stratégiát hogyan kell átültetni a gyakorlatba. Jelen esetben az ázsiai gazdasági együttműködés támogatásáról szóló döntés eredménye a Tanács 443/92/EGK ALA-rendeletében fogalmazódik meg (amelynek hatálya kiterjed valamennyi fejlesztési támogatásra Ázsiában és Latin-Amerikában). A rendelet kitűzi a legfontosabb célokat és felsorolja a pénzek felhasználási területeit. A működési stratégia célja annak meghatározása, hogy ezeket a célkitűzéseket hogyan lehet elérni, illetve a kiadások irányítása és célzott felhasználása. |
| --- | --- |

17.

Meg lehet különböztetni politikai stratégiát – amelynek eredményeképp döntés születik egy adott terület vagy témakör támogatásáról – és működési stratégiát, amely meghatározza, hogy a politikai stratégiát hogyan kell átültetni a gyakorlatba. Jelen esetben az ázsiai gazdasági együttműködés támogatásáról szóló döntés eredménye a Tanács 443/92/EGK ALA-rendeletében fogalmazódik meg (amelynek hatálya kiterjed valamennyi fejlesztési támogatásra Ázsiában és Latin-Amerikában). A rendelet kitűzi a legfontosabb célokat és felsorolja a pénzek felhasználási területeit. A működési stratégia célja annak meghatározása, hogy ezeket a célkitűzéseket hogyan lehet elérni, illetve a kiadások irányítása és célzott felhasználása.

Szerteágazó stratégia, gyorsan változó környezetben ...

| 18. | A gazdasági együttműködés fogalmát az ALA-rendelet határozta meg (lásd 3. bekezdés). A 7. cikk célul tűzi ki a fejlődő országoknak történő segítségnyújtást, hogy azok intézményi kapacitásukat a befektetésnek és a fejlődésnek kedvezőbb környezet kialakítása céljából kiépítsék, és ezáltal a nemzetközi kereskedelem – beleértve az európai egységes piac – növekedése miatt megnyílt lehetőségeket a legjobban kihasználják. A tagállamok szándékolt haszna a tagállamokból érkező üzletemberek, technológia és know-how szerepének különösen a magánszektorban és a kis- és középvállalkozásokban történő növeléséből származna. Mindezek szerteágazó célkitűzések egy, az egyre növekvő nemzetközi kereskedelem által uralt, gyorsan fejlődő, piacvezérlésű környezetben. Szélesíti a támogatás hatókörét, hogy mind az EU tagállamait, mind pedig a fejlődő országokat a partnerek közé sorolták, felerősítve ezáltal a gondos célcsoport-meghatározás szükségességét. |
| --- | --- |

18.

A gazdasági együttműködés fogalmát az ALA-rendelet határozta meg (lásd 3. bekezdés). A 7. cikk célul tűzi ki a fejlődő országoknak történő segítségnyújtást, hogy azok intézményi kapacitásukat a befektetésnek és a fejlődésnek kedvezőbb környezet kialakítása céljából kiépítsék, és ezáltal a nemzetközi kereskedelem – beleértve az európai egységes piac – növekedése miatt megnyílt lehetőségeket a legjobban kihasználják. A tagállamok szándékolt haszna a tagállamokból érkező üzletemberek, technológia és know-how szerepének különösen a magánszektorban és a kis- és középvállalkozásokban történő növeléséből származna. Mindezek szerteágazó célkitűzések egy, az egyre növekvő nemzetközi kereskedelem által uralt, gyorsan fejlődő, piacvezérlésű környezetben. Szélesíti a támogatás hatókörét, hogy mind az EU tagállamait, mind pedig a fejlődő országokat a partnerek közé sorolták, felerősítve ezáltal a gondos célcsoport-meghatározás szükségességét.

| 19. | A 8. cikk jelöli ki azt a három ágazatot, amelyre a támogatások elkölthetők. Az első a tudományos és technológiai potenciál, valamint általánosságban a gazdasági, szociális és kulturális környezet fejlesztése képzési rendszerek és know-how átadása útján, aminek főként felsővezetőkre, gazdasági döntéshozókra és irányítókra kell irányulnia, és ki kell terjednie valamennyi gazdasági, műszaki és tudományos területre. A második ágazat az intézményi szerkezet fejlesztése abból a célból, hogy a gazdasági, jogi, közigazgatási és szociális környezet kedvezőbbé váljon a fejlődéshez. A harmadik ágazat a vállalkozások támogatása, például a kereskedem ösztönzésével, képzési és technikai segítségnyújtási rendszerekkel, a vállalkozások közti kapcsolatok létrehozásával, valamint a köztük megvalósuló együttműködés szervezett elősegítésével. |
| --- | --- |

19.

A 8. cikk jelöli ki azt a három ágazatot, amelyre a támogatások elkölthetők. Az első a tudományos és technológiai potenciál, valamint általánosságban a gazdasági, szociális és kulturális környezet fejlesztése képzési rendszerek és know-how átadása útján, aminek főként felsővezetőkre, gazdasági döntéshozókra és irányítókra kell irányulnia, és ki kell terjednie valamennyi gazdasági, műszaki és tudományos területre. A második ágazat az intézményi szerkezet fejlesztése abból a célból, hogy a gazdasági, jogi, közigazgatási és szociális környezet kedvezőbbé váljon a fejlődéshez. A harmadik ágazat a vállalkozások támogatása, például a kereskedem ösztönzésével, képzési és technikai segítségnyújtási rendszerekkel, a vállalkozások közti kapcsolatok létrehozásával, valamint a köztük megvalósuló együttműködés szervezett elősegítésével.

| 20. | Az ALA-rendelet célkitűzései széleskörűek, rendkívül szerteágazó és nagyszámú potenciális kedvezményezettel és projekttel. Éppen ezért egy megfelelő megvalósítási stratégián belüli összpontosított támogatás hiányában fennáll a veszély, hogy a kiadások általános alakulását és hatását nem lehet mérni, és ennek következtében nem lehet mire alapozni az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodás biztosítását. Ázsia ráadásul hatalmas régió – itt található a világ öt legnépesebb országából három, valamint a negyedik legnagyobb nemzetgazdaság –, amely gyorsan fejlődik mind gazdasági, mind általános szempontból. |
| --- | --- |

20.

Az ALA-rendelet célkitűzései széleskörűek, rendkívül szerteágazó és nagyszámú potenciális kedvezményezettel és projekttel. Éppen ezért egy megfelelő megvalósítási stratégián belüli összpontosított támogatás hiányában fennáll a veszély, hogy a kiadások általános alakulását és hatását nem lehet mérni, és ennek következtében nem lehet mire alapozni az uniós pénzeszközökkel való hatékony és eredményes gazdálkodás biztosítását. Ázsia ráadásul hatalmas régió – itt található a világ öt legnépesebb országából három, valamint a negyedik legnagyobb nemzetgazdaság –, amely gyorsan fejlődik mind gazdasági, mind általános szempontból.

| 21. | A Bizottság átfogó stratégiáját valamennyi Ázsiára vonatkozólag egy 1994-es, Tanácshoz intézett bizottsági közlemény fogalmazza meg „Egy Új Ázsia-stratégia felé” (11) címmel, amelyet 2001-ben időszerűsített az „Európa és Ázsia: stratégiai keretrendszer az élénkített partnerkapcsolatokért” (12) című közlemény. |
| --- | --- |

21.

A Bizottság átfogó stratégiáját valamennyi Ázsiára vonatkozólag egy 1994-es, Tanácshoz intézett bizottsági közlemény fogalmazza meg „Egy Új Ázsia-stratégia felé” (11) címmel, amelyet 2001-ben időszerűsített az „Európa és Ázsia: stratégiai keretrendszer az élénkített partnerkapcsolatokért” (12) című közlemény.

| 22. | Az 1994-es közlemény felismeri a jövőbeható változásokat és az ázsiai régió valószínűsíthető gazdasági növekedését, valamint azt, hogy ezért az Uniónak sürgősen erősítenie kell gazdasági jelenlétét Ázsiában, hogy megőrizze vezető szerepét a világgazdaságban, valamint hogy biztosítsa érdekeinek ottani teljes mértékű figyelembevételét. Európa sikere a közlemény szerint nagyban múlik a magánszektor döntésein, míg az Unió feladata az európai kereskedelem és befektetés akadályainak leküzdése Ázsiában az üzlet számára kedvező szabályozási környezet ösztönzésével. Ehhez, írja a közlemény, több proaktív stratégiára van szükség: a gazdasági együttműködés teljesebb és egyre célzottabb használatának hangsúlyozására az európai kereskedelem és befektetések előmozdítása céljából. A hangsúly tehát az uniós befolyás védelmén és az európai vállalatok számára kínálkozó piacvezérlésű lehetőségeken van, az ázsiai kedvezményezett országok gazdaságának fejlesztésével párhuzamosan. |
| --- | --- |

22.

Az 1994-es közlemény felismeri a jövőbeható változásokat és az ázsiai régió valószínűsíthető gazdasági növekedését, valamint azt, hogy ezért az Uniónak sürgősen erősítenie kell gazdasági jelenlétét Ázsiában, hogy megőrizze vezető szerepét a világgazdaságban, valamint hogy biztosítsa érdekeinek ottani teljes mértékű figyelembevételét. Európa sikere a közlemény szerint nagyban múlik a magánszektor döntésein, míg az Unió feladata az európai kereskedelem és befektetés akadályainak leküzdése Ázsiában az üzlet számára kedvező szabályozási környezet ösztönzésével. Ehhez, írja a közlemény, több proaktív stratégiára van szükség: a gazdasági együttműködés teljesebb és egyre célzottabb használatának hangsúlyozására az európai kereskedelem és befektetések előmozdítása céljából. A hangsúly tehát az uniós befolyás védelmén és az európai vállalatok számára kínálkozó piacvezérlésű lehetőségeken van, az ázsiai kedvezményezett országok gazdaságának fejlesztésével párhuzamosan.

| 23. | A közlemény elismeri a gazdasági együttműködés sajátos jellegét, amelyet úgy ír le, mint az üzleti és szabályozási környezet javítása a partnerországokban a kétoldalú kereskedelem és a magánszektor közvetlen részvételével történő befektetések ösztönzése céljából, mind az Unió, mind a partnerország javára. A gazdasági együttműködés ezért minőségileg eltér a pénzügyi és műszaki együttműködéstől, amelyek az EU kiadásainak túlnyomó részét képezik a külső fellépések területén. A gazdasági együttműködés ezért egyedi figyelmet kíván meg, amely tükrözi a támogatás sajátos jellegét és jellemzőit. Ezt a figyelmet a stratégiai dokumentumok nem tükrözték. |
| --- | --- |

23.

A közlemény elismeri a gazdasági együttműködés sajátos jellegét, amelyet úgy ír le, mint az üzleti és szabályozási környezet javítása a partnerországokban a kétoldalú kereskedelem és a magánszektor közvetlen részvételével történő befektetések ösztönzése céljából, mind az Unió, mind a partnerország javára. A gazdasági együttműködés ezért minőségileg eltér a pénzügyi és műszaki együttműködéstől, amelyek az EU kiadásainak túlnyomó részét képezik a külső fellépések területén. A gazdasági együttműködés ezért egyedi figyelmet kíván meg, amely tükrözi a támogatás sajátos jellegét és jellemzőit. Ezt a figyelmet a stratégiai dokumentumok nem tükrözték.

| 24. | A 2001-es közlemény időszerűsíti az 1994-es közleményt a célból, hogy meghatározza az Ázsiához és alrégióihoz fűződő kapcsolatok átfogó stratégiai keretét az elkövetkezendő évtizedre. A gazdasági együttműködés az alapvető célkitűzést az EU politikai és gazdasági jelenlétének régiószerte történő erősítésében határozzák meg, tovább erősítve ezáltal a kereskedelem és az előnyök kölcsönös áramlását a régióban. A hangsúly tehát továbbra is az EU által élvezett előnyökön van, a kedvezményezett országok fejlesztési törekvéseivel párhuzamosan. |
| --- | --- |

24.

A 2001-es közlemény időszerűsíti az 1994-es közleményt a célból, hogy meghatározza az Ázsiához és alrégióihoz fűződő kapcsolatok átfogó stratégiai keretét az elkövetkezendő évtizedre. A gazdasági együttműködés az alapvető célkitűzést az EU politikai és gazdasági jelenlétének régiószerte történő erősítésében határozzák meg, tovább erősítve ezáltal a kereskedelem és az előnyök kölcsönös áramlását a régióban. A hangsúly tehát továbbra is az EU által élvezett előnyökön van, a kedvezményezett országok fejlesztési törekvéseivel párhuzamosan.

| 25. | A közlemény elismeri a rendelkezésre álló források szűkösségét és megállapítja, hogy a Bizottságnak azokat kevesebb, egyszerűbb tevékenységre kell összpontosítania, amelyek a kulcsfontosságú prioritások köré összpontosulnak, és biztosítania kell ezeknek a tevékenységeknek a gyors és eredményes végrehajtását. A támogatások sikerességét néhány egyszerű (ám számottevően minőségi) mutató alapján tervezik mérni, mint például az uniós kereskedelem és befektetési kapcsolatok ázsiai fejlődése. A Számvevőszék nem talált bizonyítékot arra nézve, hogy a támogatásokat kisszámú kulcsfontosságú prioritás köré összpontosítanák (lásd 35. bekezdés), ráadásul a Bizottság által azóta kialakított teljesítmény- és hatásmutatók inkább folyamat-, mint eredményvezéreltek (lásd 32–33. bekezdések). |
| --- | --- |

25.

A közlemény elismeri a rendelkezésre álló források szűkösségét és megállapítja, hogy a Bizottságnak azokat kevesebb, egyszerűbb tevékenységre kell összpontosítania, amelyek a kulcsfontosságú prioritások köré összpontosulnak, és biztosítania kell ezeknek a tevékenységeknek a gyors és eredményes végrehajtását. A támogatások sikerességét néhány egyszerű (ám számottevően minőségi) mutató alapján tervezik mérni, mint például az uniós kereskedelem és befektetési kapcsolatok ázsiai fejlődése. A Számvevőszék nem talált bizonyítékot arra nézve, hogy a támogatásokat kisszámú kulcsfontosságú prioritás köré összpontosítanák (lásd 35. bekezdés), ráadásul a Bizottság által azóta kialakított teljesítmény- és hatásmutatók inkább folyamat-, mint eredményvezéreltek (lásd 32–33. bekezdések).

| 26. | A közlemény hangsúlyozza, hogy a gazdasági támogatásoknak „modulárisnak” kell lenniük, azaz kifejezetten az egyes országok körülményeire és szükségleteire kell irányulniuk. Ebből következően a valamennyi fejlesztési szükségletet felölelő országos stratégiai dokumentumoknak (CSP) kellene meghatározniuk a sajátos gazdasági együttműködési stratégiát. A gyakorlatban nem ez történt: a három részletesen ellenőrzött ország – India, Vietnam és Kína – országos stratégiai dokumentumaiban a gazdasági szempontokat nem különböztették meg – mind részletességüket, mind pedig tartalmukat illetően – megfelelően az általános fejlesztési kérdésektől, ezért azok nem adtak gyakorlati stratégiát a támogatások irányításához. |
| --- | --- |

26.

A közlemény hangsúlyozza, hogy a gazdasági támogatásoknak „modulárisnak” kell lenniük, azaz kifejezetten az egyes országok körülményeire és szükségleteire kell irányulniuk. Ebből következően a valamennyi fejlesztési szükségletet felölelő országos stratégiai dokumentumoknak (CSP) kellene meghatározniuk a sajátos gazdasági együttműködési stratégiát. A gyakorlatban nem ez történt: a három részletesen ellenőrzött ország – India, Vietnam és Kína – országos stratégiai dokumentumaiban a gazdasági szempontokat nem különböztették meg – mind részletességüket, mind pedig tartalmukat illetően – megfelelően az általános fejlesztési kérdésektől, ezért azok nem adtak gyakorlati stratégiát a támogatások irányításához.

| 27. | A Bizottság hangsúlyozza közleményében a projektek regionális dimenziójának szükségességét a regionális együttműködés előmozdításához. Noha a kétoldalú projektek jellegéből nem az következik, hogy a régiókra összpontosítsanak, néhány esetében mégis így történt. Az egyes összázsiai projektek, valamint összességében a programok esetében azonban többnyire nem ez volt a jellemző. |
| --- | --- |

27.

A Bizottság hangsúlyozza közleményében a projektek regionális dimenziójának szükségességét a regionális együttműködés előmozdításához. Noha a kétoldalú projektek jellegéből nem az következik, hogy a régiókra összpontosítsanak, néhány esetében mégis így történt. Az egyes összázsiai projektek, valamint összességében a programok esetében azonban többnyire nem ez volt a jellemző.

... a nem megfelelő mutatók és célkitűzések a tevékenységi nyilatkozatban ...

| 28. | A Bizottság 2001 óta fokozatosan vezeti be új irányítási módszerét – a tevékenységalapú irányítást (TAI) –, amelynek célja a források fontossági sorrendbe állításának és felhasználásának javítása, illetve az azokról történő jelentéstétel fejlesztése. A Bizottság a működési stratégiáját a TAI segítségével ülteti át a gyakorlatba. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés (Activity Based Budgeting, a továbbiakban: „ABB”) a TAI költségvetési összetevője. A 2004-es költségvetés volt az első, amelyet az ABB-módszernek megfelelően fogadtak el. A források elosztásának összhangban kellene állnia a politikai prioritásokkal, irányításuknak pedig az előre meghatározott célkitűzésekkel. A költségvetési szerkezetben az ázsiai kapcsolatokat külön tevékenységként határozzák meg (19.10-es költségvetési alcím), a gazdasági együttműködésre pedig a „Politikai, gazdasági és kulturális együttműködés az ázsiai fejlődő országokkal” megnevezésű jogcímcsoport vonatkozik (öt közül). |
| --- | --- |

28.

A Bizottság 2001 óta fokozatosan vezeti be új irányítási módszerét – a tevékenységalapú irányítást (TAI) –, amelynek célja a források fontossági sorrendbe állításának és felhasználásának javítása, illetve az azokról történő jelentéstétel fejlesztése. A Bizottság a működési stratégiáját a TAI segítségével ülteti át a gyakorlatba. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés (Activity Based Budgeting, a továbbiakban: „ABB”) a TAI költségvetési összetevője. A 2004-es költségvetés volt az első, amelyet az ABB-módszernek megfelelően fogadtak el. A források elosztásának összhangban kellene állnia a politikai prioritásokkal, irányításuknak pedig az előre meghatározott célkitűzésekkel. A költségvetési szerkezetben az ázsiai kapcsolatokat külön tevékenységként határozzák meg (19.10-es költségvetési alcím), a gazdasági együttműködésre pedig a „Politikai, gazdasági és kulturális együttműködés az ázsiai fejlődő országokkal” megnevezésű jogcímcsoport vonatkozik (öt közül).

| 29. | Minden egyes költségvetés összeállításakor tevékenységi beszámoló készül a kért költségvetési előirányzatok alátámasztására és indoklására, amely meghatározza a pontos célokat, valamint a teljesítmény- és hatásmutatókat. A 2005-ös előzetes költségvetési tervezethez a tevékenységi beszámolókat 2004 elején tették közzé (13). A Számvevőszék megvizsgálta az ázsiai kapcsolatokra vonatkozó tevékenységi beszámolót a gazdasági együttműködési tevékenységek szempontjából, valamint értékelte annak logikáját és következetességét, a célkitűzések helytállóságát és a mutatók használhatóságát. |
| --- | --- |

29.

Minden egyes költségvetés összeállításakor tevékenységi beszámoló készül a kért költségvetési előirányzatok alátámasztására és indoklására, amely meghatározza a pontos célokat, valamint a teljesítmény- és hatásmutatókat. A 2005-ös előzetes költségvetési tervezethez a tevékenységi beszámolókat 2004 elején tették közzé (13). A Számvevőszék megvizsgálta az ázsiai kapcsolatokra vonatkozó tevékenységi beszámolót a gazdasági együttműködési tevékenységek szempontjából, valamint értékelte annak logikáját és következetességét, a célkitűzések helytállóságát és a mutatók használhatóságát.

| 30. | A tevékenységi beszámoló 3. része a tevékenység alapvető célkitűzését a 2001-es közleménnyel megegyezően állapítja meg: régiószerte erősíteni kell az EU politikai és gazdasági jelenlétét, és további hat prioritást sorol fel. A gazdasági együttműködéssel kapcsolatos prioritás célja a kereskedelem és az előnyök kölcsönös áramlásának erősítése a régióban. |
| --- | --- |

30.

A tevékenységi beszámoló 3. része a tevékenység alapvető célkitűzését a 2001-es közleménnyel megegyezően állapítja meg: régiószerte erősíteni kell az EU politikai és gazdasági jelenlétét, és további hat prioritást sorol fel. A gazdasági együttműködéssel kapcsolatos prioritás célja a kereskedelem és az előnyök kölcsönös áramlásának erősítése a régióban.

| 31. | A tevékenységi beszámoló 4. része tartalmazza a tevékenység sajátos célkitűzéseit, mutatóit, teljesítményét és eredményeit. Operatív alapot ad az uniós kiadások végrehajtásának irányításához, felügyeletéhez és értékeléséhez, hogy az hatékony és eredményes pénzgazdálkodást eredményezzen. A gazdasági együttműködésnek nincs saját TAI célkitűzése, azonban a negyedik célkitűzés tartalmazza, hogy erősíteni kell az egyezményes politikák keretén belül a párbeszédet és az együttműködést az ázsiai partnerekkel a politika, a gazdaság és a kultúra területén. Ez a célkitűzés a Bizottság állítása szerint kapcsolódik a fejlődő országok fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítását kitűző stratégiai célhoz. Ezek a célkitűzések nem tükrözik sem az alapvető célkitűzést, sem a kapcsolódó prioritásokat (lásd az előző bekezdést). |
| --- | --- |

31.

A tevékenységi beszámoló 4. része tartalmazza a tevékenység sajátos célkitűzéseit, mutatóit, teljesítményét és eredményeit. Operatív alapot ad az uniós kiadások végrehajtásának irányításához, felügyeletéhez és értékeléséhez, hogy az hatékony és eredményes pénzgazdálkodást eredményezzen. A gazdasági együttműködésnek nincs saját TAI célkitűzése, azonban a negyedik célkitűzés tartalmazza, hogy erősíteni kell az egyezményes politikák keretén belül a párbeszédet és az együttműködést az ázsiai partnerekkel a politika, a gazdaság és a kultúra területén. Ez a célkitűzés a Bizottság állítása szerint kapcsolódik a fejlődő országok fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítását kitűző stratégiai célhoz. Ezek a célkitűzések nem tükrözik sem az alapvető célkitűzést, sem a kapcsolódó prioritásokat (lásd az előző bekezdést).

| 32. | Csupán egyetlen hatásmutatót közölnek: együttes nyilatkozatok, közös álláspontok és közös tennivalók az ASEM miniszteri- és csúcstalálkozók során felmerülő fontos nemzetközi, politikai és gazdasági kérdésekkel kapcsolatban (14). Ez nagyjából követi a TAI célkitűzéseket, de nem méri sem a támogatások hatását – amelyeket számottevően kisprojektekre költenek –, sem a kölcsönös kereskedelem és befektetések áramlására vonatkozó alapvető prioritást (ami pedig természeténél fogva objektív és mérhető is). |
| --- | --- |

32.

Csupán egyetlen hatásmutatót közölnek: együttes nyilatkozatok, közös álláspontok és közös tennivalók az ASEM miniszteri- és csúcstalálkozók során felmerülő fontos nemzetközi, politikai és gazdasági kérdésekkel kapcsolatban (14). Ez nagyjából követi a TAI célkitűzéseket, de nem méri sem a támogatások hatását – amelyeket számottevően kisprojektekre költenek –, sem a kölcsönös kereskedelem és befektetések áramlására vonatkozó alapvető prioritást (ami pedig természeténél fogva objektív és mérhető is).

| 33. | A 2004-es pénzügyi év teljesítménymutatói (melyekből kilenc van) főként értekezleteken vagy bizottságokban való részvételre vonatkoznak, ami ugyan tükrözheti az együttműködés alapvetően politikai megközelítését és fellépését, de szintén nem ez a fő célkitűzése vagy szándéka a kiadásoknak. A mutatók ráadásul inkább folyamatokra vonatkoznak – megrendezték-e az értekezletet –, semmint a folyamatok végkifejletére – megszülettek-e a várt eredmények –. |
| --- | --- |

33.

A 2004-es pénzügyi év teljesítménymutatói (melyekből kilenc van) főként értekezleteken vagy bizottságokban való részvételre vonatkoznak, ami ugyan tükrözheti az együttműködés alapvetően politikai megközelítését és fellépését, de szintén nem ez a fő célkitűzése vagy szándéka a kiadásoknak. A mutatók ráadásul inkább folyamatokra vonatkoznak – megrendezték-e az értekezletet –, semmint a folyamatok végkifejletére – megszülettek-e a várt eredmények –.

... szerteágazó projektekhez és programokhoz vezet, melyek teljesítménye nehezen mérhető

| 34. | Mind a Bizottság, mind pedig az adott ország szintjén a specifikus működési stratégiák hiánya miatt a valóságban a projektek óriási földrajzi területet öleltek fel, rendkívül széleskörűek és változatosak voltak (lásd 39. és 50. bekezdés). A támogatások célzottságának ilyesfajta hiánya Ázsia nagy, gyorsan fejlődő gazdaságainak, gyorsan növekvő nemzetközi kereskedelmének és jelentős tengerentúli befektetéseinek környezetében azt eredményezi, hogy a támogatások összhatása nehezen mérhető, és aktívan nem irányítható. Így csak korlátozottan lehet megalapozni a kiadások eredményességének, valamint a ráfordítás értékarányosságának mérését. |
| --- | --- |

34.

Mind a Bizottság, mind pedig az adott ország szintjén a specifikus működési stratégiák hiánya miatt a valóságban a projektek óriási földrajzi területet öleltek fel, rendkívül széleskörűek és változatosak voltak (lásd 39. és 50. bekezdés). A támogatások célzottságának ilyesfajta hiánya Ázsia nagy, gyorsan fejlődő gazdaságainak, gyorsan növekvő nemzetközi kereskedelmének és jelentős tengerentúli befektetéseinek környezetében azt eredményezi, hogy a támogatások összhatása nehezen mérhető, és aktívan nem irányítható. Így csak korlátozottan lehet megalapozni a kiadások eredményességének, valamint a ráfordítás értékarányosságának mérését.

| 35. | A nem megfelelő és következetlen működési stratégia részben a gazdasági együttműködés rendkívül sajátos voltából fakad, melynek célja az uniós partnerek ázsiaiakkal azonos előnyökhöz való juttatása. A kereskedelmi és befektetési kapcsolatok szorosabbá tétele mint fő cél tulajdonképpen nagy mértékben támaszkodik a politikai kezdeményezésekre, így például a két- vagy többoldalú tárgyalásokra is (pl. Kereskedelmi Világszervezet). Az egyre gazdagabb országokban kisprojekteket megcélzó fejlesztési támogatási keretrendszer alkalmazása (szemben a nagyobb kétoldalú projektekkel) a gyakorlatban csak kis mérhető hatással van az általános célkitűzések elérésére. Ráadásul az IT-termékek és szolgáltatások gyorsan mozgó kereskedelmi világát – amelyre az együttműködés összpontosul – nem lehet eredményesen kezelni a fejlesztési támogatások során alkalmazott hagyományos és viszonylag hosszadalmas projekt-előkészítési, -jóváhagyási és -megvalósítási eljárásokkal. |
| --- | --- |

35.

A nem megfelelő és következetlen működési stratégia részben a gazdasági együttműködés rendkívül sajátos voltából fakad, melynek célja az uniós partnerek ázsiaiakkal azonos előnyökhöz való juttatása. A kereskedelmi és befektetési kapcsolatok szorosabbá tétele mint fő cél tulajdonképpen nagy mértékben támaszkodik a politikai kezdeményezésekre, így például a két- vagy többoldalú tárgyalásokra is (pl. Kereskedelmi Világszervezet). Az egyre gazdagabb országokban kisprojekteket megcélzó fejlesztési támogatási keretrendszer alkalmazása (szemben a nagyobb kétoldalú projektekkel) a gyakorlatban csak kis mérhető hatással van az általános célkitűzések elérésére. Ráadásul az IT-termékek és szolgáltatások gyorsan mozgó kereskedelmi világát – amelyre az együttműködés összpontosul – nem lehet eredményesen kezelni a fejlesztési támogatások során alkalmazott hagyományos és viszonylag hosszadalmas projekt-előkészítési, -jóváhagyási és -megvalósítási eljárásokkal.

Eredményesen irányította-e a Bizottság a gazdasági együttműködéssel kapcsolatos tevékenységek végrehajtását?

| 36. | Ahhoz, hogy következtetéseket tudjon levonni ezen ellenőrzési céljára vonatkozóan, a Számvevőszék megvizsgálta, hogy a bizottsági irányítás milyen mértékben:






  — | alakított ki olyan pályázati eljárást, mely ösztönzi és megkönnyíti a kérelmek beadását, |
| --- | --- | --- |

36.

Ahhoz, hogy következtetéseket tudjon levonni ezen ellenőrzési céljára vonatkozóan, a Számvevőszék megvizsgálta, hogy a bizottsági irányítás milyen mértékben:

—

alakított ki olyan pályázati eljárást, mely ösztönzi és megkönnyíti a kérelmek beadását,

| — | biztosítja, hogy a projektek elbírálása és megvalósítása időben történjen, |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy a projektek elbírálása és megvalósítása időben történjen,

| — | ellenőrzi rendszeresen a projekteket és hoz időben kiigazító intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

ellenőrzi rendszeresen a projekteket és hoz időben kiigazító intézkedéseket,

| — | biztosítja, hogy a projektek pozitív hatású, tényleges eredményeket érjenek el és fenntarthatóak legyenek, |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy a projektek pozitív hatású, tényleges eredményeket érjenek el és fenntarthatóak legyenek,

| — | hajt végre megfelelő értékeléseket. |
| --- | --- |

—

hajt végre megfelelő értékeléseket.

| 37. | A gazdasági együttműködéssel kapcsolatos tevékenységek megvalósítása két különböző módszerrel történik: egyfelől a Bizottság és a partnerországok közötti kétoldalú projektek segítségével, másrészt pedig az összázsiai programokon keresztül (lásd 38. és 50. bekezdés). Különböző jellegük, illetve a velük járó, néha sajátos kérdések miatt a jelentés a két módszerrel kapcsolatos megállapításait külön mutatja be. |
| --- | --- |

37.

A gazdasági együttműködéssel kapcsolatos tevékenységek megvalósítása két különböző módszerrel történik: egyfelől a Bizottság és a partnerországok közötti kétoldalú projektek segítségével, másrészt pedig az összázsiai programokon keresztül (lásd 38. és 50. bekezdés). Különböző jellegük, illetve a velük járó, néha sajátos kérdések miatt a jelentés a két módszerrel kapcsolatos megállapításait külön mutatja be.

Kétoldalú projektek

| 38. | A kétoldalú projektek esetében a Bizottság és a kedvezményezett kormány finanszírozási megállapodást köt. A jelenlegi költségvetési rendelet bevezetése előtt a projekteket általában egy projektirányítási szervezet (PMO) hajtotta végre, amelynek élén leggyakrabban mind európai, mind pedig ázsiai társigazgatók álltak.

  1. keretes szöveg – Példák projektekre és azok célkitűzéseire





  1. | Indiában egy, a polgári légi közlekedést célzó projektet valósítottak meg. Az általános célkitűzése a légi közlekedés biztonságának javítása, valamint az EU és India vállalatai közötti üzleti kapcsolatok elősegítése volt. Egy másik projekt egy kisprojekt-támogatási programmal (SPF) volt kapcsolatos, azzal az általános célkitűzéssel, hogy a civil társadalmi partnerek fokozott bevonásával segítsék az indiai gazdaság és kormányzati rendszer reformfolyamatát. |
| --- | --- | --- |

38.

A kétoldalú projektek esetében a Bizottság és a kedvezményezett kormány finanszírozási megállapodást köt. A jelenlegi költségvetési rendelet bevezetése előtt a projekteket általában egy projektirányítási szervezet (PMO) hajtotta végre, amelynek élén leggyakrabban mind európai, mind pedig ázsiai társigazgatók álltak.

1. keretes szöveg – Példák projektekre és azok célkitűzéseire





  1.

Indiában egy, a polgári légi közlekedést célzó projektet valósítottak meg. Az általános célkitűzése a légi közlekedés biztonságának javítása, valamint az EU és India vállalatai közötti üzleti kapcsolatok elősegítése volt. Egy másik projekt egy kisprojekt-támogatási programmal (SPF) volt kapcsolatos, azzal az általános célkitűzéssel, hogy a civil társadalmi partnerek fokozott bevonásával segítsék az indiai gazdaság és kormányzati rendszer reformfolyamatát.

| 2. | Vietnamban a legnagyobb kétoldalú projekt egy többoldalú kereskedelempolitikai segítségnyújtási projekt (MUTRAP) volt. Az általános célkitűzése Vietnam piacgazdaságra történő átállásának támogatása, illetve a regionális és globális gazdasági és kereskedelmi rendszerbe történő integrációjához való hozzájárulás volt. |
| --- | --- |

2.

Vietnamban a legnagyobb kétoldalú projekt egy többoldalú kereskedelempolitikai segítségnyújtási projekt (MUTRAP) volt. Az általános célkitűzése Vietnam piacgazdaságra történő átállásának támogatása, illetve a regionális és globális gazdasági és kereskedelmi rendszerbe történő integrációjához való hozzájárulás volt.

| 3. | Kínában a vállalati reformot segítő projektet hajtottak végre (EU-Kína vállalkozási reform projekt, ECERP), amelynek sajátos célkitűzése a kis- és középvállalati szektor hozzájárulásának növelése volt a vidéki jóléthez és foglalkoztatáshoz. Egy másik projekt átfogó célkitűzése az volt, hogy hozzájáruljon az egészséges, átlátható és hatékony pénzügyi szolgáltatási ágazat létrehozásához, a régióval történő kölcsönös kereskedelmi és befektetési kapcsolatok megerősítéséhez, illetve a demokrácia, a jó kormányzás és a jogállam kiterjesztéséhez. |
| --- | --- |

3.

Kínában a vállalati reformot segítő projektet hajtottak végre (EU-Kína vállalkozási reform projekt, ECERP), amelynek sajátos célkitűzése a kis- és középvállalati szektor hozzájárulásának növelése volt a vidéki jóléthez és foglalkoztatáshoz. Egy másik projekt átfogó célkitűzése az volt, hogy hozzájáruljon az egészséges, átlátható és hatékony pénzügyi szolgáltatási ágazat létrehozásához, a régióval történő kölcsönös kereskedelmi és befektetési kapcsolatok megerősítéséhez, illetve a demokrácia, a jó kormányzás és a jogállam kiterjesztéséhez.

| 39. | Az ellenőrzött országokban olyan szerteágazó kétoldalú gazdasági együttműködési projektek léteztek (teljes körű részletekért lásd a 4. táblázatot), amelyek nem különösebben összpontosítottak egy adott területre vagy témakörre. Számos esetben a projektek csak viszonylag korlátozott forrásokkal rendelkeztek nagy kihívást jelentő célkitűzések eléréséhez, rendkívül nagy területű és népességű országokban. A projektek általában lehetővé tették a folyamatos gazdasági együttműködésről szóló párbeszédet, ám maguknak a projekteknek a hatása számos esetben mostanáig jelentéktelennek bizonyult (lásd 44. bekezdés). |
| --- | --- |

39.

Az ellenőrzött országokban olyan szerteágazó kétoldalú gazdasági együttműködési projektek léteztek (teljes körű részletekért lásd a 4. táblázatot), amelyek nem különösebben összpontosítottak egy adott területre vagy témakörre. Számos esetben a projektek csak viszonylag korlátozott forrásokkal rendelkeztek nagy kihívást jelentő célkitűzések eléréséhez, rendkívül nagy területű és népességű országokban. A projektek általában lehetővé tették a folyamatos gazdasági együttműködésről szóló párbeszédet, ám maguknak a projekteknek a hatása számos esetben mostanáig jelentéktelennek bizonyult (lásd 44. bekezdés).

Késedelmek a projektek jóváhagyása és kialakítása során

| 40. | Az ázsiai gazdasági együttműködés gyorsan fejlődő világában feltétlenül szükséges, hogy a projekteket a lehető legrövidebb idő alatt tervezzék meg, hagyják jóvá és hajtsák végre. A fölösleges késedelmek azzal a kockázattal járnak, hogy a projektekre már nincs szükség, vagy azokat jelentősen át kell alakítani, a tervezett költségek megváltoznak, a költségvetési kötelezettségvállalásokat pedig fölöslegesen kötik le. Az eredmény az, hogy a folyamatot nehezebb és költségesebb irányítani, a projektek pedig kevésbé eredményesek. |
| --- | --- |

40.

Az ázsiai gazdasági együttműködés gyorsan fejlődő világában feltétlenül szükséges, hogy a projekteket a lehető legrövidebb idő alatt tervezzék meg, hagyják jóvá és hajtsák végre. A fölösleges késedelmek azzal a kockázattal járnak, hogy a projektekre már nincs szükség, vagy azokat jelentősen át kell alakítani, a tervezett költségek megváltoznak, a költségvetési kötelezettségvállalásokat pedig fölöslegesen kötik le. Az eredmény az, hogy a folyamatot nehezebb és költségesebb irányítani, a projektek pedig kevésbé eredményesek.

| 41. | A kétoldalú projekteket eseti alapon választották ki, nem pedig szabványosított pályázati eljárás útján (15). A folyamat jellegéből adódóan jelentős lehet a projektkiválasztás és a projekt megvalósításának kezdete között eltelt idő. Az ellenőrzés megvizsgálta, hogy a projektek milyen mértékben szenvedtek fölösleges késedelmeket. |
| --- | --- |

41.

A kétoldalú projekteket eseti alapon választották ki, nem pedig szabványosított pályázati eljárás útján (15). A folyamat jellegéből adódóan jelentős lehet a projektkiválasztás és a projekt megvalósításának kezdete között eltelt idő. Az ellenőrzés megvizsgálta, hogy a projektek milyen mértékben szenvedtek fölösleges késedelmeket.

| 42. | Valamennyi ellenőrzött projekt hosszas késedelmeket szenvedett a megvalósítás előtt, több okból: a Bizottság brüsszeli központi szolgálatainál történt átszervezések és személyzeti cserék, a decentralizációt követő hatásköri bizonytalanság a Bizottság központi szolgálatai, valamint küldöttségei között, bonyolult eljárások, a projektekhez kiválasztott struktúrákkal kapcsolatos problémák, valamint a megfelelően képzett és tapasztalt EU-szakértők felvételével kapcsolatos nehézségek miatt.

  2. keretes szöveg – Késedelmek a megvalósítás előtt





  1. | Az indiai polgári légi közlekedési projektre először egy szándéknyilatkozatot írtak alá az indiai kormánnyal. Az indiai kormány jóváhagyását követően másfél éves késedelemmel cserélte a Bizottság a szándéknyilatkozatot finanszírozási megállapodásra, mivel a Polgári Légi Közlekedési Minisztériumnak további időre volt szüksége a változások megértéséhez és elismeréséhez. A projektet 1997-ben dolgozták ki, de mivel a finanszírozási megállapodást csak 2000 végén írta alá valamennyi fél, az eredeti feladatmeghatározást időszerűsíteni kellett, hogy az megfeleljen az ipari környezetben történt változásoknak. A megvalósítás következésképp csak 2001 februárjában kezdődött meg. |
| --- | --- | --- |

42.

Valamennyi ellenőrzött projekt hosszas késedelmeket szenvedett a megvalósítás előtt, több okból: a Bizottság brüsszeli központi szolgálatainál történt átszervezések és személyzeti cserék, a decentralizációt követő hatásköri bizonytalanság a Bizottság központi szolgálatai, valamint küldöttségei között, bonyolult eljárások, a projektekhez kiválasztott struktúrákkal kapcsolatos problémák, valamint a megfelelően képzett és tapasztalt EU-szakértők felvételével kapcsolatos nehézségek miatt.

2. keretes szöveg – Késedelmek a megvalósítás előtt





  1.

Az indiai polgári légi közlekedési projektre először egy szándéknyilatkozatot írtak alá az indiai kormánnyal. Az indiai kormány jóváhagyását követően másfél éves késedelemmel cserélte a Bizottság a szándéknyilatkozatot finanszírozási megállapodásra, mivel a Polgári Légi Közlekedési Minisztériumnak további időre volt szüksége a változások megértéséhez és elismeréséhez. A projektet 1997-ben dolgozták ki, de mivel a finanszírozási megállapodást csak 2000 végén írta alá valamennyi fél, az eredeti feladatmeghatározást időszerűsíteni kellett, hogy az megfeleljen az ipari környezetben történt változásoknak. A megvalósítás következésképp csak 2001 februárjában kezdődött meg.

| 2. | Valamennyi, az Európai Üzleti Információs Központokkal (EBIC) kapcsolatos projekt hosszas késedelmeket szenvedett a megvalósítás megkezdéséig. Az ALA-bizottság jóváhagyását hosszadalmas tárgyalások előzték meg, mivel a tagállamok képviselőinek fenntartásaik voltak az EBIC-eknek a nemzeti nagykövetségek kereskedelmi részlegeihez viszonyított szerepe kapcsán. Mind Indiában, mind pedig Vietnamban további késedelmeket okozott az Európai Üzleti Információs Központok jogi státuszával kapcsolatos problémák megoldása. |
| --- | --- |

2.

Valamennyi, az Európai Üzleti Információs Központokkal (EBIC) kapcsolatos projekt hosszas késedelmeket szenvedett a megvalósítás megkezdéséig. Az ALA-bizottság jóváhagyását hosszadalmas tárgyalások előzték meg, mivel a tagállamok képviselőinek fenntartásaik voltak az EBIC-eknek a nemzeti nagykövetségek kereskedelmi részlegeihez viszonyított szerepe kapcsán. Mind Indiában, mind pedig Vietnamban további késedelmeket okozott az Európai Üzleti Információs Központok jogi státuszával kapcsolatos problémák megoldása.

| 3. | A kínai kisprojekt támogatási program esetében a finanszírozási egyezményt 2001 márciusában írták alá, az európai társigazgató szerződése 2003 júniusában lépett érvénybe, az első pályázati felhívást pedig 2003 novemberében tették közzé. A késedelem fő oka az európai társigazgató felvételével volt kapcsolatos, mivel ahhoz nem megfelelő keretszerződést voltak kénytelenek használni. |
| --- | --- |

3.

A kínai kisprojekt támogatási program esetében a finanszírozási egyezményt 2001 márciusában írták alá, az európai társigazgató szerződése 2003 júniusában lépett érvénybe, az első pályázati felhívást pedig 2003 novemberében tették közzé. A késedelem fő oka az európai társigazgató felvételével volt kapcsolatos, mivel ahhoz nem megfelelő keretszerződést voltak kénytelenek használni.

Késedelmet szenvedő, néha felhagyott projektek ...

| 43. | A megvalósítás alatt szintén számottevő késedelem mutatkozott a 14 ellenőrzött kétoldalú projektből tíz esetében. Az okok eltérőek voltak: a projektek szükségtelenül bonyolult volta; a projektirányítási szervezetek tapasztalatlansága; a bizottsági személyzet gyakori cserélődése és a szerződésbeli egyezményekkel és a lassú eljárásokkal kapcsolatos problémák.

  3. keretes szöveg – Késedelem a megvalósítás során





  1. | Az EU-India hajózási projekt szerződését 1999 májusában írták alá, majd meghosszabbították 2003 decemberéig. A képzési tevékenységeket szükségtelenül halogatták a program végéig. A Bizottság központjában a projektet egymást követően négy különböző tisztviselőhöz utalták, mely szintén hozzájárult a megvalósítás késedelmeihez. |
| --- | --- | --- |

43.

A megvalósítás alatt szintén számottevő késedelem mutatkozott a 14 ellenőrzött kétoldalú projektből tíz esetében. Az okok eltérőek voltak: a projektek szükségtelenül bonyolult volta; a projektirányítási szervezetek tapasztalatlansága; a bizottsági személyzet gyakori cserélődése és a szerződésbeli egyezményekkel és a lassú eljárásokkal kapcsolatos problémák.

3. keretes szöveg – Késedelem a megvalósítás során





  1.

Az EU-India hajózási projekt szerződését 1999 májusában írták alá, majd meghosszabbították 2003 decemberéig. A képzési tevékenységeket szükségtelenül halogatták a program végéig. A Bizottság központjában a projektet egymást követően négy különböző tisztviselőhöz utalták, mely szintén hozzájárult a megvalósítás késedelmeihez.

| 2. | Kínában az IPR-projektet számottevő késéssel valósították meg. A projektet 2005 decemberéig, ugyanakkor a projektirányítási szervezet szerződését csak 2003 decemberéig hosszabbították meg, ami koordinációs problémákhoz vezetett a különböző kedvezményezett ügynökségek között. |
| --- | --- |

2.

Kínában az IPR-projektet számottevő késéssel valósították meg. A projektet 2005 decemberéig, ugyanakkor a projektirányítási szervezet szerződését csak 2003 decemberéig hosszabbították meg, ami koordinációs problémákhoz vezetett a különböző kedvezményezett ügynökségek között.

| 3. | Az EU-India IPR-projektet egyáltalán nem valósították meg. A problémákat a személyzetcsere miatti rendszeres bizottsági ellenőrzések meghiúsulása, valamint az európai projektirányítási szervezet tapasztalatlansága okozta. |
| --- | --- |

3.

Az EU-India IPR-projektet egyáltalán nem valósították meg. A problémákat a személyzetcsere miatti rendszeres bizottsági ellenőrzések meghiúsulása, valamint az európai projektirányítási szervezet tapasztalatlansága okozta.

... csökkentik a teljesítményt és a hatást

| 44. | Ahhoz, hogy értékelhető legyen egy projekt előrehaladása és sikere, a kezdetektől megfelelő célkitűzéseket kell felállítani. A Számvevőszék megállapította, hogy a gyakorlatban a célkitűzéseket, mint például a meghatározott szintű képzésben részesítendő személyek számát, gyakran nem határozták meg világosan, így nem volt tárgyilagos alapja az eredmények vagy a teljesítmény mérésének. A projektek valós vagy vélt kritériumok alapján történő megítélése során a Számvevőszék megállapította, hogy néhány projekt egyértelműen nem, míg mások sikeresek voltak.

  4. keretes szöveg – A projekt-célkitűzéseket nem érték el





  1. | A többoldalú kereskedelempolitikai segítségnyújtási projektek (MUTRAP) eredményességét csökkentették a pályáztatási eljárás során felmerülő problémák, valamint a nem tervezett üresjárat a projekt következő szakaszának megindulásáig. |
| --- | --- | --- |

44.

Ahhoz, hogy értékelhető legyen egy projekt előrehaladása és sikere, a kezdetektől megfelelő célkitűzéseket kell felállítani. A Számvevőszék megállapította, hogy a gyakorlatban a célkitűzéseket, mint például a meghatározott szintű képzésben részesítendő személyek számát, gyakran nem határozták meg világosan, így nem volt tárgyilagos alapja az eredmények vagy a teljesítmény mérésének. A projektek valós vagy vélt kritériumok alapján történő megítélése során a Számvevőszék megállapította, hogy néhány projekt egyértelműen nem, míg mások sikeresek voltak.

4. keretes szöveg – A projekt-célkitűzéseket nem érték el





  1.

A többoldalú kereskedelempolitikai segítségnyújtási projektek (MUTRAP) eredményességét csökkentették a pályáztatási eljárás során felmerülő problémák, valamint a nem tervezett üresjárat a projekt következő szakaszának megindulásáig.

| 2. | Egy eredménytelen végrehajtó ügynökség miatt a vietnami audiovizuális projekt rendkívül kevés kézzelfogható eredményt mutatott fel: pusztán egyetlen munkaértekezletet tartottak, és csak korlátozott reklámozási tevékenységet hajtottak végre Európában és Vietnamban. |
| --- | --- |

2.

Egy eredménytelen végrehajtó ügynökség miatt a vietnami audiovizuális projekt rendkívül kevés kézzelfogható eredményt mutatott fel: pusztán egyetlen munkaértekezletet tartottak, és csak korlátozott reklámozási tevékenységet hajtottak végre Európában és Vietnamban.

| 3. | A kínai pénzügyi szolgáltatási program eredményei elégtelenek és nem megfelelők voltak, melyet részben a finanszírozási megállapodás pontatlansága okozott. |
| --- | --- |

3.

A kínai pénzügyi szolgáltatási program eredményei elégtelenek és nem megfelelők voltak, melyet részben a finanszírozási megállapodás pontatlansága okozott.

5. keretes szöveg – Sikeres projektek





  1.

| 1. | Az indiai polgári légi közlekedési projekt esetében a kitűzött célok elérése jó úton haladt. A finanszírozási pályázatnak megfelelően körülbelül 900 személy képzését kellett megvalósítani. Az ellenőrzés idején a képzett személyek tényleges száma 2 315 mérnök, ügyvezető, szakértő, műszaki szakember és pilóta volt: a résztvevők 97 %-a ítélte a képzést jónak vagy nagyon jónak. |
| --- | --- |

Az indiai polgári légi közlekedési projekt esetében a kitűzött célok elérése jó úton haladt. A finanszírozási pályázatnak megfelelően körülbelül 900 személy képzését kellett megvalósítani. Az ellenőrzés idején a képzett személyek tényleges száma 2 315 mérnök, ügyvezető, szakértő, műszaki szakember és pilóta volt: a résztvevők 97 %-a ítélte a képzést jónak vagy nagyon jónak.

| 2. | Vietnamban az Európai Üzleti Információs Központnak pozitív hatása volt. Bár a finanszírozási pályázatban vagy a finanszírozási megállapodásban nem határoztak meg célokat, a projekt során 1 007 tájékoztatási kérelemmel, 107 eseménnyel/szemináriummal, 5 599 regisztrált résztvevővel és 315 sajtójelentéssel foglalkoztak. A résztvevők 82 %-a elégedett volt a szemináriumokkal, 75 %-uk pedig elégedett volt az információszolgáltatással. |
| --- | --- |

2.

Vietnamban az Európai Üzleti Információs Központnak pozitív hatása volt. Bár a finanszírozási pályázatban vagy a finanszírozási megállapodásban nem határoztak meg célokat, a projekt során 1 007 tájékoztatási kérelemmel, 107 eseménnyel/szemináriummal, 5 599 regisztrált résztvevővel és 315 sajtójelentéssel foglalkoztak. A résztvevők 82 %-a elégedett volt a szemináriumokkal, 75 %-uk pedig elégedett volt az információszolgáltatással.

A felügyelet nem mindig kielégítő

| 45. | A hatékony felügyeletnek része az előrehaladás nyomon követése, a problémák azonosítása és a kiigazító intézkedések időben történő meghozatala. A felügyelet gyakorlását megfelelően kell dokumentálni az elvégzett munka, illetve az azt követő esetleges intézkedések rögzítése érdekében. A Számvevőszék valamennyi kiválasztott projekt esetében értékelte a bizottsági felügyeleti tevékenységek minőségét. A finanszírozási megállapodások előírják, hogy a projektirányítási szervezetnek rendszeres időközönként jelentést kell küldenie a Bizottságnak a projekt megvalósulásának folyamatáról. A legtöbb projekt rendszereket állít fel az előrehaladás mérésére és felügyelésére, valamint az előrehaladásról szóló jelentések megalapozásához, melyeket a Bizottság felülvizsgál és értékel. |
| --- | --- |

45.

A hatékony felügyeletnek része az előrehaladás nyomon követése, a problémák azonosítása és a kiigazító intézkedések időben történő meghozatala. A felügyelet gyakorlását megfelelően kell dokumentálni az elvégzett munka, illetve az azt követő esetleges intézkedések rögzítése érdekében. A Számvevőszék valamennyi kiválasztott projekt esetében értékelte a bizottsági felügyeleti tevékenységek minőségét. A finanszírozási megállapodások előírják, hogy a projektirányítási szervezetnek rendszeres időközönként jelentést kell küldenie a Bizottságnak a projekt megvalósulásának folyamatáról. A legtöbb projekt rendszereket állít fel az előrehaladás mérésére és felügyelésére, valamint az előrehaladásról szóló jelentések megalapozásához, melyeket a Bizottság felülvizsgál és értékel.

| 46. | A Bizottság által gyakorolt felügyelet nem volt mindig következetes vagy teljességgel sikeres. Néhány esetben az ellenőrzés elégtelen volt, ami a problémák azonosításának elmaradását eredményezte, míg más esetekben túlzott volt a projekt napi működtetésébe való beavatkozás. Ez gátolja a megvalósítást, kockáztatja a magasabb szintű problémák azonosításának elmaradását, valamint eredménytelenül használja ki a Bizottság szűkös erőforrásait. Még abban az esetben is, amikor a felügyelet megvalósult, nem mindig létezik írásos bizonyíték arról, hogy ez miben nyilvánult meg.

  6. keretes szöveg – Következetlen felügyelet





  1. | Az indiai Európai Üzleti Információs Központ esetében nem tűnt ki világosan a Bizottság aktáiból, hogy milyen felügyelet valósult meg. A vietnami EBIC esetében nem állt rendelkezésre a bizottsági felügyelet gyakorlását tanúsító bizonyíték, kivéve a Bizottság központi szolgálatainak egyetlen látogatását a Fülöp-szigeteken, Thaiföldön, Vietnamban és Kambodzsában. |
| --- | --- | --- |

46.

A Bizottság által gyakorolt felügyelet nem volt mindig következetes vagy teljességgel sikeres. Néhány esetben az ellenőrzés elégtelen volt, ami a problémák azonosításának elmaradását eredményezte, míg más esetekben túlzott volt a projekt napi működtetésébe való beavatkozás. Ez gátolja a megvalósítást, kockáztatja a magasabb szintű problémák azonosításának elmaradását, valamint eredménytelenül használja ki a Bizottság szűkös erőforrásait. Még abban az esetben is, amikor a felügyelet megvalósult, nem mindig létezik írásos bizonyíték arról, hogy ez miben nyilvánult meg.

6. keretes szöveg – Következetlen felügyelet





  1.

Az indiai Európai Üzleti Információs Központ esetében nem tűnt ki világosan a Bizottság aktáiból, hogy milyen felügyelet valósult meg. A vietnami EBIC esetében nem állt rendelkezésre a bizottsági felügyelet gyakorlását tanúsító bizonyíték, kivéve a Bizottság központi szolgálatainak egyetlen látogatását a Fülöp-szigeteken, Thaiföldön, Vietnamban és Kambodzsában.

| 2. | Indiában a kisprojekt-támogatási program (SPF) küldöttség általi ellenőrzése nem megfelelő és rendszertelen volt: a projekteket illetően nem volt elvárás az előrehaladásról adott beszámoló benyújtása, ami nehezíti az eredményes felügyelet gyakorlását. |
| --- | --- |

2.

Indiában a kisprojekt-támogatási program (SPF) küldöttség általi ellenőrzése nem megfelelő és rendszertelen volt: a projekteket illetően nem volt elvárás az előrehaladásról adott beszámoló benyújtása, ami nehezíti az eredményes felügyelet gyakorlását.

| 3. | A kínai pénzügyi szolgáltatási projekt esetében bizonyíték volt a rendszeres küldöttségi felügyelet megvalósulására. Ugyanakkor a küldöttség túllépett felügyeleti feladatkörén azáltal, hogy irányítási szerepet töltött be a projekt működtetésében. |
| --- | --- |

3.

A kínai pénzügyi szolgáltatási projekt esetében bizonyíték volt a rendszeres küldöttségi felügyelet megvalósulására. Ugyanakkor a küldöttség túllépett felügyeleti feladatkörén azáltal, hogy irányítási szerepet töltött be a projekt működtetésében.

Kétséges fenntarthatóság

| 47. | Valamennyi, az EU által finanszírozott projektnek fenntarthatónak kell lennie: egy tevékenység abban az esetben tekinthető fenntarthatónak, ha az a fő segítségnyújtási időszak lezárultát követően még sokáig előnyöket képes nyújtani az adott célcsoportnak. Ezt a projekt önfinanszírozóvá válásával vagy a kedvezményezett ország kormányának a folytatás melletti elköteleződésével lehet elérni. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a projektek tartalmaznak-e fenntarthatósági tervet, illetve megfelelő figyelmet szenteltek-e a fenntarthatóságnak a projekt élettartama alatt. A gyakorlatban a fenntarthatóság gyakran azon múlik, sikerül-e elérni, hogy a projekt megfelelő fejlődésen menjen keresztül az élettartama alatt: elegendő időt kell biztosítani a célok eléréséhez, ugyanis egy befejezetlen projekt általában nem lesz fenntartható. A 14 ellenőrzött projekt közül hat esetében a fenntarthatóság esélye kétségesnek bizonyult.

  7. keretes szöveg – Fenntarthatóság





  1. | Az EU-Kína vállalati reform projekt (ECERP) a projekt lezárása előtt nyolc hónappal még mindig nem készített fenntarthatósági tervet. Nem volt világos hogyan folytatnák a tevékenységeket az uniós finanszírozási támogatás lezárulta után. |
| --- | --- | --- |

47.

Valamennyi, az EU által finanszírozott projektnek fenntarthatónak kell lennie: egy tevékenység abban az esetben tekinthető fenntarthatónak, ha az a fő segítségnyújtási időszak lezárultát követően még sokáig előnyöket képes nyújtani az adott célcsoportnak. Ezt a projekt önfinanszírozóvá válásával vagy a kedvezményezett ország kormányának a folytatás melletti elköteleződésével lehet elérni. A Számvevőszék megvizsgálta, hogy a projektek tartalmaznak-e fenntarthatósági tervet, illetve megfelelő figyelmet szenteltek-e a fenntarthatóságnak a projekt élettartama alatt. A gyakorlatban a fenntarthatóság gyakran azon múlik, sikerül-e elérni, hogy a projekt megfelelő fejlődésen menjen keresztül az élettartama alatt: elegendő időt kell biztosítani a célok eléréséhez, ugyanis egy befejezetlen projekt általában nem lesz fenntartható. A 14 ellenőrzött projekt közül hat esetében a fenntarthatóság esélye kétségesnek bizonyult.

7. keretes szöveg – Fenntarthatóság





  1.

Az EU-Kína vállalati reform projekt (ECERP) a projekt lezárása előtt nyolc hónappal még mindig nem készített fenntarthatósági tervet. Nem volt világos hogyan folytatnák a tevékenységeket az uniós finanszírozási támogatás lezárulta után.

| 2. | A pénzügyi szolgáltatási projekt esetében nem készítettek fenntarthatósági tervet, továbbá a kiemelten kezelt tevékenységek közül néhány jellegéből adódóan rövid távú volt, olyan megoldásokkal, amelyeket az aktuális problémák kezelésére terveztek, szemben a hosszú élettartamú struktúrák megvalósításával. |
| --- | --- |

2.

A pénzügyi szolgáltatási projekt esetében nem készítettek fenntarthatósági tervet, továbbá a kiemelten kezelt tevékenységek közül néhány jellegéből adódóan rövid távú volt, olyan megoldásokkal, amelyeket az aktuális problémák kezelésére terveztek, szemben a hosszú élettartamú struktúrák megvalósításával.

Hiányzó értékelések

| 48. | Az értékelés a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás bizottsági szemléletmódjának központi eleme az értékelés, amely a beavatkozások megítélését jelenti eredményeik, hatásaik és az általuk kielégíteni szándékozott szükségletek szempontjából (16). Az értékelés célja a célkitűzések elérésének mérése és az alapul szolgáló okozati mechanizmusok megvilágítása. Az irányításban, valamint az eredményekben megállapított problémák és hiányosságok együttesen kell képezzék a bizottsági kiigazító intézkedések kiindulópontját. |
| --- | --- |

48.

Az értékelés a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás bizottsági szemléletmódjának központi eleme az értékelés, amely a beavatkozások megítélését jelenti eredményeik, hatásaik és az általuk kielégíteni szándékozott szükségletek szempontjából (16). Az értékelés célja a célkitűzések elérésének mérése és az alapul szolgáló okozati mechanizmusok megvilágítása. Az irányításban, valamint az eredményekben megállapított problémák és hiányosságok együttesen kell képezzék a bizottsági kiigazító intézkedések kiindulópontját.

| 49. | Az ellenőrzött kétoldalú projektek finanszírozási megállapodásai nem gondoskodtak rendszeresen független értékelésekről, továbbá nem volt bizonyíték az értékelendő projektek kiválasztásának kritériumairól. Még abban az esetben is, ha elő voltak írva, az értékeléseket nem rendszeresen végezték el, ezáltal csökkentve, vagy akár hatástalanítva azok eredményességét.

  8. keretes szöveg – Hiányosságok a projektek értékelése során





  1. | A finanszírozási megállapodások nem gondoskodtak a három IPR-program független értékeléséről. |
| --- | --- | --- |

49.

Az ellenőrzött kétoldalú projektek finanszírozási megállapodásai nem gondoskodtak rendszeresen független értékelésekről, továbbá nem volt bizonyíték az értékelendő projektek kiválasztásának kritériumairól. Még abban az esetben is, ha elő voltak írva, az értékeléseket nem rendszeresen végezték el, ezáltal csökkentve, vagy akár hatástalanítva azok eredményességét.

8. keretes szöveg – Hiányosságok a projektek értékelése során





  1.

A finanszírozási megállapodások nem gondoskodtak a három IPR-program független értékeléséről.

| 2. | Indiában a polgári légi közlekedési projekt eredeti ötéves megállapodása előírta, hogy a megvalósítás első két évét követően félidős értékelést kell készíteni. Ezt követően a projektet két szerződésre bontották, egy 12 hónapos előkészítő és az ezt követő 3 éves megvalósítási szakaszra. A megvalósítási szakaszról szóló új megállapodás megtartotta a megvalósítás első két éve után elkészítendő félidős értékelésről szóló kikötést. Míg egy 2 évet követően elvégzett félidős értékelés megfelelőnek mondható egy 5 éves projekt számára, ugyanez túl későinek számít egy 3 éves projekt esetében, mivel így nem hagy elegendő időt a kiigazító intézkedések megvalósítására. |
| --- | --- |

2.

Indiában a polgári légi közlekedési projekt eredeti ötéves megállapodása előírta, hogy a megvalósítás első két évét követően félidős értékelést kell készíteni. Ezt követően a projektet két szerződésre bontották, egy 12 hónapos előkészítő és az ezt követő 3 éves megvalósítási szakaszra. A megvalósítási szakaszról szóló új megállapodás megtartotta a megvalósítás első két éve után elkészítendő félidős értékelésről szóló kikötést. Míg egy 2 évet követően elvégzett félidős értékelés megfelelőnek mondható egy 5 éves projekt számára, ugyanez túl későinek számít egy 3 éves projekt esetében, mivel így nem hagy elegendő időt a kiigazító intézkedések megvalósítására.

Összázsiai projektek

| 50. | Az összázsiai programok (lásd 5., 7–9. bekezdés) számos intézkedésre és összetevőre oszlanak, melyek keretén belül nagyszámú alacsony értékű projektet hajtanak végre. Egy átlagos projekt 100 000–200 000 EUR értékű és 50 %-os arányban az ázsiai, illetve az európai partnerek társfinanszírozzák. A projektek keresletvezéreltek, a finanszírozási kérelmek a pályázók részéről pályázatok formájában érkeznek. Ez a finanszírozott projektek szerteágazó skáláját eredményezte. A részletes listát a 7. táblázat ismerteti.

  9. keretes szöveg – Példák összázsiai projektekre





  1. | Az Asia IT & C projektek egyikének célkitűzése olyan fejlett és az igényekre szabott e-kereskedelmi eszközök hatékony elterjesztése volt, melyek elő tudják mozdítani az indiai és európai gazdasági szereplők közötti kapcsolatokat a textiliparban. |
| --- | --- | --- |

50.

Az összázsiai programok (lásd 5., 7–9. bekezdés) számos intézkedésre és összetevőre oszlanak, melyek keretén belül nagyszámú alacsony értékű projektet hajtanak végre. Egy átlagos projekt 100 000–200 000 EUR értékű és 50 %-os arányban az ázsiai, illetve az európai partnerek társfinanszírozzák. A projektek keresletvezéreltek, a finanszírozási kérelmek a pályázók részéről pályázatok formájában érkeznek. Ez a finanszírozott projektek szerteágazó skáláját eredményezte. A részletes listát a 7. táblázat ismerteti.

9. keretes szöveg – Példák összázsiai projektekre





  1.

Az Asia IT & C projektek egyikének célkitűzése olyan fejlett és az igényekre szabott e-kereskedelmi eszközök hatékony elterjesztése volt, melyek elő tudják mozdítani az indiai és európai gazdasági szereplők közötti kapcsolatokat a textiliparban.

| 2. | Az Asia Invest projektek egyikének célkitűzése a vietnami cipőgyártási ágazat fenntartható növekedésének ösztönzése volt, termékfejlesztési módszerek bevezetésével és átadásával, valamint vezetői képességfejlesztéssel, illetve egy háttéripar létrehozásának előmozdításával. |
| --- | --- |

2.

Az Asia Invest projektek egyikének célkitűzése a vietnami cipőgyártási ágazat fenntartható növekedésének ösztönzése volt, termékfejlesztési módszerek bevezetésével és átadásával, valamint vezetői képességfejlesztéssel, illetve egy háttéripar létrehozásának előmozdításával.

| 3. | Az Asia Invest projektek másika képzést nyújtott brit szervezetek exporttanácsadói számára a Kínába irányuló export, valamint a Kínában történő befektetés tudnivalóiról. |
| --- | --- |

3.

Az Asia Invest projektek másika képzést nyújtott brit szervezetek exporttanácsadói számára a Kínába irányuló export, valamint a Kínában történő befektetés tudnivalóiról.

| 4. | Az Asia IT & C projektek másika a szegénység enyhítését és a kínai IT & C ágazat lehetőségeinek növelését szándékozta elősegíteni az internet, mint információszolgáltató platform használatával, hogy erősítse a kommunikációt és az eszmecserét a kínai mikro-finanszírozási szektor szereplői és a politikák kialakítói, valamint a belföldi szereplők és a külföldi szervezetek között. |
| --- | --- |

4.

Az Asia IT & C projektek másika a szegénység enyhítését és a kínai IT & C ágazat lehetőségeinek növelését szándékozta elősegíteni az internet, mint információszolgáltató platform használatával, hogy erősítse a kommunikációt és az eszmecserét a kínai mikro-finanszírozási szektor szereplői és a politikák kialakítói, valamint a belföldi szereplők és a külföldi szervezetek között.

| 5. | Az Asia Invest projektek másika a teljesítményt kívánta növelni, illetve a vietnami szállodaipar számára a környezetgazdálkodási rendszerekkel kapcsolatos tudást és know-howt szándékozta átadni. |
| --- | --- |

5.

Az Asia Invest projektek másika a teljesítményt kívánta növelni, illetve a vietnami szállodaipar számára a környezetgazdálkodási rendszerekkel kapcsolatos tudást és know-howt szándékozta átadni.

Nehézkes és bonyolult pályázati eljárás

| 51. | A pályázati eljárásoknak egyfelől megfelelő alapot kellene nyújtaniuk a legeredményesebb projektek kiválasztásához és a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméhez, másfelől azonban nem lenne szabad elriasztaniuk a lehetséges pályázókat a részvételtől a túlságosan összetett eljárások és szükségtelen követelmények miatt. Az Asia Invest és az Asia IT & C programok keretén belül évente kétszer tesznek közzé pályázati felhívást, melyek során a pályázóknak projektajánlatokat kell beküldeniük, melyeket ezt követően a Bizottság elbírál. A pályázati eljárás szabályozott: szabvány igénylőlapot kell kitölteni, mely tartalmazza a részletes költségvetést és egy partnerségi nyilatkozatot, amelyben az egyes partnerek elfogadják a helyes partnerségi együttműködés elveit. |
| --- | --- |

51.

A pályázati eljárásoknak egyfelől megfelelő alapot kellene nyújtaniuk a legeredményesebb projektek kiválasztásához és a Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméhez, másfelől azonban nem lenne szabad elriasztaniuk a lehetséges pályázókat a részvételtől a túlságosan összetett eljárások és szükségtelen követelmények miatt. Az Asia Invest és az Asia IT & C programok keretén belül évente kétszer tesznek közzé pályázati felhívást, melyek során a pályázóknak projektajánlatokat kell beküldeniük, melyeket ezt követően a Bizottság elbírál. A pályázati eljárás szabályozott: szabvány igénylőlapot kell kitölteni, mely tartalmazza a részletes költségvetést és egy partnerségi nyilatkozatot, amelyben az egyes partnerek elfogadják a helyes partnerségi együttműködés elveit.

| 52. | A Bizottság egyértelmű, részletes útmutatást ad a pályázóknak, köztük nyolc magyarázó mellékletet. Mindazonáltal a pályázati eljárás követelményeinek való megfelelés érthetően nehéz lesz a tapasztalatlan pályázók számára. Bár a legtöbb partner az útmutatókat hasznosnak, részletesnek és logikusan követhetőnek találta, a harminckilenc projekt közül tíz esetében azt nehezen érthetőnek és teljesíthetőnek vélték. Időigényes – és ezért költséges – és fáradságos a pályázóknak a szükséges információk előkészítése, megszerzése és összeállítása, főként ha azokat le is kell fordítani. |
| --- | --- |

52.

A Bizottság egyértelmű, részletes útmutatást ad a pályázóknak, köztük nyolc magyarázó mellékletet. Mindazonáltal a pályázati eljárás követelményeinek való megfelelés érthetően nehéz lesz a tapasztalatlan pályázók számára. Bár a legtöbb partner az útmutatókat hasznosnak, részletesnek és logikusan követhetőnek találta, a harminckilenc projekt közül tíz esetében azt nehezen érthetőnek és teljesíthetőnek vélték. Időigényes – és ezért költséges – és fáradságos a pályázóknak a szükséges információk előkészítése, megszerzése és összeállítása, főként ha azokat le is kell fordítani.

| 53. | Az ázsiai partnereknek az is problémát okozott, hogy a pályázati eljárás megkövetelte alapszabályuk és/vagy létesítő okiratuk benyújtását, különösen azokban az ázsiai országokban, ahol ezek a dokumentumok ilyen formában nem léteznek. Az a tény, hogy egy projekt pályáztatásakor a felek között partnerségi megállapodásnak kell érvényben lennie, szintén nehézséget okozott. Az ázsiai partnerek idegenkedésüket fejezték ki ilyesfajta megállapodások megkötésével kapcsolatban azelőtt, hogy a pályázat sikerességéről megbizonyosodnának. |
| --- | --- |

53.

Az ázsiai partnereknek az is problémát okozott, hogy a pályázati eljárás megkövetelte alapszabályuk és/vagy létesítő okiratuk benyújtását, különösen azokban az ázsiai országokban, ahol ezek a dokumentumok ilyen formában nem léteznek. Az a tény, hogy egy projekt pályáztatásakor a felek között partnerségi megállapodásnak kell érvényben lennie, szintén nehézséget okozott. Az ázsiai partnerek idegenkedésüket fejezték ki ilyesfajta megállapodások megkötésével kapcsolatban azelőtt, hogy a pályázat sikerességéről megbizonyosodnának.

| 54. | Noha a program a kereskedelmi, piacvezérlésű környezetben működő piaci szektort célozza meg, a támogatást csak „az EU és Ázsia közötti kereskedelmet és befektetéseket ösztönző non-profit üzleti közvetítőknek”, azaz közjogi és non-profit szervezeteknek, valamint helyi közigazgatási szerveknek lehetett adni. A gyakorlatban, a projektekben sokszor olyan kereskedelmi társulások és szervezetek vesznek részt, melyek maguk névlegesen nem profittermelők, viszont a piaci szektorban működő társaságok finanszírozzák őket kereskedelmi célok elérése érdekében. Ez a finanszírozási megkötés potenciálisan értékes projektek kizárását kockáztatja, például az olyan közvetlen üzleti partnereket bevonó projektekét, akik kereskedelmi titoktartási okok miatt nem akarnak közvetítőket vagy kereskedelmi társulásokat igénybe venni.

  10. keretes szöveg – Pályázati eljárás





  1. | Az Asia IT & C projektek egyike – melynek fő pályázója egy vietnami felsőoktatási intézmény, célkitűzése pedig meglévő európai felsőszintű IT & C e-tanulási tanfolyamok értékelése volt számottevő vietnami helyi szakértelem létrehozásával összefüggésben – megosztotta velünk tapasztalatait. A pályázati eljárást időigényesnek találták, mivel pályázatuk elkészítése három hónapjukat vette igénybe. Az igazgatójuk Európába utazott, hogy megtudja hogyan kell kitölteni a pályázati űrlapot. További gondot okozott a költségvetés kitöltése, mivel ahhoz a Bizottság egy régebbi sablonját használták, amelyet nem fogadtak el, így azt újra el kellett készíteni. Az útmutatót nehezen érthetőnek találták, kénytelenek voltak segítséget kérni egy sikeres ázsiai kapcsolattartótól. |
| --- | --- | --- |

54.

Noha a program a kereskedelmi, piacvezérlésű környezetben működő piaci szektort célozza meg, a támogatást csak „az EU és Ázsia közötti kereskedelmet és befektetéseket ösztönző non-profit üzleti közvetítőknek”, azaz közjogi és non-profit szervezeteknek, valamint helyi közigazgatási szerveknek lehetett adni. A gyakorlatban, a projektekben sokszor olyan kereskedelmi társulások és szervezetek vesznek részt, melyek maguk névlegesen nem profittermelők, viszont a piaci szektorban működő társaságok finanszírozzák őket kereskedelmi célok elérése érdekében. Ez a finanszírozási megkötés potenciálisan értékes projektek kizárását kockáztatja, például az olyan közvetlen üzleti partnereket bevonó projektekét, akik kereskedelmi titoktartási okok miatt nem akarnak közvetítőket vagy kereskedelmi társulásokat igénybe venni.

10. keretes szöveg – Pályázati eljárás





  1.

Az Asia IT & C projektek egyike – melynek fő pályázója egy vietnami felsőoktatási intézmény, célkitűzése pedig meglévő európai felsőszintű IT & C e-tanulási tanfolyamok értékelése volt számottevő vietnami helyi szakértelem létrehozásával összefüggésben – megosztotta velünk tapasztalatait. A pályázati eljárást időigényesnek találták, mivel pályázatuk elkészítése három hónapjukat vette igénybe. Az igazgatójuk Európába utazott, hogy megtudja hogyan kell kitölteni a pályázati űrlapot. További gondot okozott a költségvetés kitöltése, mivel ahhoz a Bizottság egy régebbi sablonját használták, amelyet nem fogadtak el, így azt újra el kellett készíteni. Az útmutatót nehezen érthetőnek találták, kénytelenek voltak segítséget kérni egy sikeres ázsiai kapcsolattartótól.

| 2. | Egy másik, három vállalkozásszervezési igazgatással kapcsolatos Asia Invest projektben érdekelt vietnami felsőoktatási intézmény arról számolt be, hogy a pályázati eljárás adminisztratív terheit túlságosan súlyosnak érezték, és csalódottak voltak, hogy a kérelmeket nem lehetett interneten keresztül benyújtani. A szóban forgó kedvezményezett három kérelmet nyújtott be, azokhoz ugyanazt a dokumentációt háromszor kellett bemutatnia. Nehézségekbe ütköztek alapszabályuk benyújtásával kapcsolatban is. |
| --- | --- |

2.

Egy másik, három vállalkozásszervezési igazgatással kapcsolatos Asia Invest projektben érdekelt vietnami felsőoktatási intézmény arról számolt be, hogy a pályázati eljárás adminisztratív terheit túlságosan súlyosnak érezték, és csalódottak voltak, hogy a kérelmeket nem lehetett interneten keresztül benyújtani. A szóban forgó kedvezményezett három kérelmet nyújtott be, azokhoz ugyanazt a dokumentációt háromszor kellett bemutatnia. Nehézségekbe ütköztek alapszabályuk benyújtásával kapcsolatban is.

| 3. | Egy kínai ipari egyesület, melynek projektje a vállalatok szennyvízkezeléssel kapcsolatos képzését tűzte ki célul, úgy vélte, hogy a kérelmezéshez szükséges munkamennyiség túlságosan nagy. Számukra a fő gondot az okozta, hogy a szükséges tevékenységi tervet túlságosan részletesnek találták, hiszen rendkívül nehéz egy pályázó számára például annak eldöntése hónapokra előre, hogy ki fog egy adott beszédet tartani. Néhány dokumentumot le kell fordítaniuk kínairól angolra, mely mind idő-, mind pedig pénzigényes folyamatnak bizonyult. |
| --- | --- |

3.

Egy kínai ipari egyesület, melynek projektje a vállalatok szennyvízkezeléssel kapcsolatos képzését tűzte ki célul, úgy vélte, hogy a kérelmezéshez szükséges munkamennyiség túlságosan nagy. Számukra a fő gondot az okozta, hogy a szükséges tevékenységi tervet túlságosan részletesnek találták, hiszen rendkívül nehéz egy pályázó számára például annak eldöntése hónapokra előre, hogy ki fog egy adott beszédet tartani. Néhány dokumentumot le kell fordítaniuk kínairól angolra, mely mind idő-, mind pedig pénzigényes folyamatnak bizonyult.

| 55. | A küldöttségek szerepe a lehetséges pályázók pályázásának segítésében nem egyértelműen tisztázott. A megfelelően irányított segítségnyújtásnak több pályázatra kellene ösztönöznie, fel kéne gyorsítania a pályázati eljárást, javítania kellene a projektek minőségét és segédkeznie kellene a projektek lehetőségei maximalizálásában. Ugyanakkor a segítségnyújtás egyrészt nem veszélyeztetheti a pályázatok elbírálásában és jóváhagyásában betöltött küldöttségi szerep tárgyilagosságát, másrészt pedig nem keltheti azt a benyomást, hogy a segítségnyújtás jóváhagyásra kötelező alapot teremt. |
| --- | --- |

55.

A küldöttségek szerepe a lehetséges pályázók pályázásának segítésében nem egyértelműen tisztázott. A megfelelően irányított segítségnyújtásnak több pályázatra kellene ösztönöznie, fel kéne gyorsítania a pályázati eljárást, javítania kellene a projektek minőségét és segédkeznie kellene a projektek lehetőségei maximalizálásában. Ugyanakkor a segítségnyújtás egyrészt nem veszélyeztetheti a pályázatok elbírálásában és jóváhagyásában betöltött küldöttségi szerep tárgyilagosságát, másrészt pedig nem keltheti azt a benyomást, hogy a segítségnyújtás jóváhagyásra kötelező alapot teremt.

| 56. | A gyakorlatban nem minden küldöttség nyújt segítséget, ugyanakkor szerepük a projektek értékelésében és jóváhagyásában arra korlátozódik, hogy észrevételeket fűznek a Bizottság brüsszeli központi szolgálatainak egyik értékelő bizottságához küldött javaslatokhoz. A küldöttségek ezáltal értékes segítséget vonnak meg az EU-programok lehetséges és tényleges kedvezményezettjeitől egy bonyolult eljárással való megbirkózás terén, így súlyosbítják a késedelmeket és a kérelmek hiányosságait, néhány pályázót pedig valószínűsíthetően elriasztanak. |
| --- | --- |

56.

A gyakorlatban nem minden küldöttség nyújt segítséget, ugyanakkor szerepük a projektek értékelésében és jóváhagyásában arra korlátozódik, hogy észrevételeket fűznek a Bizottság brüsszeli központi szolgálatainak egyik értékelő bizottságához küldött javaslatokhoz. A küldöttségek ezáltal értékes segítséget vonnak meg az EU-programok lehetséges és tényleges kedvezményezettjeitől egy bonyolult eljárással való megbirkózás terén, így súlyosbítják a késedelmeket és a kérelmek hiányosságait, néhány pályázót pedig valószínűsíthetően elriasztanak.

A projektek pozitív eredményeket szültek ...

| 57. | Bár az ellenőrzött projektek közül nyolc még korai szakaszában járt, így tehát még túl korai lett volna eredményeik értékelése, huszonnyolc esetben a projektek lényeges előrehaladásról és hasznos eredményekről tettek tanúbizonyságot. Az ellenőrzött projektek esetében nem voltak tapasztalhatók súlyos késedelmek, azok megfelelően birkóztak meg a külső hatásokból fakadó problémákkal, mint például az atípusos tüdőgyulladással és a politikai bizonytalansággal. Az Asia Invest és az Asia IT & C egyéni projektek alacsony pénzbeli értékéhez képest a belőlük részesülő kedvezményezettek száma figyelemreméltó.

  11. keretes szöveg – Sikeres projektekEgy 100 000 EUR összegű projekt, mely a vietnami mérnöki tanácsadói szolgáltatások azon képességének fejlesztését célozta, hogy eredményesebbek legyenek a projekt-előkészítési és helyszíni felügyeleti munkák elnyerésében és kivitelezésében, 600 személyt képzett három különböző képzési modul keretében, melyek mindegyike körülbelül két hétig tartott. |
| --- | --- |

57.

Bár az ellenőrzött projektek közül nyolc még korai szakaszában járt, így tehát még túl korai lett volna eredményeik értékelése, huszonnyolc esetben a projektek lényeges előrehaladásról és hasznos eredményekről tettek tanúbizonyságot. Az ellenőrzött projektek esetében nem voltak tapasztalhatók súlyos késedelmek, azok megfelelően birkóztak meg a külső hatásokból fakadó problémákkal, mint például az atípusos tüdőgyulladással és a politikai bizonytalansággal. Az Asia Invest és az Asia IT & C egyéni projektek alacsony pénzbeli értékéhez képest a belőlük részesülő kedvezményezettek száma figyelemreméltó.

11. keretes szöveg – Sikeres projektekEgy 100 000 EUR összegű projekt, mely a vietnami mérnöki tanácsadói szolgáltatások azon képességének fejlesztését célozta, hogy eredményesebbek legyenek a projekt-előkészítési és helyszíni felügyeleti munkák elnyerésében és kivitelezésében, 600 személyt képzett három különböző képzési modul keretében, melyek mindegyike körülbelül két hétig tartott.

... és azokat megfelelően felügyelték ...

| 58. | Az Asia Invest és az Asia IT & C programokhoz felállított rendszeres felügyeleti rendszerek rendkívül jól működtek. A partnerek negyedéves jelentéseket készítenek, melyeket a Bizottság által felállított, a jelentésekhez rövid írásos észrevételeket fűző csoportok vizsgálták felül. Mindkét csapat emlékeztetőt küldött azokban az esetekben, amikor késtek a jelentések benyújtásával. A legtöbb kedvezményezett nagyon elégedett volt a brüsszeli és/vagy bangkoki csoportok rendszeres felülvizsgálati gyakorlatával. A kedvezményezettek különösen magasztalták az Asia IT & C felülvizsgálati gyakorlatát, mivel ez a csoport minden esetben visszajelzést adott – pozitívat és negatívat egyaránt – valamennyi előrehaladási jelentéssel kapcsolatban, míg az Asia Invest csoport a partnerekkel leginkább csak problémák felmerülése esetén vette fel a kapcsolatot. |
| --- | --- |

58.

Az Asia Invest és az Asia IT & C programokhoz felállított rendszeres felügyeleti rendszerek rendkívül jól működtek. A partnerek negyedéves jelentéseket készítenek, melyeket a Bizottság által felállított, a jelentésekhez rövid írásos észrevételeket fűző csoportok vizsgálták felül. Mindkét csapat emlékeztetőt küldött azokban az esetekben, amikor késtek a jelentések benyújtásával. A legtöbb kedvezményezett nagyon elégedett volt a brüsszeli és/vagy bangkoki csoportok rendszeres felülvizsgálati gyakorlatával. A kedvezményezettek különösen magasztalták az Asia IT & C felülvizsgálati gyakorlatát, mivel ez a csoport minden esetben visszajelzést adott – pozitívat és negatívat egyaránt – valamennyi előrehaladási jelentéssel kapcsolatban, míg az Asia Invest csoport a partnerekkel leginkább csak problémák felmerülése esetén vette fel a kapcsolatot.

... ám a fenntarthatóság továbbra is kétséges

| 59. | A pályázati eljárás részeként a pályázóknak információkat kellene adniuk a fenntarthatósággal kapcsolatos terveikről. A legtöbb Európában ellenőrzött projekt terve tartalmazott fenntarthatósági tervet, ugyanakkor még így sem volt mindig egyértelmű, hogy a fenntarthatóság biztosítható-e. Néhány esetben a projekteket annak feltételezésével tervezték meg, hogy majd lesz egy további, az EU által finanszírozott szakasz, mely már állításában hordozza, hogy a projekt nem fenntartható.

  12. keretes szöveg – Fenntarthatóság





  1. | Nem minden indiai projekt dolgozott ki fenntarthatósági tervet a projekt részeként, és még ha kidolgoztak is, a tervek minősége gyakran gyenge volt. |
| --- | --- | --- |

59.

A pályázati eljárás részeként a pályázóknak információkat kellene adniuk a fenntarthatósággal kapcsolatos terveikről. A legtöbb Európában ellenőrzött projekt terve tartalmazott fenntarthatósági tervet, ugyanakkor még így sem volt mindig egyértelmű, hogy a fenntarthatóság biztosítható-e. Néhány esetben a projekteket annak feltételezésével tervezték meg, hogy majd lesz egy további, az EU által finanszírozott szakasz, mely már állításában hordozza, hogy a projekt nem fenntartható.

12. keretes szöveg – Fenntarthatóság





  1.

Nem minden indiai projekt dolgozott ki fenntarthatósági tervet a projekt részeként, és még ha kidolgoztak is, a tervek minősége gyakran gyenge volt.

| 2. | A legtöbb vietnami projekt nem dolgozott ki fenntarthatósági tervet a projekt részeként, bár az ellenőrzés időpontjában közülük sokan aktívan dolgoztak ezen. Mindkét országban a projektek fenntarthatósága a legtöbb esetben úgy tűnik, a Bizottság további pénzügyi támogatásától függ. Tulajdonképpen néhány esetben a fenntarthatósággal kapcsolatos fő tevékenység a Bizottsághoz benyújtandó új pályázatokban merült ki. |
| --- | --- |

2.

A legtöbb vietnami projekt nem dolgozott ki fenntarthatósági tervet a projekt részeként, bár az ellenőrzés időpontjában közülük sokan aktívan dolgoztak ezen. Mindkét országban a projektek fenntarthatósága a legtöbb esetben úgy tűnik, a Bizottság további pénzügyi támogatásától függ. Tulajdonképpen néhány esetben a fenntarthatósággal kapcsolatos fő tevékenység a Bizottsághoz benyújtandó új pályázatokban merült ki.

| 3. | Kínában a legtöbb összázsiai projekt fenntarthatósága viszonylag jónak tűnt. Nem minden projekt esetében dolgoztak ki fenntarthatósági tervet, ugyanakkor a tervek kialakítása folyamatban volt, vagy igazolható volt, hogy nyomon követési tevékenységek kivitelezésére kerül sor. Pusztán egyetlen esetben fordult elő, hogy egy projekt további uniós finanszírozásra törekedett egyéb projektekhez. |
| --- | --- |

3.

Kínában a legtöbb összázsiai projekt fenntarthatósága viszonylag jónak tűnt. Nem minden projekt esetében dolgoztak ki fenntarthatósági tervet, ugyanakkor a tervek kialakítása folyamatban volt, vagy igazolható volt, hogy nyomon követési tevékenységek kivitelezésére kerül sor. Pusztán egyetlen esetben fordult elő, hogy egy projekt további uniós finanszírozásra törekedett egyéb projektekhez.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

Következtetések és ajánlások a stratégiával kapcsolatban

| 60. | A gazdasági együttműködés az Európai Közösségek fejlesztési programjainak egyedi területe. Míg a gazdasági együttműködési stratégiát számos különböző forrás fogalmazza meg, addig kevéssé lesz következetes. A gazdasági együttműködés célja elősegíteni, hogy az ázsiai országok önmaguk tudják fejleszteni gazdaságukat, az uniós befolyás és kereskedelmi tevékenység növelésével párhuzamosan. Egyaránt irányul a legkevésbé fejlett, mind pedig a legfejlettebb gazdaságú ázsiai országokra (lásd 16–27. bekezdés). |
| --- | --- |

60.

A gazdasági együttműködés az Európai Közösségek fejlesztési programjainak egyedi területe. Míg a gazdasági együttműködési stratégiát számos különböző forrás fogalmazza meg, addig kevéssé lesz következetes. A gazdasági együttműködés célja elősegíteni, hogy az ázsiai országok önmaguk tudják fejleszteni gazdaságukat, az uniós befolyás és kereskedelmi tevékenység növelésével párhuzamosan. Egyaránt irányul a legkevésbé fejlett, mind pedig a legfejlettebb gazdaságú ázsiai országokra (lásd 16–27. bekezdés).

| 61. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság az általános fejlesztési együttműködés keretében dolgozzon ki olyan következetes stratégiát a gazdasági együttműködésre, mely tükrözi a támogatások rendkívül egyedi természetét és céljait, világosan megkülönböztetve a tárgyalásos és politikai fellépés által elérendő célkitűzéseket azoktól a célkitűzésektől, amelyekre a projektek és programok kiadásai fordíthatók. |
| --- | --- |

61.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság az általános fejlesztési együttműködés keretében dolgozzon ki olyan következetes stratégiát a gazdasági együttműködésre, mely tükrözi a támogatások rendkívül egyedi természetét és céljait, világosan megkülönböztetve a tárgyalásos és politikai fellépés által elérendő célkitűzéseket azoktól a célkitűzésektől, amelyekre a projektek és programok kiadásai fordíthatók.

| 62. | A Bizottság elismeri az adott országok egyedi igényei figyelembevételének szükségességét a gazdasági együttműködés vonatkozásában, ugyanakkor elmulasztja azokat megfelelően feltüntetni az országos stratégiai dokumentumokban. A TAI tevékenységi beszámolóban – mely jelenleg a Bizottság hatékony és eredményes pénzgazdálkodási megközelítésének alapját képezi – nem fedezhető fel következetes vagy logikus levezetés az általános céloktól a prioritásokon keresztül a részletes célokig. A teljesítmény- és hatásmutatók – melyeknek a fejlődés és a hatás felülvizsgálatának alapját kellene képezniük – maga a támogatás által kiváltott eredmények és hatások helyett inkább a politikai szintű előrelépésekre összpontosítanak (lásd 21–33. bekezdés). |
| --- | --- |

62.

A Bizottság elismeri az adott országok egyedi igényei figyelembevételének szükségességét a gazdasági együttműködés vonatkozásában, ugyanakkor elmulasztja azokat megfelelően feltüntetni az országos stratégiai dokumentumokban. A TAI tevékenységi beszámolóban – mely jelenleg a Bizottság hatékony és eredményes pénzgazdálkodási megközelítésének alapját képezi – nem fedezhető fel következetes vagy logikus levezetés az általános céloktól a prioritásokon keresztül a részletes célokig. A teljesítmény- és hatásmutatók – melyeknek a fejlődés és a hatás felülvizsgálatának alapját kellene képezniük – maga a támogatás által kiváltott eredmények és hatások helyett inkább a politikai szintű előrelépésekre összpontosítanak (lásd 21–33. bekezdés).

| 63. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság szenteljen megfelelő figyelmet a gazdasági együttműködésnek az országos stratégiai dokumentumokban, ugyanakkor vegye figyelembe annak viszonyulását az általános fejlesztési szükségletekhez. A megközelítést az egyedi körülményeknek megfelelő összetételű támogatások kialakításához kell igazítani. Külön erőfeszítést kell tenni a tevékenységi beszámolók logikájának és következetességének biztosítása érdekében. Objektív, hasznos és átfogó mutatókat kellene megállapítani, amelyek kimutatják a támogatások eredményét. |
| --- | --- |

63.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság szenteljen megfelelő figyelmet a gazdasági együttműködésnek az országos stratégiai dokumentumokban, ugyanakkor vegye figyelembe annak viszonyulását az általános fejlesztési szükségletekhez. A megközelítést az egyedi körülményeknek megfelelő összetételű támogatások kialakításához kell igazítani. Külön erőfeszítést kell tenni a tevékenységi beszámolók logikájának és következetességének biztosítása érdekében. Objektív, hasznos és átfogó mutatókat kellene megállapítani, amelyek kimutatják a támogatások eredményét.

| 64. | A gazdasági együttműködés külön operatív stratégiáinak hiánya a teljes – a belföldi és nemzetközi kereskedelem uralta – régióban elszórtan található egyenetlen eloszlású projektek és programok halmazát eredményezi. Az összpontosítás eme hiánya azzal a következménnyel jár, hogy nehéz mérni a gazdasági együttműködés hatását, nem lehet összeköttetést teremteni a kölcsönös kereskedelem és befektetések erősítését kitűző fő prioritással, s ezért csak korlátozottan lehet megalapozni az uniós kiadások eredményességének, illetve a ráfordítások értékarányosságának mérését (lásd 34–35. bekezdés). |
| --- | --- |

64.

A gazdasági együttműködés külön operatív stratégiáinak hiánya a teljes – a belföldi és nemzetközi kereskedelem uralta – régióban elszórtan található egyenetlen eloszlású projektek és programok halmazát eredményezi. Az összpontosítás eme hiánya azzal a következménnyel jár, hogy nehéz mérni a gazdasági együttműködés hatását, nem lehet összeköttetést teremteni a kölcsönös kereskedelem és befektetések erősítését kitűző fő prioritással, s ezért csak korlátozottan lehet megalapozni az uniós kiadások eredményességének, illetve a ráfordítások értékarányosságának mérését (lásd 34–35. bekezdés).

| 65. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság biztosítsa a támogatások egyértelműen meghatározott és mérhető célkitűzésekre történő összpontosítását, ezt alapként használva az uniós költségvetés hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának biztosításához, valamint az erről szóló jelentésekhez. |
| --- | --- |

65.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság biztosítsa a támogatások egyértelműen meghatározott és mérhető célkitűzésekre történő összpontosítását, ezt alapként használva az uniós költségvetés hatékony és eredményes pénzgazdálkodásának biztosításához, valamint az erről szóló jelentésekhez.

Következtetések és ajánlások a megvalósítással kapcsolatban

| 66. | A számvevőszéki ellenőrzés hiányosságokat állapított meg az ázsiai gazdasági együttműködés bizottsági irányításában, amelyek közül néhány veszélyeztette a támogatások eredményességét. |
| --- | --- |

66.

A számvevőszéki ellenőrzés hiányosságokat állapított meg az ázsiai gazdasági együttműködés bizottsági irányításában, amelyek közül néhány veszélyeztette a támogatások eredményességét.

| 67. | A kétoldalú projektek több okból elfogadhatatlanul hosszú késedelmet szenvedtek a kiválasztási szakasz és a projektek megvalósításának megkezdése között. Számos esetben a késedelem folytatódott a megvalósítás során is, ami csökkentette a projektek eredményességét és hatását. A felügyelet szintje nem mindig volt megfelelő, a külső értékeléseket nem mindig végezték rendszeresen, és az ellenőrzött projektek majdnem felénél kétes volt a projektek fenntarthatósága (lásd 38–49. bekezdések). |
| --- | --- |

67.

A kétoldalú projektek több okból elfogadhatatlanul hosszú késedelmet szenvedtek a kiválasztási szakasz és a projektek megvalósításának megkezdése között. Számos esetben a késedelem folytatódott a megvalósítás során is, ami csökkentette a projektek eredményességét és hatását. A felügyelet szintje nem mindig volt megfelelő, a külső értékeléseket nem mindig végezték rendszeresen, és az ellenőrzött projektek majdnem felénél kétes volt a projektek fenntarthatósága (lásd 38–49. bekezdések).

| 68. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság állapítsa meg, hogy milyen típusú kiigazító intézkedésekre van szükség a kétoldalú projektekkel kapcsolatos problémák megoldásához, valamint a hasonló problémák megelőzéséhez a jövőbeli projektek tervezése és megvalósítása során. Megkülönböztetett figyelmet igényel többek között annak biztosítása, hogy a különböző programok és projektek célkitűzései egyértelműek és a tervezett időkerethez viszonyítva realisztikusak legyenek, továbbá az adott esetben szükséges értékelésekre egyértelmű stratégia alapján rendszeresen kerül sor. |
| --- | --- |

68.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság állapítsa meg, hogy milyen típusú kiigazító intézkedésekre van szükség a kétoldalú projektekkel kapcsolatos problémák megoldásához, valamint a hasonló problémák megelőzéséhez a jövőbeli projektek tervezése és megvalósítása során. Megkülönböztetett figyelmet igényel többek között annak biztosítása, hogy a különböző programok és projektek célkitűzései egyértelműek és a tervezett időkerethez viszonyítva realisztikusak legyenek, továbbá az adott esetben szükséges értékelésekre egyértelmű stratégia alapján rendszeresen kerül sor.

| 69. | Az összázsiai programok ellenőrzött projektjei esetében a pályázati eljárás nehézkesnek és bonyolultnak bizonyult az érintett kisprojektek néhány pályázója számára, a küldöttségek szerepének tisztázatlansága a lehetséges kedvezményezettek segítésében pályázataik előkészítéséhez pedig azt jelentette, hogy az értékes segítséget nem adták meg. Noha az ellenőrzött projektek nagy előrehaladást értek el hasznos eredmények megvalósításában, valószínűtlen volt, hogy azok fenntarthatók lesznek, mivel többségüknek további pénzügyi támogatásra volt szüksége. A Bizottság felülvizsgálati rendszerei rendkívül eredményesen működtek (lásd 50–59. bekezdések). |
| --- | --- |

69.

Az összázsiai programok ellenőrzött projektjei esetében a pályázati eljárás nehézkesnek és bonyolultnak bizonyult az érintett kisprojektek néhány pályázója számára, a küldöttségek szerepének tisztázatlansága a lehetséges kedvezményezettek segítésében pályázataik előkészítéséhez pedig azt jelentette, hogy az értékes segítséget nem adták meg. Noha az ellenőrzött projektek nagy előrehaladást értek el hasznos eredmények megvalósításában, valószínűtlen volt, hogy azok fenntarthatók lesznek, mivel többségüknek további pénzügyi támogatásra volt szüksége. A Bizottság felülvizsgálati rendszerei rendkívül eredményesen működtek (lásd 50–59. bekezdések).

| 70. | A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül pályázati eljárásait annak céljából, hogy egyensúlyt teremtsen az EU pénzügyi érdekei védelmének szükségessége és a lehetséges kedvezményezettek és projektek minél szélesebb skálájának ösztönzése között. Ekkor ismét fontolóra kellene vennie annak szükségességét, hogy a pályázók logikai keretrendszert készítsenek el. Továbbá biztosítania kellene, hogy a Bizottság által bekért dokumentumok vagy információk beszerezhetők legyenek. Egy, lehetőleg az egyes országok jogi és szervezeti keretéhez szabott kitöltött mintakérelem segítséget jelentene e téren. A Bizottságnak fontolóra kellene vennie egy, a pályázatokhoz beadott dokumentumokat tartalmazó központi nyilvántartás felállítását, hogy a jövőbeni pályázatok során ugyanazon kedvezményezettnek ne kelljen ezeket ismételten benyújtaniuk. |
| --- | --- |

70.

A Számvevőszék javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja felül pályázati eljárásait annak céljából, hogy egyensúlyt teremtsen az EU pénzügyi érdekei védelmének szükségessége és a lehetséges kedvezményezettek és projektek minél szélesebb skálájának ösztönzése között. Ekkor ismét fontolóra kellene vennie annak szükségességét, hogy a pályázók logikai keretrendszert készítsenek el. Továbbá biztosítania kellene, hogy a Bizottság által bekért dokumentumok vagy információk beszerezhetők legyenek. Egy, lehetőleg az egyes országok jogi és szervezeti keretéhez szabott kitöltött mintakérelem segítséget jelentene e téren. A Bizottságnak fontolóra kellene vennie egy, a pályázatokhoz beadott dokumentumokat tartalmazó központi nyilvántartás felállítását, hogy a jövőbeni pályázatok során ugyanazon kedvezményezettnek ne kelljen ezeket ismételten benyújtaniuk.

| 71. | A Számvevőszék javasolja, hogy a küldöttségek szerepét bővítsék ki és egyértelműen határozzák meg a lehetséges kedvezményezetteknek a projektek megfogalmazásában és a pályázatok előkészítésében nyújtható segítséget illetően. A cél a programok iránti legnagyobb érdeklődés kiváltása kellene, hogy legyen, ezáltal pedig a legnagyobb számú lehetséges kedvezményezettek és pályázatok ösztönzése, továbbá a kérelmezések teljességének és gyors elkészítésének elősegítése, így biztosítva, hogy a legeredményesebb és legmegfelelőbb projektek kerülnek kiválasztásra. |
| --- | --- |

71.

A Számvevőszék javasolja, hogy a küldöttségek szerepét bővítsék ki és egyértelműen határozzák meg a lehetséges kedvezményezetteknek a projektek megfogalmazásában és a pályázatok előkészítésében nyújtható segítséget illetően. A cél a programok iránti legnagyobb érdeklődés kiváltása kellene, hogy legyen, ezáltal pedig a legnagyobb számú lehetséges kedvezményezettek és pályázatok ösztönzése, továbbá a kérelmezések teljességének és gyors elkészítésének elősegítése, így biztosítva, hogy a legeredményesebb és legmegfelelőbb projektek kerülnek kiválasztásra.

| 72. | A Számvevőszék véleménye szerint az összázsiai projektek rendszeres felülvizsgálati rendszere, ideértve a szabványosított beszámoló jelentést, hasznos mintaként szolgálhatna a küldöttségek számára mind a kétoldalú, mind pedig az összázsiai projektek ellenőrzésében. |
| --- | --- |

72.

A Számvevőszék véleménye szerint az összázsiai projektek rendszeres felülvizsgálati rendszere, ideértve a szabványosított beszámoló jelentést, hasznos mintaként szolgálhatna a küldöttségek számára mind a kétoldalú, mind pedig az összázsiai projektek ellenőrzésében.

Ezt a véleményt a Számvevőszék 2005. július 14-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék részéről

Hubert WEBER

elnök

---

(1)  Forrás: Európai Bizottság, Stratégiai Dokumentum és Irányadó Program több ország részvételével megvalósuló 2005-2006-os ázsiai programokhoz, 11. oldal (2004. augusztus).

1

Forrás:

(2)  A Tanács 1992. február 25-i 443/92/EGK rendelete az ázsiai és latin-amerikai fejlődő országoknak nyújtandó pénzügyi és technikai segítségről és a velük folytatott gazdasági együttműködésről (HL L 52., 1992.2.27., 1. o.).

2

(3)  Miután a Bizottság bevezette a tevékenységalapú irányítást (TAI), az ázsiai kapcsolatokat a 19 10 tevékenység alá csoportosították, az alábbi lebontásban: 19 10 01 Pénzügyi és technikai együttműködés az ázsiai fejlődő országokkal; 19 10 02 Politikai, gazdasági és kulturális együttműködés az ázsiai fejlődő országokkal; 19 10 03 Az ázsiai országokban otthonukból elüldözött embereknek nyújtott segély; 19 10 04 Helyreállítási és újjáépítési műveletek az ázsiai fejlődő országokban; 19 10 06 Támogatás Afganisztán helyreállítására és újjáépítésére.

3

(4)  Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetsége, 10 tagja: Indonézia, Malajzia, Fülöp-szigetek, Szingapúr, Thaiföld, Brunei, Vietnam, Laosz, Myanmar (Burma) és Kambodzsa.

4

(5)  Számos forrás alapján – például a küldöttségek honlapjairól, országos stratégiai dokumentumokból, stb. – gyűjtött becsült adat. A Bizottság közös külkapcsolati információs rendszere (CRIS) nem tartalmazta ezeket az információkat.

5

(6)  Egyéb programok az Asia Urbs Programme, melynek célja az uniós és az ázsiai helyi hatóságok hálózatba szervezésének és együttműködésének előmozdítása; az Asia Link Programme, melynek célja a két régió egyetemei hálózatba szervezésének és a diákcseréknek az előmozdítása; valamint az Asia ProEco Programme, melynek célja partnerkapcsolatok előmozdítása a környezetvédelem terén.

6

Asia Urbs Programme

Asia Link Programme

Asia ProEco Programme

(7)  Ezek a programok közös finanszírozásúak, a programok tényleges értéke tehát magasabb.

7

(8)  Az 1998. június 18-án jóváhagyott finanszírozási pályázat alapján.

8

(9)  A Számvevőszék csak előtanulmányi szakaszban látta.

9

Forrás: Számvevőszék.

Forrás:

(10)  Asia Invest: az Asia Interprise alprogram projektjeit nem vettük figyelembe.

10

Forrás: Számvevőszék.

Forrás:

(11)  COM(94) 314 végleges, 1994.7.13.

11

(12)  COM(2001) 469 végleges, 2001.9.4.

12

(13)  A Bizottság 2005-ös pénzügyi évre vonatkozó előzetes költségvetési tervezetéhez csatolt 2004 májusi bizottsági munkadokumentum.

13

(14)  Kiegészítve az ázsiai biztonsági kérdések kétoldalú megközelítésének erősítésével, a globális gazdasági szabályozással (azaz a WTO-val és a globális pénzügyi szabályozással), továbbá a kulturális dimenzió beemelésével.

14

(15)  Elméletileg a beavatkozások kiemelt területeit az országos stratégiai dokumentum elkészítése során állapítják meg a partnerországgal együttműködve. Egy ilyen terület azonosítását követően a Bizottság vállalkozókat szerződtet megvalósíthatósági jelentés készítésére, amelynek eredménye alapján finanszírozási pályázatot készítenek, amely javaslatot tesz a projektre és annak kivitelezési módjára. Az egymillió EUR fölötti projekteket az ALA-bizottság hagyja jóvá, amely a tagállamok képviselőiből áll.

15

(16)  A Bizottság közleménye az értékelésről (SEC(2000) 1051).

16

---

A BIZOTTSÁG VÁLASZAI

ÖSSZEFOGLALÓ

| IV. | 2000-ben a Bizottság megkezdte a külső támogatási programok irányításának reformját. Ez magában foglalja országos stratégiai dokumentumok, regionális stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok bevezetését.
  (első és második francia bekezdés) – a ráfordítási prioritások meghatározása mindig az ázsiai kormányokkal kötött kölcsönös megállapodás alapján történt, és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vették a civil társadalom prioritásait és célkitűzéseit. Az országos és regionális stratégiai dokumentumok indikatív programokkal kombinált bevezetésével a Bizottság célja a fejlesztési kiadások – beleértve a gazdasági együttműködésre irányuló kiadásokat is – jobb összpontosítása.
  (harmadik francia bekezdés) – a Bizottság tisztában van azzal, hogy a támogatás átfogó hatásának mérése bonyolult. Ez különösen igaz azokban az esetekben, amikor a projektek többségében a technikai segítségnyújtás kategóriájába tartoznak. A közösségi külső támogatás reformja óta a projektek szintjén a projektciklus-menedzsment (PCM) minden szempontból teljes egészében intézményesített. A logikai keretrendszer szemléletmód alkalmazása objektív módon ellenőrizhető mutatókat és előre meghatározott eszközöket szolgáltat a ráfordítások hatékonyságának értékeléséhez. Ennek ellenőrzésére azután független felügyeleti rendszert, valamint kötelező félidős és végső értékeléseket használnak. |
| --- | --- |

IV.

2000-ben a Bizottság megkezdte a külső támogatási programok irányításának reformját. Ez magában foglalja országos stratégiai dokumentumok, regionális stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok bevezetését.

(első és második francia bekezdés) – a ráfordítási prioritások meghatározása mindig az ázsiai kormányokkal kötött kölcsönös megállapodás alapján történt, és a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vették a civil társadalom prioritásait és célkitűzéseit. Az országos és regionális stratégiai dokumentumok indikatív programokkal kombinált bevezetésével a Bizottság célja a fejlesztési kiadások – beleértve a gazdasági együttműködésre irányuló kiadásokat is – jobb összpontosítása.

(harmadik francia bekezdés) – a Bizottság tisztában van azzal, hogy a támogatás átfogó hatásának mérése bonyolult. Ez különösen igaz azokban az esetekben, amikor a projektek többségében a technikai segítségnyújtás kategóriájába tartoznak. A közösségi külső támogatás reformja óta a projektek szintjén a projektciklus-menedzsment (PCM) minden szempontból teljes egészében intézményesített. A logikai keretrendszer szemléletmód alkalmazása objektív módon ellenőrizhető mutatókat és előre meghatározott eszközöket szolgáltat a ráfordítások hatékonyságának értékeléséhez. Ennek ellenőrzésére azután független felügyeleti rendszert, valamint kötelező félidős és végső értékeléseket használnak.

| V. | (első francia bekezdés) – A kiválasztási szakasz és a projekt kezdete közötti késedelem, valamint a végrehajtás alatt álló projektek esetében tapasztalt késedelem a közösségi külső támogatás reformja előtt kidolgozott kétoldalú projekteket érinti. E reform – amely magában foglalja az EuropeAid létrehozását (2001. január), valamint a külső támogatás irányításának bizottsági küldöttségekhez történő decentralizálását csakúgy, mint a 2003. januári új költségvetési rendeletet – eredményeképpen korlátozódik és csökken a projekteknél tapasztalt késedelem.
  A projektek tervezése során jelenleg kötelező felügyeleti, pénzügyi ellenőrzési és értékelési tervet készíteni. Ezzel párhuzamosan 2000 óta a felügyeletet szisztematikusan független szakértők látják el. Ezen felügyeleti gyakorlat keretében az ázsiai gazdasági együttműködési programok fenntarthatósági képessége jó értékelést kapott.
  (második francia bekezdés) – A jelentkezési eljárások kialakítása során – a pénzügyi jogszabályoknak megfelelően – a legnagyobb fokú átláthatóságra és tisztességességre törekszenek. A pályázóknak nyilvános tájékoztatások/információs napok keretében, valamint az internetes honlapok (beleértve a gyakran ismételt kérdéseket – GYIK) rendszeres frissítése révén nyújtanak támogatást. Ennek eredményeképpen az egész Ázsiára kiterjedő projektek irányítása zavartalan, és nem tapasztalhatók jelentősebb késések. A független felügyeleti gyakorlat keretében az összázsiai kezdeményezések fenntarthatósági képessége is jó értékelést kapott. |
| --- | --- |

V.

(első francia bekezdés) – A kiválasztási szakasz és a projekt kezdete közötti késedelem, valamint a végrehajtás alatt álló projektek esetében tapasztalt késedelem a közösségi külső támogatás reformja előtt kidolgozott kétoldalú projekteket érinti. E reform – amely magában foglalja az EuropeAid létrehozását (2001. január), valamint a külső támogatás irányításának bizottsági küldöttségekhez történő decentralizálását csakúgy, mint a 2003. januári új költségvetési rendeletet – eredményeképpen korlátozódik és csökken a projekteknél tapasztalt késedelem.

A projektek tervezése során jelenleg kötelező felügyeleti, pénzügyi ellenőrzési és értékelési tervet készíteni. Ezzel párhuzamosan 2000 óta a felügyeletet szisztematikusan független szakértők látják el. Ezen felügyeleti gyakorlat keretében az ázsiai gazdasági együttműködési programok fenntarthatósági képessége jó értékelést kapott.

(második francia bekezdés) – A jelentkezési eljárások kialakítása során – a pénzügyi jogszabályoknak megfelelően – a legnagyobb fokú átláthatóságra és tisztességességre törekszenek. A pályázóknak nyilvános tájékoztatások/információs napok keretében, valamint az internetes honlapok (beleértve a gyakran ismételt kérdéseket – GYIK) rendszeres frissítése révén nyújtanak támogatást. Ennek eredményeképpen az egész Ázsiára kiterjedő projektek irányítása zavartalan, és nem tapasztalhatók jelentősebb késések. A független felügyeleti gyakorlat keretében az összázsiai kezdeményezések fenntarthatósági képessége is jó értékelést kapott.

| VI. | (első francia bekezdés) – A Bizottság a gazdasági együttműködést a fejlesztéstámogatás egyik – a többivel szorosan összefonódó – elemének tekinti, és elkötelezte magát aziránt, hogy kiemelt figyelmet szenteljen neki az országos stratégiai dokumentumok és nemzeti indikatív programok (CSP/NIP) kialakítása során. A Bizottság a tevékenységi beszámolón belüli konzisztencia további növelésére, valamint a megfelelő mutatók kidolgozására törekszik.
  (második francia bekezdés) – A közösségi külső támogatás reformja, különösen a felelősségi körök küldöttségekhez delegálása, amelyre a 2002 és 2005 közötti időszakban került sor, javítja a kétoldalú projektek végrehajtását és felügyeletét. Most már valamennyi projekt finanszírozási megállapodása szisztematikusan tartalmazza az értékelés végrehajtásának követelményét.
  A logikai keretrendszer kötelező használata révén javult a projektek felügyelete és értékelése. Ez hozzájárul a fenntarthatóság további növeléséhez.
  (harmadik francia bekezdés) – Az AIDCO szerződési eljárásokra vonatkozó gyakorlati útmutatójának folyamatban lévő felülvizsgálata a költségvetési rendelet által megengedett mértékig leegyszerűsíti a támogatási kérelmek benyújtásának folyamatát, valamint pontosítja a küldöttségek értékelésben betöltött szerepét.
  (negyedik francia bekezdés) – A 2002-ben bevezetett eredményközpontú felügyeleti rendszer (ROM) egységes felügyeleti információkat nyújt a programokról és projektekről. |
| --- | --- |

VI.

(első francia bekezdés) – A Bizottság a gazdasági együttműködést a fejlesztéstámogatás egyik – a többivel szorosan összefonódó – elemének tekinti, és elkötelezte magát aziránt, hogy kiemelt figyelmet szenteljen neki az országos stratégiai dokumentumok és nemzeti indikatív programok (CSP/NIP) kialakítása során. A Bizottság a tevékenységi beszámolón belüli konzisztencia további növelésére, valamint a megfelelő mutatók kidolgozására törekszik.

(második francia bekezdés) – A közösségi külső támogatás reformja, különösen a felelősségi körök küldöttségekhez delegálása, amelyre a 2002 és 2005 közötti időszakban került sor, javítja a kétoldalú projektek végrehajtását és felügyeletét. Most már valamennyi projekt finanszírozási megállapodása szisztematikusan tartalmazza az értékelés végrehajtásának követelményét.

A logikai keretrendszer kötelező használata révén javult a projektek felügyelete és értékelése. Ez hozzájárul a fenntarthatóság további növeléséhez.

(harmadik francia bekezdés) – Az AIDCO szerződési eljárásokra vonatkozó gyakorlati útmutatójának folyamatban lévő felülvizsgálata a költségvetési rendelet által megengedett mértékig leegyszerűsíti a támogatási kérelmek benyújtásának folyamatát, valamint pontosítja a küldöttségek értékelésben betöltött szerepét.

(negyedik francia bekezdés) – A 2002-ben bevezetett eredményközpontú felügyeleti rendszer (ROM) egységes felügyeleti információkat nyújt a programokról és projektekről.

ÉSZREVÉTELEK

| 20. | A Bizottság egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, mely szerint az együttműködés valamennyi területén fennáll a nem célirányos támogatás veszélye. A külső támogatás 2000. évi reformjával, valamint az országos stratégiai dokumentumok és regionális stratégiai dokumentumok Ázsiáról szóló stratégiai közlemények kapcsán történő bevezetésével a Bizottság ismételten megerősítette, hogy továbbra is a figyelem középpontjában maradnak a közösségi együttműködés rövid és hosszú távú stratégiai céljai Ázsiában, csökkentve ezáltal a fent említett veszélyeket. |
| --- | --- |

20.

A Bizottság egyetért a Számvevőszék azon megállapításával, mely szerint az együttműködés valamennyi területén fennáll a nem célirányos támogatás veszélye. A külső támogatás 2000. évi reformjával, valamint az országos stratégiai dokumentumok és regionális stratégiai dokumentumok Ázsiáról szóló stratégiai közlemények kapcsán történő bevezetésével a Bizottság ismételten megerősítette, hogy továbbra is a figyelem középpontjában maradnak a közösségi együttműködés rövid és hosszú távú stratégiai céljai Ázsiában, csökkentve ezáltal a fent említett veszélyeket.

| 22. | A kölcsönös érdek elve nem értelmezhető az uniós érdekek védelmének eszközeként. A közlemény nem teszi lehetővé, hogy az ilyen együttműködéseket úgy értelmezzék, mint amelyikből elsősorban egyik vagy másik fél profitál. |
| --- | --- |

22.

A kölcsönös érdek elve nem értelmezhető az uniós érdekek védelmének eszközeként. A közlemény nem teszi lehetővé, hogy az ilyen együttműködéseket úgy értelmezzék, mint amelyikből elsősorban egyik vagy másik fél profitál.

| 23. | A gazdasági együttműködés célja a kölcsönös kereskedelem és beruházások ösztönzése, valamint megfelelő környezet biztosítása a magánszektor fellendítéséhez. Ezen és más hasonló tevékenységek az ázsiai országok fejlesztési célkitűzéseinek támogatását, valamint a világgazdaságba történő integrációjuk elősegítését szolgálják. A gazdasági együttműködés tehát támogatja és elősegíti a Bizottság ázsiai fejlesztési célkitűzéseit. |
| --- | --- |

23.

A gazdasági együttműködés célja a kölcsönös kereskedelem és beruházások ösztönzése, valamint megfelelő környezet biztosítása a magánszektor fellendítéséhez. Ezen és más hasonló tevékenységek az ázsiai országok fejlesztési célkitűzéseinek támogatását, valamint a világgazdaságba történő integrációjuk elősegítését szolgálják. A gazdasági együttműködés tehát támogatja és elősegíti a Bizottság ázsiai fejlesztési célkitűzéseit.

| 24. | Lásd a 22. bekezdésre adott választ. |
| --- | --- |

24.

Lásd a 22. bekezdésre adott választ.

| 25. | A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy javítani kell a mutatók meghatározását és felügyeletét, amit a Bizottság figyelembe is vett a 2005–2006. évi országos stratégiai dokumentumok és regionális stratégiai dokumentumok, valamint az azokhoz kapcsolódó indikatív programok kidolgozása során.
  A legújabb tervezési iránymutatások rögzítik, hogy a támogatásokat korlátozott számú intervencióra kell nyújtani. A korábbi tapasztalatok alapján az Európai Közösség 2004-ben megkezdte az öt, egész Ázsiára kiterjedő program 3-ra csökkentését. |
| --- | --- |

25.

A Bizottság egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy javítani kell a mutatók meghatározását és felügyeletét, amit a Bizottság figyelembe is vett a 2005–2006. évi országos stratégiai dokumentumok és regionális stratégiai dokumentumok, valamint az azokhoz kapcsolódó indikatív programok kidolgozása során.

A legújabb tervezési iránymutatások rögzítik, hogy a támogatásokat korlátozott számú intervencióra kell nyújtani. A korábbi tapasztalatok alapján az Európai Közösség 2004-ben megkezdte az öt, egész Ázsiára kiterjedő program 3-ra csökkentését.

| 26. | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ázsiai országos stratégiai dokumentumok nem tesznek, és nem is kell, hogy éles különbséget tegyenek a gazdasági, illetve a pénzügyi és technikai együttműködési stratégiák között, hiszen mindkét, egymást kölcsönösen megerősítő eszköz a Közösség ázsiai stratégiájának megvalósítását szolgálja. Ezen felül Ázsia kedvezményezett országainak nemzeti tervei nem különítik el a szegények érdekeit szolgáló gazdaságpolitikákat, illetve a szegénységet csökkentő politikákat. A nemrégiben javasolt külpolitikai intézkedési eszközök ebben az irányban haladnak tovább, mivel már nem tesznek különbséget a pénzügyi és technikai, illetve a gazdasági együttműködés között. |
| --- | --- |

26.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ázsiai országos stratégiai dokumentumok nem tesznek, és nem is kell, hogy éles különbséget tegyenek a gazdasági, illetve a pénzügyi és technikai együttműködési stratégiák között, hiszen mindkét, egymást kölcsönösen megerősítő eszköz a Közösség ázsiai stratégiájának megvalósítását szolgálja. Ezen felül Ázsia kedvezményezett országainak nemzeti tervei nem különítik el a szegények érdekeit szolgáló gazdaságpolitikákat, illetve a szegénységet csökkentő politikákat. A nemrégiben javasolt külpolitikai intézkedési eszközök ebben az irányban haladnak tovább, mivel már nem tesznek különbséget a pénzügyi és technikai, illetve a gazdasági együttműködés között.

| 27. | Ami a Számvevőszék regionális dimenzióra vonatkozó megjegyzéseit illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az egész Ázsiára kiterjedő programokat programszinten kell vizsgálni. A határokon átnyúló üzleti együttműködések létrehozása érdekében a Közösség támogatja az egynél több ázsiai országot érintő pályázatokat. |
| --- | --- |

27.

Ami a Számvevőszék regionális dimenzióra vonatkozó megjegyzéseit illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az egész Ázsiára kiterjedő programokat programszinten kell vizsgálni. A határokon átnyúló üzleti együttműködések létrehozása érdekében a Közösség támogatja az egynél több ázsiai országot érintő pályázatokat.

| 29. | Új, tevékenységalapú irányítási és költségvetés-tervezési szemléletmódja segítségével a Bizottság javítani kívánja a költségvetési vita természetét, az általános politikai prioritások meghatározását, e prioritások jelenlegi tevékenységekre, valamint az azok által kitűzött célokra gyakorolt hatásának értékelését, akárcsak a támogatások ennek megfelelően történő odaítélését. Ez a költségvetési hatóság által örömmel fogadott, politikaközpontú vita lehetővé teszi, hogy a vita során a tevékenységi szintre összpontosítsanak az egyes költségvetési tételek helyett. |
| --- | --- |

29.

Új, tevékenységalapú irányítási és költségvetés-tervezési szemléletmódja segítségével a Bizottság javítani kívánja a költségvetési vita természetét, az általános politikai prioritások meghatározását, e prioritások jelenlegi tevékenységekre, valamint az azok által kitűzött célokra gyakorolt hatásának értékelését, akárcsak a támogatások ennek megfelelően történő odaítélését. Ez a költségvetési hatóság által örömmel fogadott, politikaközpontú vita lehetővé teszi, hogy a vita során a tevékenységi szintre összpontosítsanak az egyes költségvetési tételek helyett.

| 31. | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a célkitűzések leírása általános és tovább pontosítható. Ezt figyelembe veszik a tevékenységi beszámoló tökéletesítését célzó munka során. |
| --- | --- |

31.

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a célkitűzések leírása általános és tovább pontosítható. Ezt figyelembe veszik a tevékenységi beszámoló tökéletesítését célzó munka során.

| 32. | A Bizottság osztja a Számvevőszék hatásmutatókra vonatkozó véleményét, és úgy véli, hogy olyan realisztikus megközelítésre van szükség a hatások méréséhez, amely figyelembe veszi a közösségi intervenció korlátozott méretét, valamint azt a tényt, hogy a tagállamok is végrehajtanak hasonló programokat. A közösségi intervenciók csupán hozzájárulnak a megnövekedett kereskedelemhez és beruházáshoz, de nem jelentik azok kizárólagos motorját. A Bizottság törekszik a megfelelő hatásmutatók továbbfejlesztésére és javítására. |
| --- | --- |

32.

A Bizottság osztja a Számvevőszék hatásmutatókra vonatkozó véleményét, és úgy véli, hogy olyan realisztikus megközelítésre van szükség a hatások méréséhez, amely figyelembe veszi a közösségi intervenció korlátozott méretét, valamint azt a tényt, hogy a tagállamok is végrehajtanak hasonló programokat. A közösségi intervenciók csupán hozzájárulnak a megnövekedett kereskedelemhez és beruházáshoz, de nem jelentik azok kizárólagos motorját. A Bizottság törekszik a megfelelő hatásmutatók továbbfejlesztésére és javítására.

| 33. | A tevékenységi beszámoló bemutatja valamennyi kulcsfontosságú célkitűzés kapcsán az elért eredményeket, valamint azt, hogy ezek hogyan kapcsolódnak a célkitűzések megvalósítására irányuló folyamathoz. A Bizottság eredményorientáltabb mutatók kialakításán dolgozik. |
| --- | --- |

33.

A tevékenységi beszámoló bemutatja valamennyi kulcsfontosságú célkitűzés kapcsán az elért eredményeket, valamint azt, hogy ezek hogyan kapcsolódnak a célkitűzések megvalósítására irányuló folyamathoz. A Bizottság eredményorientáltabb mutatók kialakításán dolgozik.

| 34–35. | 2001-ig a szakpolitikai célkitűzéseket közvetlenül projektekre és programokra ültették át. 2002 óta a nemzeti indikatív programok jelentik a célirányosabb támogatás – beleértve a gazdasági együttműködéseket – eszközét, ami az intervenciós ágazatok számának csökkenéséhez, valamint az egyes ágazatokban kitűzött célok és célkitűzések pontosításához vezetett. A Bizottság tisztában van azzal, hogy a segítségnyújtás átfogó hatásának mérése bonyolult. Ez különösen igaz azokban az esetekben, amikor a projektek többségében a technikai segítségnyújtás kategóriájába tartoznak.
  A közösségi külső támogatás reformja óta a projektek szintjén a projektciklus-menedzsment (PCM) minden szempontból teljes egészében intézményesített. A logikai keretrendszer szemléletmód alkalmazása objektív módon ellenőrizhető mutatókat és előre meghatározott eszközöket szolgáltat a ráfordítások hatékonyságának értékeléséhez. Ennek ellenőrzésére azután kötelező félidős és végső értékeléseket használnak. |
| --- | --- |

34–35.

2001-ig a szakpolitikai célkitűzéseket közvetlenül projektekre és programokra ültették át. 2002 óta a nemzeti indikatív programok jelentik a célirányosabb támogatás – beleértve a gazdasági együttműködéseket – eszközét, ami az intervenciós ágazatok számának csökkenéséhez, valamint az egyes ágazatokban kitűzött célok és célkitűzések pontosításához vezetett. A Bizottság tisztában van azzal, hogy a segítségnyújtás átfogó hatásának mérése bonyolult. Ez különösen igaz azokban az esetekben, amikor a projektek többségében a technikai segítségnyújtás kategóriájába tartoznak.

A közösségi külső támogatás reformja óta a projektek szintjén a projektciklus-menedzsment (PCM) minden szempontból teljes egészében intézményesített. A logikai keretrendszer szemléletmód alkalmazása objektív módon ellenőrizhető mutatókat és előre meghatározott eszközöket szolgáltat a ráfordítások hatékonyságának értékeléséhez. Ennek ellenőrzésére azután kötelező félidős és végső értékeléseket használnak.

| 39. | A kétoldalú gazdasági együttműködési projektek olyan gazdasági együttműködési prioritásokat szolgálnak, amelyek az egyes országok már meglévő prioritásaival összhangban kerültek meghatározásra az országok szegénység csökkentéséről szóló stratégiai dokumentumaiban (PRSP) és nemzeti fejlesztési terveiben. Ahol lehetséges, a Bizottság más adományozókkal együttműködve dolgozik a multiplikátorhatás létrehozása érdekében, hogy a korlátozott közösségi pénzeszközök a lehető legnagyobb hatást érjék el.
  Számos gazdasági együttműködési projekt hatása csak hosszabb távon figyelhető meg. Valamennyi jövőbeli projekt hatásának értékelése szisztematikusabbá válik a bevezetett javított felügyeleti és értékelési folyamatok révén. |
| --- | --- |

39.

A kétoldalú gazdasági együttműködési projektek olyan gazdasági együttműködési prioritásokat szolgálnak, amelyek az egyes országok már meglévő prioritásaival összhangban kerültek meghatározásra az országok szegénység csökkentéséről szóló stratégiai dokumentumaiban (PRSP) és nemzeti fejlesztési terveiben. Ahol lehetséges, a Bizottság más adományozókkal együttműködve dolgozik a multiplikátorhatás létrehozása érdekében, hogy a korlátozott közösségi pénzeszközök a lehető legnagyobb hatást érjék el.

Számos gazdasági együttműködési projekt hatása csak hosszabb távon figyelhető meg. Valamennyi jövőbeli projekt hatásának értékelése szisztematikusabbá válik a bevezetett javított felügyeleti és értékelési folyamatok révén.

| 40–41. | A projektek előkészítésének sebessége és minőségi fejlődésük egyensúlyban vannak; ez a következőket foglalja magában: a) kiválasztási szakasz az érintett szektor felmérésére és a megoldásra váró legfontosabb problémák, a valószínű kedvezményezettek, valamint a lehetséges végrehajtási módok meghatározására; b) értékelési szakasz, amelyben a projekt részleteinek meghatározása valamennyi érintett érdekelt, kedvezményezett és támogató teljes körű bevonásával és a velük való konzultáció alapján történik. Ez a szakasz gyakran magában foglalja a gazdasági és pénzügyi elemzés, a környezetvédelmi hatásvizsgálat, valamint a nemekre gyakorolt hatás értékelésének végrehajtását. A projektek végrehajtása egy (általában hathónapos) kezdeti időszakkal indul, amely során ellenőrzik a javasolt tevékenységek időszerűségét és költség/haszon arányát. |
| --- | --- |

40–41.

A projektek előkészítésének sebessége és minőségi fejlődésük egyensúlyban vannak; ez a következőket foglalja magában: a) kiválasztási szakasz az érintett szektor felmérésére és a megoldásra váró legfontosabb problémák, a valószínű kedvezményezettek, valamint a lehetséges végrehajtási módok meghatározására; b) értékelési szakasz, amelyben a projekt részleteinek meghatározása valamennyi érintett érdekelt, kedvezményezett és támogató teljes körű bevonásával és a velük való konzultáció alapján történik. Ez a szakasz gyakran magában foglalja a gazdasági és pénzügyi elemzés, a környezetvédelmi hatásvizsgálat, valamint a nemekre gyakorolt hatás értékelésének végrehajtását. A projektek végrehajtása egy (általában hathónapos) kezdeti időszakkal indul, amely során ellenőrzik a javasolt tevékenységek időszerűségét és költség/haszon arányát.

| 42–43. | A közösségi külső támogatás reformját – különösen az irányítási felelősségi körök küldöttségekhez történő delegálását – követően a projektek és programok végrehajtása javult. Elkerülhetetlen módon volt egy alkalmazkodási időszak, amelyet a küldöttségek új személyzetének felvétele és képzése kísért.
  Ami a szakemberekkel kapcsolatos problémákat illeti, figyelembe kell venni a kereskedelem terén a jól képzett technikai segítségnyújtó személyzet iránti kereslet és a kínálat közötti rést. A Bizottság új intézkedéseket vezetett be a helyzet javítására az új kereskedelmi keretszerződés (2003. december) célirányosabbá tétele, az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Központjával közös vagyonkezelői alap létrehozása (2004. július), valamint az érintett ENSZ-szervezetek tapasztalatainak hatékonyabb felhasználása révén. |
| --- | --- |

42–43.

A közösségi külső támogatás reformját – különösen az irányítási felelősségi körök küldöttségekhez történő delegálását – követően a projektek és programok végrehajtása javult. Elkerülhetetlen módon volt egy alkalmazkodási időszak, amelyet a küldöttségek új személyzetének felvétele és képzése kísért.

Ami a szakemberekkel kapcsolatos problémákat illeti, figyelembe kell venni a kereskedelem terén a jól képzett technikai segítségnyújtó személyzet iránti kereslet és a kínálat közötti rést. A Bizottság új intézkedéseket vezetett be a helyzet javítására az új kereskedelmi keretszerződés (2003. december) célirányosabbá tétele, az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Központjával közös vagyonkezelői alap létrehozása (2004. július), valamint az érintett ENSZ-szervezetek tapasztalatainak hatékonyabb felhasználása révén.

| 44. | A közösségi külső támogatás reformja óta a projektciklus-menedzsment (PCM) minden szempontból teljes egészében intézményesített. Ezt hangsúlyozza a logikai keretrendszer szemléletmód használata, amely meghatározást ad a projektek célkitűzésére, céljára, eredményeire, a tevékenységekre, az objektív módon ellenőrizhető mutatókra, valamint a felülvizsgálat előre meghatározott eszközeire. |
| --- | --- |

44.

A közösségi külső támogatás reformja óta a projektciklus-menedzsment (PCM) minden szempontból teljes egészében intézményesített. Ezt hangsúlyozza a logikai keretrendszer szemléletmód használata, amely meghatározást ad a projektek célkitűzésére, céljára, eredményeire, a tevékenységekre, az objektív módon ellenőrizhető mutatókra, valamint a felülvizsgálat előre meghatározott eszközeire.

| 46. | A projektek felügyelete a közelmúltban tökéletesítésre került a logikai keretrendszer összpontosítottabb használata révén, amely magában foglalja a globális célkitűzések világos meghatározását, a projekt célját, eredményeit és tevékenységeit, speciális teljesítménymutatókkal együtt. Ezen felül a felügyelet javítása magában foglalja az eredményközpontú felügyeleti rendszer (ROM) létrehozását, amit független tanácsadók végeztek. |
| --- | --- |

46.

A projektek felügyelete a közelmúltban tökéletesítésre került a logikai keretrendszer összpontosítottabb használata révén, amely magában foglalja a globális célkitűzések világos meghatározását, a projekt célját, eredményeit és tevékenységeit, speciális teljesítménymutatókkal együtt. Ezen felül a felügyelet javítása magában foglalja az eredményközpontú felügyeleti rendszer (ROM) létrehozását, amit független tanácsadók végeztek.

| 47. | 2000 óta a felügyeletet független szakértők látják el, akiknek feladatai közé tartozik a kiválasztott projektek jelentőségének, hatásosságának, hatékonyságának, hatásainak és fenntarthatóságának vizsgálata az éves munkaterv alapján. Ennek keretében az ázsiai gazdasági együttműködési programok fenntarthatósági képessége jó értékelést kapott.
  Ezen felül az EK 2002-ben a minőségtámogatási intézkedések olyan rendszerét vezette be, amely megerősíti a projekttervezés vizsgálatát a kiválasztási és kialakítási szakaszokban. A fenntarthatósági terveket ezen eljárás keretében alaposan megvizsgálják.
  A fenntarthatóságot a minőségi támogatási folyamat valamennyi szakaszában különleges feltételként vizsgálják. |
| --- | --- |

47.

2000 óta a felügyeletet független szakértők látják el, akiknek feladatai közé tartozik a kiválasztott projektek jelentőségének, hatásosságának, hatékonyságának, hatásainak és fenntarthatóságának vizsgálata az éves munkaterv alapján. Ennek keretében az ázsiai gazdasági együttműködési programok fenntarthatósági képessége jó értékelést kapott.

Ezen felül az EK 2002-ben a minőségtámogatási intézkedések olyan rendszerét vezette be, amely megerősíti a projekttervezés vizsgálatát a kiválasztási és kialakítási szakaszokban. A fenntarthatósági terveket ezen eljárás keretében alaposan megvizsgálják.

A fenntarthatóságot a minőségi támogatási folyamat valamennyi szakaszában különleges feltételként vizsgálják.

| 48–49. | A 2002 második fele óta érvényben lévő minőségi támogató rendszer keretein belül kötelezővé vált a projektterv félidős és végső értékelése, amelyek megvalósításához költségvetési tételeket rendeltek. A félidős értékelés speciális célja a gyenge pontok azonosítása és a megfelelő korrekciós intézkedések megtétele. Mind a támogatások irányításának decentralizálása, mind a szisztematikus külső felügyeleti gyakorlat a szigorú felügyelet és a gyenge pontok korai azonosításának biztosítására szolgál, lehetővé téve ezáltal a korrekciós intézkedések kellő időben történő meghozatalát. |
| --- | --- |

48–49.

A 2002 második fele óta érvényben lévő minőségi támogató rendszer keretein belül kötelezővé vált a projektterv félidős és végső értékelése, amelyek megvalósításához költségvetési tételeket rendeltek. A félidős értékelés speciális célja a gyenge pontok azonosítása és a megfelelő korrekciós intézkedések megtétele. Mind a támogatások irányításának decentralizálása, mind a szisztematikus külső felügyeleti gyakorlat a szigorú felügyelet és a gyenge pontok korai azonosításának biztosítására szolgál, lehetővé téve ezáltal a korrekciós intézkedések kellő időben történő meghozatalát.

| 52. | Az összázsiai programok keretén belül, akárcsak általánosságban véve a külső támogatás irányításán belül, a pályázati útmutató folyamatosan felülvizsgálat alatt áll, és a Bizottság a pályázati eljárás egyszerűsítésére törekszik. Megpróbál egyensúlyt teremteni az eljárások átláthatóságához és tisztességességéhez szükséges nyomaték, valamint a pályázók által kívánatosnak tartott egyszerűség között. |
| --- | --- |

52.

Az összázsiai programok keretén belül, akárcsak általánosságban véve a külső támogatás irányításán belül, a pályázati útmutató folyamatosan felülvizsgálat alatt áll, és a Bizottság a pályázati eljárás egyszerűsítésére törekszik. Megpróbál egyensúlyt teremteni az eljárások átláthatóságához és tisztességességéhez szükséges nyomaték, valamint a pályázók által kívánatosnak tartott egyszerűség között.

| 53. | Az alapszabályok/létesítő okiratok meglétére a pályázók jogállásának és nemzetiségének megállapításához, vagyis a jogalap követelményeinek teljesítéséhez van szükség.
  A feleknek „partnerségi nyilatkozatot” kell tenniük, amelyben kötelezettséget vállalnak szerepük teljesítésére, amennyiben javaslatuk kiválasztásra kerül. |
| --- | --- |

53.

Az alapszabályok/létesítő okiratok meglétére a pályázók jogállásának és nemzetiségének megállapításához, vagyis a jogalap követelményeinek teljesítéséhez van szükség.

A feleknek „partnerségi nyilatkozatot” kell tenniük, amelyben kötelezettséget vállalnak szerepük teljesítésére, amennyiben javaslatuk kiválasztásra kerül.

| 54. | Annak, hogy non-profit üzleti közvetítők a kedvezményezettek, az az előnye, hogy ők rendelkeznek a projektek kedvező hatásainak multiplikálására alkalmas szerkezettel.
  Jelenleg folyik annak vizsgálata, hogy lehetővé lehet-e tenni a profittermelő vállalkozások összázsiai programokra való jelentkezését. A feltétel az lenne, hogy a kedvezményezett ne tegyen szert nyereségre a társfinanszírozású projektekből.
  A non-profit elv alkalmazása úgy kerül felülvizsgálatra, hogy az a Számvevőszék által javasolt módon segíthesse elő az ilyen jellegű gazdasági együttműködési projektek megvalósítását. |
| --- | --- |

54.

Annak, hogy non-profit üzleti közvetítők a kedvezményezettek, az az előnye, hogy ők rendelkeznek a projektek kedvező hatásainak multiplikálására alkalmas szerkezettel.

Jelenleg folyik annak vizsgálata, hogy lehetővé lehet-e tenni a profittermelő vállalkozások összázsiai programokra való jelentkezését. A feltétel az lenne, hogy a kedvezményezett ne tegyen szert nyereségre a társfinanszírozású projektekből.

A non-profit elv alkalmazása úgy kerül felülvizsgálatra, hogy az a Számvevőszék által javasolt módon segíthesse elő az ilyen jellegű gazdasági együttműködési projektek megvalósítását.

| 55. | Az elmúlt két évben az EK a tevékenységek széles skáláját alkalmazta a lehetséges pályázók jobb segítése érdekében. Ez magában foglalja az uniós tagállamokban és az ázsiai partnerországokban tartott információs üléseket, a programok honlapja GYIK (FAQ)-részének rendszeres aktualizálását, valamint olyan központi irányítású elektronikus postafiókok létrehozását, ahova a pályázók kérdéseiket küldhetik. A honlapokon elérhetővé teszik a jó projektjavaslatok kidolgozására vonatkozó legjobb gyakorlatokat. A jogkörök delegálása során a küldöttségek és székhelyek felelőssége e témában pontosításra került.
  Az összázsiai programok új generációja esetében az EK bevezetett egy speciális, a kapacitáskiépítési tevékenységekre vonatkozó programelemet, amelynek célja a kedvezményezettek projektkidolgozási és -irányítási képességeinek javítása. |
| --- | --- |

55.

Az elmúlt két évben az EK a tevékenységek széles skáláját alkalmazta a lehetséges pályázók jobb segítése érdekében. Ez magában foglalja az uniós tagállamokban és az ázsiai partnerországokban tartott információs üléseket, a programok honlapja GYIK (FAQ)-részének rendszeres aktualizálását, valamint olyan központi irányítású elektronikus postafiókok létrehozását, ahova a pályázók kérdéseiket küldhetik. A honlapokon elérhetővé teszik a jó projektjavaslatok kidolgozására vonatkozó legjobb gyakorlatokat. A jogkörök delegálása során a küldöttségek és székhelyek felelőssége e témában pontosításra került.

Az összázsiai programok új generációja esetében az EK bevezetett egy speciális, a kapacitáskiépítési tevékenységekre vonatkozó programelemet, amelynek célja a kedvezményezettek projektkidolgozási és -irányítási képességeinek javítása.

| 56. | A küldöttségek nem tudnak segítséget nyújtani a pályázóknak javaslatuk kidolgozásában anélkül, hogy az egyenlő bánásmód elvét meg ne sértsék. Ezért korlátozódik segítségnyújtásuk a fenti tevékenységekre.
  A küldöttségek által nyújtott segítség semmi esetben sem terjedhet tovább az általános iránymutatás nyújtásánál, vagyis nem bocsátkozhatnak a javaslat részleteibe. |
| --- | --- |

56.

A küldöttségek nem tudnak segítséget nyújtani a pályázóknak javaslatuk kidolgozásában anélkül, hogy az egyenlő bánásmód elvét meg ne sértsék. Ezért korlátozódik segítségnyújtásuk a fenti tevékenységekre.

A küldöttségek által nyújtott segítség semmi esetben sem terjedhet tovább az általános iránymutatás nyújtásánál, vagyis nem bocsátkozhatnak a javaslat részleteibe.

| 59. | A technikai és pénzügyi értékelés tárgyát képező valamennyi javaslat értékelésre kerül a fenntarthatóság szempontjából. Ezen felül a Bizottság illetékes küldöttségét felkérik, hogy fűzzön megjegyzést más szempontok mellett különösen a projekt pénzügyi, intézményi és politikai fenntarthatóságához. |
| --- | --- |

59.

A technikai és pénzügyi értékelés tárgyát képező valamennyi javaslat értékelésre kerül a fenntarthatóság szempontjából. Ezen felül a Bizottság illetékes küldöttségét felkérik, hogy fűzzön megjegyzést más szempontok mellett különösen a projekt pénzügyi, intézményi és politikai fenntarthatóságához.

KÖVETKEZTETÉSEK ÉS AJÁNLÁSOK

| 60. | A gazdasági együttműködés célja – amint azt az ALA-rendeletek rögzítik – a kölcsönös kereskedelem és beruházások ösztönzése, valamint megfelelő környezet biztosítása a magánszektor fellendítéséhez. Ezen és más hasonló tevékenységek az ázsiai országok fejlesztési célkitűzéseinek támogatását, valamint a világgazdaságba történő integrációjuk elősegítését szolgálják. A gazdasági együttműködés tehát támogatja és elősegíti a Bizottság ázsiai fejlesztési célkitűzéseit. Az országos és regionális stratégiai dokumentumok 2002-es bevezetésével a Bizottság célja a stratégia, a tervezés és a megvalósítás közötti nagyobb fokú konzisztencia megteremtése volt. |
| --- | --- |

60.

A gazdasági együttműködés célja – amint azt az ALA-rendeletek rögzítik – a kölcsönös kereskedelem és beruházások ösztönzése, valamint megfelelő környezet biztosítása a magánszektor fellendítéséhez. Ezen és más hasonló tevékenységek az ázsiai országok fejlesztési célkitűzéseinek támogatását, valamint a világgazdaságba történő integrációjuk elősegítését szolgálják. A gazdasági együttműködés tehát támogatja és elősegíti a Bizottság ázsiai fejlesztési célkitűzéseit. Az országos és regionális stratégiai dokumentumok 2002-es bevezetésével a Bizottság célja a stratégia, a tervezés és a megvalósítás közötti nagyobb fokú konzisztencia megteremtése volt.

| 61. | Az EU-Szerződés 177. és 181a. cikkével összhangban a Bizottságnak szilárd meggyőződése, hogy a gazdasági együttműködésnek továbbra is a fejlesztési tevékenységek szerves részét kell képeznie, egyetlen fejlesztési stratégián belül. Mindazonáltal a Bizottság elismeri, hogy a gazdasági együttműködés mutatóinak országspecifikusabbnak kell lenniük. |
| --- | --- |

61.

Az EU-Szerződés 177. és 181a. cikkével összhangban a Bizottságnak szilárd meggyőződése, hogy a gazdasági együttműködésnek továbbra is a fejlesztési tevékenységek szerves részét kell képeznie, egyetlen fejlesztési stratégián belül. Mindazonáltal a Bizottság elismeri, hogy a gazdasági együttműködés mutatóinak országspecifikusabbnak kell lenniük.

| 62. | Átfogó jövőképének megvalósítása érdekében a Bizottság speciális országos/regionális stratégiai dokumentumokat dolgoz ki, és nemzeti programokat állít össze. Ezek egyaránt tartalmaznak pénzügyi és technikai, valamint gazdasági együttműködési tevékenységeket, amelyek kölcsönösen erősítik és kiegészítik egymást.
  A tevékenységalapú irányítási folyamat még új, és kialakításának, valamint konzisztenciájának javítása folyamatban van. Mindazonáltal a tevékenységi beszámolókat nem elkülönítve kell vizsgálni, hanem ahogyan a Bizottság használja őket, vagyis a Bizottság ázsiai tevékenységét irányító más lényeges dokumentumokkal együtt. |
| --- | --- |

62.

Átfogó jövőképének megvalósítása érdekében a Bizottság speciális országos/regionális stratégiai dokumentumokat dolgoz ki, és nemzeti programokat állít össze. Ezek egyaránt tartalmaznak pénzügyi és technikai, valamint gazdasági együttműködési tevékenységeket, amelyek kölcsönösen erősítik és kiegészítik egymást.

A tevékenységalapú irányítási folyamat még új, és kialakításának, valamint konzisztenciájának javítása folyamatban van. Mindazonáltal a tevékenységi beszámolókat nem elkülönítve kell vizsgálni, hanem ahogyan a Bizottság használja őket, vagyis a Bizottság ázsiai tevékenységét irányító más lényeges dokumentumokkal együtt.

| 63. | A Bizottság a gazdasági együttműködést a fejlesztéstámogatás egyik – a többivel szorosan összefonódó – elemének tekinti, és elkötelezte magát aziránt, hogy kiemelt figyelmet szenteljen neki az országos stratégiai dokumentumok és nemzeti indikatív programok kialakítása során. Ezen felül a Bizottság a tevékenységi beszámolón belüli konzisztencia további növelésére, valamint a megfelelő mutatók kidolgozására törekszik. |
| --- | --- |

63.

A Bizottság a gazdasági együttműködést a fejlesztéstámogatás egyik – a többivel szorosan összefonódó – elemének tekinti, és elkötelezte magát aziránt, hogy kiemelt figyelmet szenteljen neki az országos stratégiai dokumentumok és nemzeti indikatív programok kialakítása során. Ezen felül a Bizottság a tevékenységi beszámolón belüli konzisztencia további növelésére, valamint a megfelelő mutatók kidolgozására törekszik.

| 64. | 2001-ig a szakpolitikai célkitűzéseket közvetlenül projektekre és programokra ültették át. A ráfordítási prioritásokat kölcsönösen egyeztették az ázsiai kormányokkal, és meghatározásuk során a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vették a civil társadalom prioritásait és célkitűzéseit. 2002 óta az országos stratégiai dokumentumok és a nemzeti indikatív programok jelentik a jobb összpontosítás – beleértve a gazdasági együttműködéseket – eszközét, ami az intervenciós ágazatok számának csökkenéséhez, valamint az egyes ágazatok által követett célok és célkitűzések pontosításához vezetett. |
| --- | --- |

64.

2001-ig a szakpolitikai célkitűzéseket közvetlenül projektekre és programokra ültették át. A ráfordítási prioritásokat kölcsönösen egyeztették az ázsiai kormányokkal, és meghatározásuk során a lehető legnagyobb mértékben figyelembe vették a civil társadalom prioritásait és célkitűzéseit. 2002 óta az országos stratégiai dokumentumok és a nemzeti indikatív programok jelentik a jobb összpontosítás – beleértve a gazdasági együttműködéseket – eszközét, ami az intervenciós ágazatok számának csökkenéséhez, valamint az egyes ágazatok által követett célok és célkitűzések pontosításához vezetett.

| 65. | A közösségi külső támogatás reformja óta a projektciklus-menedzsment (PCM) minden szempontból teljes egészében intézményesített. A logikai keretrendszer szemléletmód alkalmazása objektív módon ellenőrizhető mutatókat és előre meghatározott eszközöket szolgáltat a ráfordítások hatékonyságának értékeléséhez. |
| --- | --- |

65.

A közösségi külső támogatás reformja óta a projektciklus-menedzsment (PCM) minden szempontból teljes egészében intézményesített. A logikai keretrendszer szemléletmód alkalmazása objektív módon ellenőrizhető mutatókat és előre meghatározott eszközöket szolgáltat a ráfordítások hatékonyságának értékeléséhez.

| 66. | A Számvevőszék által vizsgált projektek többségét még a közösségi külső támogatás reformja előtti időszakban tervezték. |
| --- | --- |

66.

A Számvevőszék által vizsgált projektek többségét még a közösségi külső támogatás reformja előtti időszakban tervezték.

| 67. | A közösségi külső támogatás reformjának eredményeként és az új költségvetési rendelet 2003. januári életbe lépése óta a projektek késedelme lényegesen csökken és ritkábban fordul elő.
  A logikai keretrendszer eszközének kötelező alkalmazása, valamint a valamennyi programra és projektre kötelezően bevezetett félidős és végső értékelés révén javult a felügyelet és az értékelés.
  A fenntarthatósági terveket a minőségi támogató eljárás keretében alaposan megvizsgálják. Ezen felül a fenntarthatóság az eredményközpontú felügyelet által vizsgált kritériumok egyike, amit a független felügyeleti gyakorlat keretében szisztematikusan megvizsgálnak. |
| --- | --- |

67.

A közösségi külső támogatás reformjának eredményeként és az új költségvetési rendelet 2003. januári életbe lépése óta a projektek késedelme lényegesen csökken és ritkábban fordul elő.

A logikai keretrendszer eszközének kötelező alkalmazása, valamint a valamennyi programra és projektre kötelezően bevezetett félidős és végső értékelés révén javult a felügyelet és az értékelés.

A fenntarthatósági terveket a minőségi támogató eljárás keretében alaposan megvizsgálják. Ezen felül a fenntarthatóság az eredményközpontú felügyelet által vizsgált kritériumok egyike, amit a független felügyeleti gyakorlat keretében szisztematikusan megvizsgálnak.

| 68. | A jelenlegi projekttervezés már megköveteli a globális célkitűzések, a projektcélok, eredmények és a tevékenységek világos meghatározását. A független külső értékelés végrehajtásának követelményét 2002 második felétől valamennyi projekt szisztematikusan tartalmazza. |
| --- | --- |

68.

A jelenlegi projekttervezés már megköveteli a globális célkitűzések, a projektcélok, eredmények és a tevékenységek világos meghatározását. A független külső értékelés végrehajtásának követelményét 2002 második felétől valamennyi projekt szisztematikusan tartalmazza.

| 69. | A Bizottság elismeri, hogy az összázsiai programok pályázati eljárása összetett, bár mindent elkövetnek annak érdekében, hogy a lehető legegyszerűbb maradjon.
  A költségvetési rendelet, valamint annak végrehajtási szabályainak jelenlegi felülvizsgálata nagyobb rugalmassághoz és arányossághoz vezet majd a szabályok kisméretű projektekre való alkalmazásában, vagyis jobban arányban áll majd a kapcsolódó kockázatokkal.
  Ezen felül az AIDCO szerződési eljárásokra vonatkozó gyakorlati útmutatójának folyamatban lévő felülvizsgálata a költségvetési rendelet által megengedett mértékig leegyszerűsíti a támogatási kérelmek benyújtásának folyamatát, valamint pontosítja a küldöttségek értékelésben betöltött szerepét. |
| --- | --- |

69.

A Bizottság elismeri, hogy az összázsiai programok pályázati eljárása összetett, bár mindent elkövetnek annak érdekében, hogy a lehető legegyszerűbb maradjon.

A költségvetési rendelet, valamint annak végrehajtási szabályainak jelenlegi felülvizsgálata nagyobb rugalmassághoz és arányossághoz vezet majd a szabályok kisméretű projektekre való alkalmazásában, vagyis jobban arányban áll majd a kapcsolódó kockázatokkal.

Ezen felül az AIDCO szerződési eljárásokra vonatkozó gyakorlati útmutatójának folyamatban lévő felülvizsgálata a költségvetési rendelet által megengedett mértékig leegyszerűsíti a támogatási kérelmek benyújtásának folyamatát, valamint pontosítja a küldöttségek értékelésben betöltött szerepét.

| 70. | Egy pályázati minta honlapra történő kihelyezése azzal a kockázattal jár, hogy a pályázók nagy számban másolják majd a mintát. A Bizottság valamennyi általa finanszírozott projektről részletes ismertetőt tesz közzé a programok honlapján.
  A logikai keretrendszer kötelező használata révén javult a projektek felügyelete és értékelése. Részben a logikai keretrendszerek létezésének köszönhető, hogy az összázsiai programok esetében bevezetett rendszeres felügyeleti rendszerek nagyon jól működnek. Éppen ezért a Bizottság továbbra is szeretné fenntartani azt a követelményt, hogy a pályázóknak logikai keretrendszert kell kidolgozniuk. A Bizottság megfontolja a Számvevőszék által javasolt központi nyilvántartás használatát. |
| --- | --- |

70.

Egy pályázati minta honlapra történő kihelyezése azzal a kockázattal jár, hogy a pályázók nagy számban másolják majd a mintát. A Bizottság valamennyi általa finanszírozott projektről részletes ismertetőt tesz közzé a programok honlapján.

A logikai keretrendszer kötelező használata révén javult a projektek felügyelete és értékelése. Részben a logikai keretrendszerek létezésének köszönhető, hogy az összázsiai programok esetében bevezetett rendszeres felügyeleti rendszerek nagyon jól működnek. Éppen ezért a Bizottság továbbra is szeretné fenntartani azt a követelményt, hogy a pályázóknak logikai keretrendszert kell kidolgozniuk. A Bizottság megfontolja a Számvevőszék által javasolt központi nyilvántartás használatát.

| 71. | Az elmúlt két évben a Bizottság tevékenységek széles skáláját alkalmazta a lehetséges pályázóknak nyújtott iránymutatás javítása érdekében. Az összázsiai programok új generációja esetében a Bizottság bevezetett egy speciális, a kapacitáskiépítési tevékenységekre vonatkozó programelemet, amelynek célja a kedvezményezettek projektkidolgozási és -irányítási képességeinek javítása.
  A küldöttségek nem tudnak segítséget nyújtani a pályázóknak javaslatuk kidolgozásához anélkül, hogy az egyenlő bánásmód elvét meg ne sértsék. Ez az oka, hogy a segítségnyújtás az általános iránymutatásra korlátozódik, és nem terjed ki a javaslat részleteire. |
| --- | --- |

71.

Az elmúlt két évben a Bizottság tevékenységek széles skáláját alkalmazta a lehetséges pályázóknak nyújtott iránymutatás javítása érdekében. Az összázsiai programok új generációja esetében a Bizottság bevezetett egy speciális, a kapacitáskiépítési tevékenységekre vonatkozó programelemet, amelynek célja a kedvezményezettek projektkidolgozási és -irányítási képességeinek javítása.

A küldöttségek nem tudnak segítséget nyújtani a pályázóknak javaslatuk kidolgozásához anélkül, hogy az egyenlő bánásmód elvét meg ne sértsék. Ez az oka, hogy a segítségnyújtás az általános iránymutatásra korlátozódik, és nem terjed ki a javaslat részleteire.

| 72. | A Bizottság folyamatosan átdolgozza az eljárásokat a mindenkori legjobb gyakorlat alkalmazása érdekében. Most már mind az összázsiai programok felügyeleti rendszere, mind a külső felügyeleti gyakorlat egységes formátumú jelentéseket alkalmaz. A decentralizáció óta a küldöttségek tevékenyen részt vesznek ebben a szisztematikus felügyeleti tevékenységben. |
| --- | --- |

72.

A Bizottság folyamatosan átdolgozza az eljárásokat a mindenkori legjobb gyakorlat alkalmazása érdekében. Most már mind az összázsiai programok felügyeleti rendszere, mind a külső felügyeleti gyakorlat egységes formátumú jelentéseket alkalmaz. A decentralizáció óta a küldöttségek tevékenyen részt vesznek ebben a szisztematikus felügyeleti tevékenységben.

---