# Eiropas Savienības C 279/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 279 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 11. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 279

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 11. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Revīzijas palāta |
| 2005/C 279/1 | Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi, ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Revīzijas palāta

2005/C 279/1

Īpašais ziņojums Nr. 3/2005 par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi, ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Revīzijas palāta

| 11.11.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 279/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.11.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 279/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 3/2005

par lauku attīstību: agrovides izdevumu pārbaudi, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2005/C 279/01)

SATURS

SAĪSINĀJUMI

| I.-VI. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.-VI.

| 1.-18. | IEVADS |
| --- | --- |

1.-18.

| 1.-11. | Agrovides politika |
| --- | --- |

1.-11.

| 12.-18. | Revīzijas tvērums un metode |
| --- | --- |

12.-18.

| 19.-27. | TIESĪBU AKTI |
| --- | --- |

19.-27.

| 19.-22. | Agrovides pasākums |
| --- | --- |

19.-22.

| 23.-27. | Agrovides apakšpasākumu pārbaude |
| --- | --- |

23.-27.

| 28.-54. | REVĪZIJAS APSVĒRUMI KOMISIJAS LĪMENĪ |
| --- | --- |

28.-54.

| 28.-35. | Agrovides apakšpasākumu pārbaudāmība |
| --- | --- |

28.-35.

| 29.-31. | Agrovides programmu īstenošanas laika posmā no 1993. līdz 1999. gadam |
| --- | --- |

29.-31.

| 32.-35. | Komisijas LAP apstiprinājums laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam |
| --- | --- |

32.-35.

| 36.-39. | Kontroles sistēmu darbības pārbaude |
| --- | --- |

36.-39.

| 40.-54. | Bioloģiskās lauksaimniecības kontrole |
| --- | --- |

40.-54.

| 41.-44. | Bioloģisko lauksaimniecību reglamentējošā kontroles sistēma |
| --- | --- |

41.-44.

| 45.-54. | Bioloģiskās lauksaimniecības kontroles sistēmas īstenošana |
| --- | --- |

45.-54.

| 55.-106. | REVĪZIJAS APSVĒRUMI DALĪBVALSTS LĪMENĪ |
| --- | --- |

55.-106.

| 55. | Agrovides apakšpasākumu pārbaudāmība piecās dalībvalstīs |
| --- | --- |

55.

| 56.-59. | Administratīvās pārbaudes |
| --- | --- |

56.-59.

| 60.-106. | Pārbaudes uz vietas |
| --- | --- |

60.-106.

| 60.-61. | Agrovides īpatnības |
| --- | --- |

60.-61.

| 62.-69. | Labas lauksaimniecības prakses ievērošanas pārbaude |
| --- | --- |

62.-69.

| 70.-106. | Apakšpasākumu pārbaude |
| --- | --- |

70.-106.

| 107.-119. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

107.-119.

| 107. | Vispārējs secinājums |
| --- | --- |

107.

| 108.-112. | Komisijas līmenī |
| --- | --- |

108.-112.

| 113.-117. | Dalībvalstu līmenī |
| --- | --- |

113.-117.

| 118.-119. | Ieteikumi |
| --- | --- |

118.-119.

PIELIKUMS: piemēri, kuros nav skaidras Kotdoras apgabala AV (agrovides) programmas līgumprasības

Komisijas atbildes

AV

| AV | : | Agrovide, lauku attīstības pasākums, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1257/1999 22.-24. pantā. |
| --- | --- | --- |
| Saņēmējs | : | ES maksājuma saņēmējs. |
| KLP | : | Kopējā lauksaimniecības politika. |
| ELVGF | : | Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds. |
| LLP | : | Laba lauksaimniecības prakse. |
| IAKS | : | Integrētā administrācijas un kontroles sistēma. |
| MEKA II | : | Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Lielākā AV programma Bādenē Virtembergā, Vācijā. |
| LA | : | Lauku attīstība. |
| LAP | : | Lauku attīstības plāns (pirms Komisijas apstiprinājuma). Lauku attīstības programma (pēc Komisijas apstiprinājuma). |
| Saistības | : | Nosacījums, kurš saņēmējam ir jāievēro, lai tas būtu tiesīgs saņemt AV maksājumu. |

:

Agrovide, lauku attīstības pasākums, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1257/1999 22.-24. pantā.

Saņēmējs

:

ES maksājuma saņēmējs.

KLP

:

Kopējā lauksaimniecības politika.

ELVGF

:

Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds.

LLP

:

Laba lauksaimniecības prakse.

IAKS

:

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma.

MEKA II

:

Marktentlastungs- und Kulturlandschaftsausgleich. Lielākā AV programma Bādenē Virtembergā, Vācijā.

LA

:

Lauku attīstība.

LAP

:

Lauku attīstības plāns (pirms Komisijas apstiprinājuma). Lauku attīstības programma (pēc Komisijas apstiprinājuma).

Saistības

:

Nosacījums, kurš saņēmējam ir jāievēro, lai tas būtu tiesīgs saņemt AV maksājumu.

KOPSAVILKUMS

| I. | Agrovides (AV) atbalsts tiek maksāts katru gadu lauksaimniekiem, kuri uzņemas saistības veikt pasākumus veidā, kas pārsniedz ierasto lauksaimniecības praksi un kas tiek uzskatīts par videi labvēlīgu. Tas ir lielākais lauku attīstības pasākums ar 13 480 miljonu EUR lielu ES līdzfinansējumu, kas tiek plānots laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam (sk. 6.-7. un 19.-22. punktu). |
| --- | --- |

I.

Agrovides (AV) atbalsts tiek maksāts katru gadu lauksaimniekiem, kuri uzņemas saistības veikt pasākumus veidā, kas pārsniedz ierasto lauksaimniecības praksi un kas tiek uzskatīts par videi labvēlīgu. Tas ir lielākais lauku attīstības pasākums ar 13 480 miljonu EUR lielu ES līdzfinansējumu, kas tiek plānots laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam (sk. 6.-7. un 19.-22. punktu).

| II. | Šīs revīzijas mērķis bija izvērtēt, vai Komisija ir atbilstoši pārliecinājusies, ka lauksaimniecības prakse un metodes, par kurām tiek sniegts AV maksājums, ir pierādāmas un pienācīgi pārbaudītas, un tādējādi, ka AV maksājuma saņēmēji pilda savu pienākumu apstrādāt zemi videi draudzīgā veidā (sk. 12.-18. punktu). |
| --- | --- |

II.

Šīs revīzijas mērķis bija izvērtēt, vai Komisija ir atbilstoši pārliecinājusies, ka lauksaimniecības prakse un metodes, par kurām tiek sniegts AV maksājums, ir pierādāmas un pienācīgi pārbaudītas, un tādējādi, ka AV maksājuma saņēmēji pilda savu pienākumu apstrādāt zemi videi draudzīgā veidā (sk. 12.-18. punktu).

| III. | Revīzijā atklājās, ka Komisija:






  — | tikai daļēji nodrošināja pārbaudāmību pirms LAP apstiprināšanas (sk. 32.-35. punktu); |
| --- | --- | --- |

III.

Revīzijā atklājās, ka Komisija:

—

tikai daļēji nodrošināja pārbaudāmību pirms LAP apstiprināšanas (sk. 32.-35. punktu);

| — | nav pietiekami pārbaudījusi, vai dalībvalstīs pareizi darbojas AV kontroles sistēmas (sk. 36.-39. punktu); |
| --- | --- |

—

nav pietiekami pārbaudījusi, vai dalībvalstīs pareizi darbojas AV kontroles sistēmas (sk. 36.-39. punktu);

| — | bioloģiskās lauksaimniecības piemērošanas gadījumā nav pilnībā pildījusi savus pienākumus. Tas ir svarīgs AV apakšpasākums (sk. 46.-54. punktu). |
| --- | --- |

—

bioloģiskās lauksaimniecības piemērošanas gadījumā nav pilnībā pildījusi savus pienākumus. Tas ir svarīgs AV apakšpasākums (sk. 46.-54. punktu).

Galvenās problēmas bioloģiskās lauksaimniecības gadījumā ir:

| — | ikgadējie īstenošanas ziņojumi, kuriem vajadzētu radīt pārliecību par pārbaudes sistēmas objektivitāti un efektivitāti, nav pilnīgi un uzticami. Pat ja tie būtu pilnīgi un precīzi, prasītā informācija neradītu pārliecību par veikto pārbaužu objektivitāti un efektivitāti (sk. 46.-49. punktu); |
| --- | --- |

—

ikgadējie īstenošanas ziņojumi, kuriem vajadzētu radīt pārliecību par pārbaudes sistēmas objektivitāti un efektivitāti, nav pilnīgi un uzticami. Pat ja tie būtu pilnīgi un precīzi, prasītā informācija neradītu pārliecību par veikto pārbaužu objektivitāti un efektivitāti (sk. 46.-49. punktu);

| — | Komisijas pārbaudēs septiņās dalībvalstīs no 1998. līdz 2001. gadam atklājās vērā ņemami trūkumi pārbaužu sistēmu pārraudzībā, bet šie konstatējumi netika pienācīgi analizēti, un nevienā dalībvalstī nenotika turpmākas pārbaudes (sk. 50.-54. punktu). |
| --- | --- |

—

Komisijas pārbaudēs septiņās dalībvalstīs no 1998. līdz 2001. gadam atklājās vērā ņemami trūkumi pārbaužu sistēmu pārraudzībā, bet šie konstatējumi netika pienācīgi analizēti, un nevienā dalībvalstī nenotika turpmākas pārbaudes (sk. 50.-54. punktu).

| IV. | Dalībvalstīs veiktajā revīzijā atklātie fakti ir saistīti ar laika plānojumu pārbaudēm uz vietas un konkrētu apakšpasākumu pārbaudāmību:






  — | apakšpasākumi tiek pārbaudīti ārpus saistību perioda vai nepiemērotos brīžos (sk. 74.-85. punktu); |
| --- | --- | --- |

IV.

Dalībvalstīs veiktajā revīzijā atklātie fakti ir saistīti ar laika plānojumu pārbaudēm uz vietas un konkrētu apakšpasākumu pārbaudāmību:

—

apakšpasākumi tiek pārbaudīti ārpus saistību perioda vai nepiemērotos brīžos (sk. 74.-85. punktu);

| — | saistībā ar kopējiem apakšpasākumiem, piemēram, augsnes mēslošanas līdzekļu samazināšanu jeb ierobežošanu, pārbaudes lielā mērā ir atkarīgas no saņēmēju iesniegtajām deklarācijām, ko ir sarežģīti apstiprināt ar faktiem (sk. 86.-96. punktu); |
| --- | --- |

—

saistībā ar kopējiem apakšpasākumiem, piemēram, augsnes mēslošanas līdzekļu samazināšanu jeb ierobežošanu, pārbaudes lielā mērā ir atkarīgas no saņēmēju iesniegtajām deklarācijām, ko ir sarežģīti apstiprināt ar faktiem (sk. 86.-96. punktu);

| — | ticamība tiek balstīta uz nepārliecinošām vizuālām pārbaudēm (sk. 97.-101. punktu); |
| --- | --- |

—

ticamība tiek balstīta uz nepārliecinošām vizuālām pārbaudēm (sk. 97.-101. punktu);

| — | ne vienmēr inspektoriem ir nodrošinātas sīkas instrukcijas, tādēļ tie bieži paļaujas uz savām zināšanām vai pieredzi, lai sniegtu atzinumu. Nav skaidru pamatnosacījumu snieguma salīdzināšanai (sk. 100.-106. punktu). |
| --- | --- |

—

ne vienmēr inspektoriem ir nodrošinātas sīkas instrukcijas, tādēļ tie bieži paļaujas uz savām zināšanām vai pieredzi, lai sniegtu atzinumu. Nav skaidru pamatnosacījumu snieguma salīdzināšanai (sk. 100.-106. punktu).

| V. | Revīzijas palātas veiktās revīzijas secinājumā tiek apgalvots, ka agrovides pasākuma pārbaudīšana rada īpašas problēmas un prasa daudz vairāk resursu, nekā veicot pirmā pīlāra pasākuma vai citu lauku attīstības pasākumu pārbaudi. Šāda pārbaude retos gadījumos noved pie pamatotas pārliecības par samērīgiem izdevumiem (sk. 107. punktu). |
| --- | --- |

V.

Revīzijas palātas veiktās revīzijas secinājumā tiek apgalvots, ka agrovides pasākuma pārbaudīšana rada īpašas problēmas un prasa daudz vairāk resursu, nekā veicot pirmā pīlāra pasākuma vai citu lauku attīstības pasākumu pārbaudi. Šāda pārbaude retos gadījumos noved pie pamatotas pārliecības par samērīgiem izdevumiem (sk. 107. punktu).

| VI. | Jaunajam programmēšanas periodam, kurš sāksies 2007. gadā, Komisijai, Padomei un Parlamentam vajadzētu apsvērt, kā ievērot principu “ja pasākumu nevar pienācīgi pārbaudīt, tam nevar piešķirt valsts maksājumu”. (sk. 118.-119. punktu). |
| --- | --- |

VI.

Jaunajam programmēšanas periodam, kurš sāksies 2007. gadā, Komisijai, Padomei un Parlamentam vajadzētu apsvērt, kā ievērot principu “ja pasākumu nevar pienācīgi pārbaudīt, tam nevar piešķirt valsts maksājumu”. (sk. 118.-119. punktu).

IEVADS

Agrovides politika

| 1. | Atbalsts lauksaimniecības ražošanas metodēm, kas atbilst vides aizsardzības prasībām, tika ieviests ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2078/92, kura attiecās uz laika posmu no 1993. līdz 1999. gadam (1). |
| --- | --- |

1.

Atbalsts lauksaimniecības ražošanas metodēm, kas atbilst vides aizsardzības prasībām, tika ieviests ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2078/92, kura attiecās uz laika posmu no 1993. līdz 1999. gadam (1).

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā “Virzībā uz ilgspējību” vides jautājumu iekļaušana Kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) tika noteikta par prioritāti (2). Sniedzot atbildi uz šo un līdzīgiem priekšlikumiem dokumentā Agenda 2000 Komisija sniedza paziņojumu, kurā deklarēja, ka tās programmā laika periodam no 2000. līdz 2006. gadam ir jāietver Lauku attīstības programmas (LAP) “agrovides stiprināšanas pasākumi kā obligātie elementi” (3). Agrovide (AV) ir vienīgais lauku attīstības pasākums, kuru dalībvalstīm ir jāietver to LAP. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā “Virzībā uz ilgspējību” vides jautājumu iekļaušana Kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) tika noteikta par prioritāti (2). Sniedzot atbildi uz šo un līdzīgiem priekšlikumiem dokumentā Agenda 2000 Komisija sniedza paziņojumu, kurā deklarēja, ka tās programmā laika periodam no 2000. līdz 2006. gadam ir jāietver Lauku attīstības programmas (LAP) “agrovides stiprināšanas pasākumi kā obligātie elementi” (3). Agrovide (AV) ir vienīgais lauku attīstības pasākums, kuru dalībvalstīm ir jāietver to LAP.

| 3. | Eiropas Kopienas Sestajā vides rīcības programmā tika norādīts, ka “ir nepieciešami lielāki resursi un plašāka spektra agrovides pasākumi”, lai sasniegtu Kopienas mērķus vides jomā (4). Tādējādi AV tika piešķirta augsta prioritāte. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Kopienas Sestajā vides rīcības programmā tika norādīts, ka “ir nepieciešami lielāki resursi un plašāka spektra agrovides pasākumi”, lai sasniegtu Kopienas mērķus vides jomā (4). Tādējādi AV tika piešķirta augsta prioritāte.

| 4. | Laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam Regulā (EK) Nr. 1257/1999 tika ietverti dažādi lauku attīstības (LA) pasākumi (5). |
| --- | --- |

4.

Laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam Regulā (EK) Nr. 1257/1999 tika ietverti dažādi lauku attīstības (LA) pasākumi (5).

| 5. | Lai pasākumus īstenotu, Komisija apstiprināja lauku attīstības plānus, kas līdz ar to kļuva par lauku attīstības programmām. Tās attiecas uz 7 gadu laika posmu no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un tās sagatavoja dalībvalstu nozīmētās kompetentās iestādes. Kopumā tika apstiprinātas 68 lauku attīstības programmas, kurās bija ietverta AV (un citi pasākumi). |
| --- | --- |

5.

Lai pasākumus īstenotu, Komisija apstiprināja lauku attīstības plānus, kas līdz ar to kļuva par lauku attīstības programmām. Tās attiecas uz 7 gadu laika posmu no 2000. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un tās sagatavoja dalībvalstu nozīmētās kompetentās iestādes. Kopumā tika apstiprinātas 68 lauku attīstības programmas, kurās bija ietverta AV (un citi pasākumi).

| 6. | AV līdzfinansē ELVGF Garantiju nodaļa visā Kopienā, kur 75 % ieguldījumu ir 1. mērķa apgabaliem un 50 % citiem apgabaliem (6). Šis jautājums tika pārskatīts 2003. gadā, kā rezultātā līdz pat 85 % tika piešķirti 1. mērķa apgabaliem un līdz pat 60 % citiem apgabaliem. Atbalsta procenti atšķiras starp dažādiem apakšpasākumiem un dalībvalstīm, bet vidēji agrovides piemaksas ES 2001. gadā veidoja EUR 89 par hektāru (7). |
| --- | --- |

6.

AV līdzfinansē ELVGF Garantiju nodaļa visā Kopienā, kur 75 % ieguldījumu ir 1. mērķa apgabaliem un 50 % citiem apgabaliem (6). Šis jautājums tika pārskatīts 2003. gadā, kā rezultātā līdz pat 85 % tika piešķirti 1. mērķa apgabaliem un līdz pat 60 % citiem apgabaliem. Atbalsta procenti atšķiras starp dažādiem apakšpasākumiem un dalībvalstīm, bet vidēji agrovides piemaksas ES 2001. gadā veidoja EUR 89 par hektāru (7).

| 7. | 2004. gadā 1 739 miljoni EUR no 4 749 miljoniem EUR bija lauku attīstības ELVGF garantiju izdevumi, ko deklarēja dalībvalstis saistībā ar AV, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1257/1999 (8). Programmā ir paredzēts, ka ES 15 ir jātērē 13 480 miljoni EUR programmas periodā no 2000. līdz 2006. gadam. Tas veido vairāk nekā 27 % no visiem lauku attīstības izdevumiem, un agrovide tādējādi ir visapjomīgākais lauku attīstības pasākums. No kopējās programmā paredzētās summas 2004. gada beigās ir iztērēts 10 201 miljons EUR. |
| --- | --- |

7.

2004. gadā 1 739 miljoni EUR no 4 749 miljoniem EUR bija lauku attīstības ELVGF garantiju izdevumi, ko deklarēja dalībvalstis saistībā ar AV, ievērojot Regulu (EK) Nr. 1257/1999 (8). Programmā ir paredzēts, ka ES 15 ir jātērē 13 480 miljoni EUR programmas periodā no 2000. līdz 2006. gadam. Tas veido vairāk nekā 27 % no visiem lauku attīstības izdevumiem, un agrovide tādējādi ir visapjomīgākais lauku attīstības pasākums. No kopējās programmā paredzētās summas 2004. gada beigās ir iztērēts 10 201 miljons EUR.

| 8. | Kā parādīts attēlā, lielākā daļa izdevumu, kas radušies laika periodā no 2000. līdz 2003. gadam, attiecas uz Austriju, Vāciju un Somiju. Salīdzinoši augsto izdevumu līmeni Austrijai un Somijai var daļēji skaidrot ar atsevišķu dalībvalstu politisko lēmumu piešķirt ievērojamus līdzekļus AV, un daļēji to paskaidro fakts, ka lielākās dalībvalstis – Itālija, Francija un Vācija – joprojām centās pabeigt iepriekšējo programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

8.

Kā parādīts attēlā, lielākā daļa izdevumu, kas radušies laika periodā no 2000. līdz 2003. gadam, attiecas uz Austriju, Vāciju un Somiju. Salīdzinoši augsto izdevumu līmeni Austrijai un Somijai var daļēji skaidrot ar atsevišķu dalībvalstu politisko lēmumu piešķirt ievērojamus līdzekļus AV, un daļēji to paskaidro fakts, ka lielākās dalībvalstis – Itālija, Francija un Vācija – joprojām centās pabeigt iepriekšējo programmu īstenošanu.

Image

| 9. | Saikne starp lauksaimniecību un vidi izraisa lielu sabiedrības un politiķu interesi, jo īpaši tagad, kad KLP ietvaros ir ieviests noteikums par atbilstību vides standartiem un praksei, kura neievērošanas gadījumā var tikt daļēji vai pilnībā samazināts tiešais atbalsts vai pieprasīta tā daļēja vai pilnīga atmaksāšana (9). |
| --- | --- |

9.

Saikne starp lauksaimniecību un vidi izraisa lielu sabiedrības un politiķu interesi, jo īpaši tagad, kad KLP ietvaros ir ieviests noteikums par atbilstību vides standartiem un praksei, kura neievērošanas gadījumā var tikt daļēji vai pilnībā samazināts tiešais atbalsts vai pieprasīta tā daļēja vai pilnīga atmaksāšana (9).

| 10. | Agrovides izdevumi ietver maksājumus lauksaimniekiem ar nosacījumu, ka tie apņemas nodarboties ar lauksaimniecību videi draudzīgā veidā un uzlabot labas lauksaimniecības prakses (LLP) metodes: citiem vārdiem – Kopiena maksā lauksaimniekiem par vides pakalpojumiem (sk. 1. izcēlumu).

  1. izcēlumsLauksaimniecība ir darbības veids, kas nozīmē ko vairāk, nekā tikai “pārtikas ražošana”. Ražošanas ķēdē notiek tādi procesi, kas var ietekmēt dabisko vidi. Piemēram, pesticīdu un augsnes mēslošanas līdzekļu lietošana lielā daudzumā, nepareizu ūdens novadīšanas jeb irigācija sistēmu izmantošana, augsta līmeņa mehanizācija vai neatbilstoša zemes izmantošana var radīt vides degradāciju. Tomēr atteikšanās no lauksaimniecības darbībām var apdraudēt ES vides mantojumu, daļēji zaudējot dabisko vidi un bioloģisko dažādību, un ar to saistīto dabas ainavu.Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 817/2004 dalībvalstīm ir jāizstrādā labas lauksaimniecības prakses (LLP) kodeksi reģionālā vai valsts līmenī. LLP ir jāatbilst tāda veida lauksaimniecības praksei, kādu ievērotu apdomīgs lauksaimnieks attiecīgajā reģionā un kāda atbilst pašreizējām, likumā noteiktajām vides prasībām. Tajā ir ietverta galvenā prasība lauksaimniekiem, kas vēlas pievienoties agrovides shēmām.Agrovides apakšpasākumi ir kļuvuši par galveno instrumentu vides mērķu sasniegšanā KLP ietvaros. Galvenie apakšpasākumi ir pievēršanās bioloģiskajai lauksaimniecībai, augsnes erozijas novēršana, pesticīdu lietošanas samazināšana un dabas ainavas iezīmju uzturēšana.Avots: Eiropas Komisijas faktu lapa “Lauksaimniecība un vide”. |
| --- | --- |

10.

Agrovides izdevumi ietver maksājumus lauksaimniekiem ar nosacījumu, ka tie apņemas nodarboties ar lauksaimniecību videi draudzīgā veidā un uzlabot labas lauksaimniecības prakses (LLP) metodes: citiem vārdiem – Kopiena maksā lauksaimniekiem par vides pakalpojumiem (sk. 1. izcēlumu).

1. izcēlumsLauksaimniecība ir darbības veids, kas nozīmē ko vairāk, nekā tikai “pārtikas ražošana”. Ražošanas ķēdē notiek tādi procesi, kas var ietekmēt dabisko vidi. Piemēram, pesticīdu un augsnes mēslošanas līdzekļu lietošana lielā daudzumā, nepareizu ūdens novadīšanas jeb irigācija sistēmu izmantošana, augsta līmeņa mehanizācija vai neatbilstoša zemes izmantošana var radīt vides degradāciju. Tomēr atteikšanās no lauksaimniecības darbībām var apdraudēt ES vides mantojumu, daļēji zaudējot dabisko vidi un bioloģisko dažādību, un ar to saistīto dabas ainavu.Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 817/2004 dalībvalstīm ir jāizstrādā labas lauksaimniecības prakses (LLP) kodeksi reģionālā vai valsts līmenī. LLP ir jāatbilst tāda veida lauksaimniecības praksei, kādu ievērotu apdomīgs lauksaimnieks attiecīgajā reģionā un kāda atbilst pašreizējām, likumā noteiktajām vides prasībām. Tajā ir ietverta galvenā prasība lauksaimniekiem, kas vēlas pievienoties agrovides shēmām.Agrovides apakšpasākumi ir kļuvuši par galveno instrumentu vides mērķu sasniegšanā KLP ietvaros. Galvenie apakšpasākumi ir pievēršanās bioloģiskajai lauksaimniecībai, augsnes erozijas novēršana, pesticīdu lietošanas samazināšana un dabas ainavas iezīmju uzturēšana.Avots: Eiropas Komisijas faktu lapa “Lauksaimniecība un vide”.

| 11. | Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 14/2000 “KLP apzaļumošana” bija ietverts pārskats par AV pasākumiem, kas noteikti ar Regulu (EEK) Nr. 2078/92 laika posmam no 1993. līdz 1999. gadam (10). Galvenais secinājums par AV pārbaudāmību šajā īpašajā ziņojumā bija tāds, ka nebija iespējams pārbaudīt to pasākumu atbilstību, kas saistīti ar augsnes mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazināšanu...“Problēma ir zināma Komisijas inspektoriem, bet Komisija turpina apstiprināt šādus pasākumus” (minētā ziņojuma 77. punkts). |
| --- | --- |

11.

Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 14/2000 “KLP apzaļumošana” bija ietverts pārskats par AV pasākumiem, kas noteikti ar Regulu (EEK) Nr. 2078/92 laika posmam no 1993. līdz 1999. gadam (10). Galvenais secinājums par AV pārbaudāmību šajā īpašajā ziņojumā bija tāds, ka nebija iespējams pārbaudīt to pasākumu atbilstību, kas saistīti ar augsnes mēslošanas līdzekļu izmantošanas samazināšanu...“Problēma ir zināma Komisijas inspektoriem, bet Komisija turpina apstiprināt šādus pasākumus” (minētā ziņojuma 77. punkts).

Revīzijas tvērums un metode

| 12. | Revīzijas mērķis bija izvērtēt, vai Komisija ir pienācīgi pārliecinājusies, ka konkrētie lauksaimniecības prakses veidi un metodes, par kurām tiek maksāts AV atbalsts:






  — | ir pārbaudāmas un |
| --- | --- | --- |

12.

Revīzijas mērķis bija izvērtēt, vai Komisija ir pienācīgi pārliecinājusies, ka konkrētie lauksaimniecības prakses veidi un metodes, par kurām tiek maksāts AV atbalsts:

—

ir pārbaudāmas un

| — | ir pienācīgi pārbaudītas. |
| --- | --- |

—

ir pienācīgi pārbaudītas.

| 13. | Komisijai ir nepieciešams pārliecināties, ka šādi izdevumi ir likumīgi un regulāri, t. i., ka dalībvalstis pārvalda shēmu tādā veidā, kas nodrošina to, ka AV kompensācijas maksājumu saņēmēji pilda savu pienākumu nodarboties ar lauksaimniecību videi draudzīgā veidā. |
| --- | --- |

13.

Komisijai ir nepieciešams pārliecināties, ka šādi izdevumi ir likumīgi un regulāri, t. i., ka dalībvalstis pārvalda shēmu tādā veidā, kas nodrošina to, ka AV kompensācijas maksājumu saņēmēji pilda savu pienākumu nodarboties ar lauksaimniecību videi draudzīgā veidā.

| 14. | Revīzijā netika izvērtētas AV apakšapsākumu vides priekšrocības. |
| --- | --- |

14.

Revīzijā netika izvērtētas AV apakšapsākumu vides priekšrocības.

| 15. | Revīzijas apmeklējumi notika Komisijā un piecās dalībvalstīs: Austrijā, Francijā, Vācijā, Itālijā un Luksemburgā par laika posmu 2004. gada marts – septembris (11). Šīs dalībvalstis tika izvēlētas, pamatojoties uz izdevumiem un veiktajiem AV apakšpasākumiem. |
| --- | --- |

15.

Revīzijas apmeklējumi notika Komisijā un piecās dalībvalstīs: Austrijā, Francijā, Vācijā, Itālijā un Luksemburgā par laika posmu 2004. gada marts – septembris (11). Šīs dalībvalstis tika izvēlētas, pamatojoties uz izdevumiem un veiktajiem AV apakšpasākumiem.

| 16. | Komisijas līmenī revīzijā ietvēra sīku pārskatu par to, vai Komisija ir nodrošinājusi agrovides apakšpasākumu pārbaudāmību pirms lauku attīstības plānu apstiprināšanas un vai Komisija ir pārbaudījusi, vai dalībvalstīs pareizi darbojas kontroles sistēmas. Īpaša uzmanība tika pievērsta Bioloģiskās lauksaimniecības uzraudzības sistēmai. |
| --- | --- |

16.

Komisijas līmenī revīzijā ietvēra sīku pārskatu par to, vai Komisija ir nodrošinājusi agrovides apakšpasākumu pārbaudāmību pirms lauku attīstības plānu apstiprināšanas un vai Komisija ir pārbaudījusi, vai dalībvalstīs pareizi darbojas kontroles sistēmas. Īpaša uzmanība tika pievērsta Bioloģiskās lauksaimniecības uzraudzības sistēmai.

| 17. | Revīzijas apmeklējumu mērķis dalībvalstīs bija novērtēt, vai:






  — | līdzfinansētie agrovides apakšpasākumi ir ticami novērtējami un vai |
| --- | --- | --- |

17.

Revīzijas apmeklējumu mērķis dalībvalstīs bija novērtēt, vai:

—

līdzfinansētie agrovides apakšpasākumi ir ticami novērtējami un vai

| — | dalībvalstu piemērotās pārbaužu procedūras sniedz revidentiem un Komisijai pienācīgu pārliecību par agrovides saistībām. |
| --- | --- |

—

dalībvalstu piemērotās pārbaužu procedūras sniedz revidentiem un Komisijai pienācīgu pārliecību par agrovides saistībām.

| 18. | Revidenti īpašu uzmanību pievērsa galvenajiem apakšpasākumiem, kas norādīti 1. izcēlumā
   (12). Izvērtētie projekti tika atlasīti, pamatojoties uz ELVGF garantijas maksājumiem 2003. gadā. |
| --- | --- |

18.

Revidenti īpašu uzmanību pievērsa galvenajiem apakšpasākumiem, kas norādīti 1. izcēlumā
   (12). Izvērtētie projekti tika atlasīti, pamatojoties uz ELVGF garantijas maksājumiem 2003. gadā.

TIESĪBU AKTI

Agrovides pasākums (13)

| 19. | Atbalsts agrovidei veicina:






  — | lauksaimniecībā izmantojamās zemes izmantošanas veidus, kas atbilst vides aizsardzībai un uzlabošanai, dabas ainavai un tās iezīmēm, dabas resursiem, augsnei un ģenētiskajai daudzveidībai; |
| --- | --- | --- |

19.

Atbalsts agrovidei veicina:

—

lauksaimniecībā izmantojamās zemes izmantošanas veidus, kas atbilst vides aizsardzībai un uzlabošanai, dabas ainavai un tās iezīmēm, dabas resursiem, augsnei un ģenētiskajai daudzveidībai;

| — | videi labvēlīgu lauksaimniecības izvēršanu un zemas intensitātes ganību sistēmu pārvaldību; |
| --- | --- |

—

videi labvēlīgu lauksaimniecības izvēršanu un zemas intensitātes ganību sistēmu pārvaldību;

| — | apdraudētas, augstvērtīgas un lauksaimniecībā izmantotas dabas vides saglabāšanu; |
| --- | --- |

—

apdraudētas, augstvērtīgas un lauksaimniecībā izmantotas dabas vides saglabāšanu;

| — | dabas ainavas un lauksaimniecībā izmantojamās zemes iezīmju uzturēšanu un |
| --- | --- |

—

dabas ainavas un lauksaimniecībā izmantojamās zemes iezīmju uzturēšanu un

| — | vides plānošanas izmantošanu lauksaimniecības praksē. |
| --- | --- |

—

vides plānošanas izmantošanu lauksaimniecības praksē.

| 20. | Kompensācijas piešķir lauksaimniekiem, kuri uzņemas AV saistības vismaz piecus gadus. Kā norādīts iepriekš, šādās saistībās ir jāietver kas vairāk nekā tikai LLP. |
| --- | --- |

20.

Kompensācijas piešķir lauksaimniekiem, kuri uzņemas AV saistības vismaz piecus gadus. Kā norādīts iepriekš, šādās saistībās ir jāietver kas vairāk nekā tikai LLP.

| 21. | Kompensācijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz iepriekšējiem ienākumiem un papildu izmaksām, kas radušās par saistībām, kā arī stimula radīšanai. |
| --- | --- |

21.

Kompensācijas apmēru aprēķina, pamatojoties uz iepriekšējiem ienākumiem un papildu izmaksām, kas radušās par saistībām, kā arī stimula radīšanai.

| 22. | Regula arī nosaka, kā jāveic lauku attīstības pasākumu plānošana (14). Dalībvalstis izstrādā savus LAP saskaņā ar konkrētām vajadzībām un stratēģijām. Tie jāsagatavo ģeogrāfiskā līmenī visatbilstošākajā veidā. Tādējādi AV apakšpasākumu veids un nozīme LAP var ievērojami atšķirties. |
| --- | --- |

22.

Regula arī nosaka, kā jāveic lauku attīstības pasākumu plānošana (14). Dalībvalstis izstrādā savus LAP saskaņā ar konkrētām vajadzībām un stratēģijām. Tie jāsagatavo ģeogrāfiskā līmenī visatbilstošākajā veidā. Tādējādi AV apakšpasākumu veids un nozīme LAP var ievērojami atšķirties.

Agrovides apakšpasākumu pārbaude

| 23. | Noteikumi par dalībvalstu lauku attīstības pasākumu pārbaudi, ieskaitot AV, paredz, ka sākotnējie pieteikumi, lai pievienotos shēmai, un pēc tam sekojošie pieteikumi par maksājumu tiek pārbaudīti tādā veidā, kas nodrošina efektīvu atbilstības pārbaudi atbalsta piešķiršanas nosacījumiem (15). Šāda pārbaude sastāv no administratīvām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas. |
| --- | --- |

23.

Noteikumi par dalībvalstu lauku attīstības pasākumu pārbaudi, ieskaitot AV, paredz, ka sākotnējie pieteikumi, lai pievienotos shēmai, un pēc tam sekojošie pieteikumi par maksājumu tiek pārbaudīti tādā veidā, kas nodrošina efektīvu atbilstības pārbaudi atbalsta piešķiršanas nosacījumiem (15). Šāda pārbaude sastāv no administratīvām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas.

| 24. | Administratīvajām pārbaudēm ir jābūt vispusīgām, t. i., tās jāveic par katru pasākumu pirms maksājuma katram saņēmējam. Ja nepieciešams, šajās pārbaudēs ir jāietver sasaistu pārbaudes ar informāciju no Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS). |
| --- | --- |

24.

Administratīvajām pārbaudēm ir jābūt vispusīgām, t. i., tās jāveic par katru pasākumu pirms maksājuma katram saņēmējam. Ja nepieciešams, šajās pārbaudēs ir jāietver sasaistu pārbaudes ar informāciju no Integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS).

| 25. | Pārbaudes uz vietas aptver vismaz 5 % saņēmēju katru gadu un visus atšķirīgo LA pasākumu veidus, kas aprakstīti programmēšanas dokumentos (16). Šīs pārbaudes uz vietas veicamas gada laikā, pamatojoties uz riska analīzi katrā LA pasākumā. Katra pārbaude aptver saņēmēja saistības un pienākumus, ko var pārbaudīt apmeklējuma laikā. |
| --- | --- |

25.

Pārbaudes uz vietas aptver vismaz 5 % saņēmēju katru gadu un visus atšķirīgo LA pasākumu veidus, kas aprakstīti programmēšanas dokumentos (16). Šīs pārbaudes uz vietas veicamas gada laikā, pamatojoties uz riska analīzi katrā LA pasākumā. Katra pārbaude aptver saņēmēja saistības un pienākumus, ko var pārbaudīt apmeklējuma laikā.

| 26. | Svarīgs noteikums, kas attiecas tikai uz AV, paredz, ka maksājumus var balstīt uz mēslošanas līdzekļu, augu aizsardzības produktu vai citu līdzekļu izmantošanu tikai tad, ja šādus ierobežojumus ir iespējams tehniski un ekonomiski izmērīt (17). |
| --- | --- |

26.

Svarīgs noteikums, kas attiecas tikai uz AV, paredz, ka maksājumus var balstīt uz mēslošanas līdzekļu, augu aizsardzības produktu vai citu līdzekļu izmantošanu tikai tad, ja šādus ierobežojumus ir iespējams tehniski un ekonomiski izmērīt (17).

| 27. | Lauksaimniekam, kurš uzņemas AV saistības par vienu saimniecības daļu, ir jāievēro vismaz ierastās labas lauksaimniecības prakses standarti visā saimniecībā. Dalībvalstīm savos LAP ir jādefinē pārbaudāmi LLP standarti (18). |
| --- | --- |

27.

Lauksaimniekam, kurš uzņemas AV saistības par vienu saimniecības daļu, ir jāievēro vismaz ierastās labas lauksaimniecības prakses standarti visā saimniecībā. Dalībvalstīm savos LAP ir jādefinē pārbaudāmi LLP standarti (18).

REVĪZIJAS APSVĒRUMI KOMISIJAS LĪMENĪ

Agrovides apakšpasākumu pārbaudāmība

| 28. | Revīzijas palāta analizēja, vai Komisija pirms LAP apstiprināšanas ir nodrošinājusi agrovides apakšpasākumu pārbaudāmību. |
| --- | --- |

28.

Revīzijas palāta analizēja, vai Komisija pirms LAP apstiprināšanas ir nodrošinājusi agrovides apakšpasākumu pārbaudāmību.

Agrovides programmu īstenošana laika posmā no 1993. līdz 1999. gadam

| 29. | Komisija veica divas detalizētas agrovides programmu īstenošanas izvērtēšanas laika posmā no 1993. līdz 1999. gadam (19). Otrā izvērtēšana notika 1998. gadā programmēšanas perioda beigās, tomēr labu laiku pirms attiecīgo saistību beigu termiņa. Eiropas Parlaments aicināja veikt izvērtēšanu, pirms tiek pieņemti Agenda 2000 priekšlikumi, kas pastiprinātu AV kā galveno KLP elementu, un plānoja identificēt atlikušās problēmas un trūkumus (20). |
| --- | --- |

29.

Komisija veica divas detalizētas agrovides programmu īstenošanas izvērtēšanas laika posmā no 1993. līdz 1999. gadam (19). Otrā izvērtēšana notika 1998. gadā programmēšanas perioda beigās, tomēr labu laiku pirms attiecīgo saistību beigu termiņa. Eiropas Parlaments aicināja veikt izvērtēšanu, pirms tiek pieņemti Agenda 2000 priekšlikumi, kas pastiprinātu AV kā galveno KLP elementu, un plānoja identificēt atlikušās problēmas un trūkumus (20).

| 30. | Izvērtējumā konstatēja, ka pastāv AV pasākumiem raksturīgas problēmas un ka “nevajag pārāk zemu novērtēt izaicinājumu, ko revīzijas iestādēm rada agrovides pasākumi”. Tajā arī tika norādīts, ka tos apakšpasākumus, kuros lauksaimniekam ir nepieciešams samazināt dažādu līdzekļu izmantošanu vai nepārsniegt augsnes mēslošanas līdzekļu apjomu attiecībā uz vienu hektāru, bija sarežģīti pārbaudīt, jo augsnes analīzē nevarēja ticami noteikt attiecīgo līdzekļu ierobežojumus. Turklāt izvērtējumā tika apgalvots, ka iegrāmatotās pārbaudes, t. i., balstīšanās uz lauksaimnieka iesniegto deklarāciju un pirkuma reģistrācijas pārbaudi, nav pietiekamas, lai identificētu kļūdas vai nepilnības. Pie tam dažos pasākumos, kur lauksaimniekam ir jāuzņemas vairākas saistības, piemēram, dzīvžogu uzturēšana, faktiskās prasības nebija pietiekami skaidras, lai saņēmējs saprastu, kas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

30.

Izvērtējumā konstatēja, ka pastāv AV pasākumiem raksturīgas problēmas un ka “nevajag pārāk zemu novērtēt izaicinājumu, ko revīzijas iestādēm rada agrovides pasākumi”. Tajā arī tika norādīts, ka tos apakšpasākumus, kuros lauksaimniekam ir nepieciešams samazināt dažādu līdzekļu izmantošanu vai nepārsniegt augsnes mēslošanas līdzekļu apjomu attiecībā uz vienu hektāru, bija sarežģīti pārbaudīt, jo augsnes analīzē nevarēja ticami noteikt attiecīgo līdzekļu ierobežojumus. Turklāt izvērtējumā tika apgalvots, ka iegrāmatotās pārbaudes, t. i., balstīšanās uz lauksaimnieka iesniegto deklarāciju un pirkuma reģistrācijas pārbaudi, nav pietiekamas, lai identificētu kļūdas vai nepilnības. Pie tam dažos pasākumos, kur lauksaimniekam ir jāuzņemas vairākas saistības, piemēram, dzīvžogu uzturēšana, faktiskās prasības nebija pietiekami skaidras, lai saņēmējs saprastu, kas ir nepieciešams.

| 31. | Izvērtējumā tika secināts, ka “ja pasākumu nevar atbilstoši pārbaudīt, tam nevar piešķirt valsts maksājumu” un ka “piemaksas ir jāpiešķir tikai pietiekami kontrolējamiem pasākumiem”. Šis secinājums tika atspoguļots tiesību aktos lauku attīstības jomā laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam, galvenokārt Regulā (EK) Nr. 817/2004 (21). |
| --- | --- |

31.

Izvērtējumā tika secināts, ka “ja pasākumu nevar atbilstoši pārbaudīt, tam nevar piešķirt valsts maksājumu” un ka “piemaksas ir jāpiešķir tikai pietiekami kontrolējamiem pasākumiem”. Šis secinājums tika atspoguļots tiesību aktos lauku attīstības jomā laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam, galvenokārt Regulā (EK) Nr. 817/2004 (21).

Komisijas LAP apstiprinājums laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam

| 32. | 2000. un 2001. gadā Komisija veica dalībvalstu iesniegto LAP analīzi laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam. Tomēr analīzē tikai daļēji pausta pārliecība, ka ieteiktie AV apakšpasākumi būtu efektīvi un atbilstošā līmenī pārbaudāmi. |
| --- | --- |

32.

2000. un 2001. gadā Komisija veica dalībvalstu iesniegto LAP analīzi laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam. Tomēr analīzē tikai daļēji pausta pārliecība, ka ieteiktie AV apakšpasākumi būtu efektīvi un atbilstošā līmenī pārbaudāmi.

| 33. | Iekšējā riska izvērtējumā 2004. gadā pierādījās, ka Komisija bija apstiprinājusi LAP, nepārbaudot to, vai ir iespējams kontrolēt pasākumus, jo ir sarežģīti izvērtēt visu 68 LAP apakšpasākumu un darbību kontrolējamību “uz papīra”. Tā secināja, ka nākotnē ir jāpārskata tās loma kontroles spēju izvērtēšanā. |
| --- | --- |

33.

Iekšējā riska izvērtējumā 2004. gadā pierādījās, ka Komisija bija apstiprinājusi LAP, nepārbaudot to, vai ir iespējams kontrolēt pasākumus, jo ir sarežģīti izvērtēt visu 68 LAP apakšpasākumu un darbību kontrolējamību “uz papīra”. Tā secināja, ka nākotnē ir jāpārskata tās loma kontroles spēju izvērtēšanā.

| 34. | Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta nodaļa, kas atbild par LA izdevumu pārbaudi, liecināja, ka šāda kontroles spēju analīze netika veikta, jo, pēc nodaļas uzskatiem, dalītai pārvaldībai šāda analīze nav nepieciešama (22). |
| --- | --- |

34.

Komisijas Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta nodaļa, kas atbild par LA izdevumu pārbaudi, liecināja, ka šāda kontroles spēju analīze netika veikta, jo, pēc nodaļas uzskatiem, dalītai pārvaldībai šāda analīze nav nepieciešama (22).

| 35. | Lai pildītu savus pienākumus, Komisijai vajadzēja izvērtēt apakšpasākumu pārbaudāmību, apstiprinot LAP. Ja Komisija tā nerīkojas, tai nav pārliecības, ka dalībvalstis var pārvaldīt shēmu pareizi un nodrošināt, ka tie, kas saņem AV kompensācijas maksājumus, nodarbojas ar lauksaimniecību tādā veidā, kādā to ir apņēmušies. Šādā izvērtējumā tiktu noteikti arī tie apakšpasākumi, kuriem ir augsts kontroles risks. |
| --- | --- |

35.

Lai pildītu savus pienākumus, Komisijai vajadzēja izvērtēt apakšpasākumu pārbaudāmību, apstiprinot LAP. Ja Komisija tā nerīkojas, tai nav pārliecības, ka dalībvalstis var pārvaldīt shēmu pareizi un nodrošināt, ka tie, kas saņem AV kompensācijas maksājumus, nodarbojas ar lauksaimniecību tādā veidā, kādā to ir apņēmušies. Šādā izvērtējumā tiktu noteikti arī tie apakšpasākumi, kuriem ir augsts kontroles risks.

Kontroles sistēmu darbības pārbaude

| 36. | Revīzijas palāta arī analizēja to, vai Komisija ir pārbaudījusi, vai kontroles sistēmas funkcionē pareizi saistībā ar laika posmu no 2000.-2006. gadam (Regula (EK) Nr. 1257/1999), jo īpaši tas attiecās uz administratīvajām un pārbaudēm uz vietas. |
| --- | --- |

36.

Revīzijas palāta arī analizēja to, vai Komisija ir pārbaudījusi, vai kontroles sistēmas funkcionē pareizi saistībā ar laika posmu no 2000.-2006. gadam (Regula (EK) Nr. 1257/1999), jo īpaši tas attiecās uz administratīvajām un pārbaudēm uz vietas.

| 37. | Komisija veica virkni pārbaužu divpadsmit dalībvalstīs laika posmā no 2000. gada septembra līdz 2001. gada jūnijam, lai nodrošinātu, ka sistēmas darbojās, lai pareizi pārvaldītu un kontrolētu LA izdevumus laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam (“profilaktiskas” pārbaudes). Komisija sagatavoja šo pārbaužu rezultātu apkopojumu, kā rezultātā tika izdarīti grozījumi Komisijas vadlīnijās dalībvalstīm (23). |
| --- | --- |

37.

Komisija veica virkni pārbaužu divpadsmit dalībvalstīs laika posmā no 2000. gada septembra līdz 2001. gada jūnijam, lai nodrošinātu, ka sistēmas darbojās, lai pareizi pārvaldītu un kontrolētu LA izdevumus laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam (“profilaktiskas” pārbaudes). Komisija sagatavoja šo pārbaužu rezultātu apkopojumu, kā rezultātā tika izdarīti grozījumi Komisijas vadlīnijās dalībvalstīm (23).

| 38. | Pārbaudes attiecās uz visiem LA pasākumiem, ne tikai uz AV, tomēr tajās netika izvērtēti izdevumi, tāpat arī netika vērtēta sistēmu faktiskā darbība, jo šādi izdevumi neradās pārbaudes laikā. |
| --- | --- |

38.

Pārbaudes attiecās uz visiem LA pasākumiem, ne tikai uz AV, tomēr tajās netika izvērtēti izdevumi, tāpat arī netika vērtēta sistēmu faktiskā darbība, jo šādi izdevumi neradās pārbaudes laikā.

| 39. | Par LA atbildīgā norēķinu nodaļa līdz šim ir veikusi mazāk labvēlīgo apgabalu maksājumu pārbaudi visā Kopienā, bet – tāpat kā 2005. gada sākumā – tā nebija pārbaudījusi sistēmas attiecībā uz AV, lai gan tas ir lielākais lauku attīstības izdevumu komponents un tiek uzskatīts par augsta riska elementu (sk. iepriekš minēto 30. punktu) (24). |
| --- | --- |

39.

Par LA atbildīgā norēķinu nodaļa līdz šim ir veikusi mazāk labvēlīgo apgabalu maksājumu pārbaudi visā Kopienā, bet – tāpat kā 2005. gada sākumā – tā nebija pārbaudījusi sistēmas attiecībā uz AV, lai gan tas ir lielākais lauku attīstības izdevumu komponents un tiek uzskatīts par augsta riska elementu (sk. iepriekš minēto 30. punktu) (24).

Bioloģiskās lauksaimniecības kontrole

| 40. | Sakarā ar kontroles sistēmām pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību, kas ir viens no ievērojamākajiem AV apakšpasākumiem, ir īpašs gadījums (25). Lai gūtu labumu no AV atbalsta, ir jāpilda vairāki nosacījumi. Šo nosacījumu ievērošanu lielākajā daļā dalībvalstu nepārbauda AV inspektori, bet specializētas inspekcijas iestādes (trešās personas). |
| --- | --- |

40.

Sakarā ar kontroles sistēmām pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību, kas ir viens no ievērojamākajiem AV apakšpasākumiem, ir īpašs gadījums (25). Lai gūtu labumu no AV atbalsta, ir jāpilda vairāki nosacījumi. Šo nosacījumu ievērošanu lielākajā daļā dalībvalstu nepārbauda AV inspektori, bet specializētas inspekcijas iestādes (trešās personas).

Bioloģisko lauksaimniecību reglamentējošā kontroles sistēma

| 41. | Lauksaimniekiem, kuri saņēmuši atbalstu saskaņā ar apakšpasākumu “bioloģiskā lauksaimniecība”, ir jāievēro detalizēti noteikumi par bioloģiskā ražošanas metodēm, kuras ir noteiktas atsevišķā Padomes regulā (26). Bioloģiskajai lauksaimniecībai ir divas atšķirīgas iezīmes, kas to nošķir no citiem AV apakšpasākumiem. Pirmkārt, pastāv Kopienas līmeņa minimālie standarti, lai produktus marķētu kā “bioloģiskus”, un, otrkārt, pastāv prasība pēc apstiprinātas inspekcijas iestādes, lai katru gadu apliecinātu katra ražotāja atbilstību noteikumiem un standartiem. |
| --- | --- |

41.

Lauksaimniekiem, kuri saņēmuši atbalstu saskaņā ar apakšpasākumu “bioloģiskā lauksaimniecība”, ir jāievēro detalizēti noteikumi par bioloģiskā ražošanas metodēm, kuras ir noteiktas atsevišķā Padomes regulā (26). Bioloģiskajai lauksaimniecībai ir divas atšķirīgas iezīmes, kas to nošķir no citiem AV apakšpasākumiem. Pirmkārt, pastāv Kopienas līmeņa minimālie standarti, lai produktus marķētu kā “bioloģiskus”, un, otrkārt, pastāv prasība pēc apstiprinātas inspekcijas iestādes, lai katru gadu apliecinātu katra ražotāja atbilstību noteikumiem un standartiem.

| 42. | Lai gūtu pārliecību, ka AV apakšpasākuma saņēmējs ievēro bioloģiskās ražošanas noteikumus, dalībvalstis paļaujas uz pārbaudes sistēmu, kas īpaši izveidota attiecībā uz bioloģisko lauksaimniecību. Šī sistēma pieprasa, ka vismaz katru gadu ir jāpārbauda katrs operators, kurš ievēro bioloģiskās ražošanas noteikumus un vēlas laist produktus tirgū. Tas jāveic valsts inspekcijas iestādei vai (kas ir daudz biežāk vērojams – 12 dalībvalstīs no 15) apstiprinātai privātajai inspekcijas iestādei, kurai jāatbilst starptautiskajam standartam EN 45 011, ko piemēro iestādēm, kuras nodarbojas ar produktu sertifikācijas sistēmām (27). Lauksaimniekiem ir tiesības izvēlēties, kura inspekcijas iestāde veiks šīs pārbaudes. |
| --- | --- |

42.

Lai gūtu pārliecību, ka AV apakšpasākuma saņēmējs ievēro bioloģiskās ražošanas noteikumus, dalībvalstis paļaujas uz pārbaudes sistēmu, kas īpaši izveidota attiecībā uz bioloģisko lauksaimniecību. Šī sistēma pieprasa, ka vismaz katru gadu ir jāpārbauda katrs operators, kurš ievēro bioloģiskās ražošanas noteikumus un vēlas laist produktus tirgū. Tas jāveic valsts inspekcijas iestādei vai (kas ir daudz biežāk vērojams – 12 dalībvalstīs no 15) apstiprinātai privātajai inspekcijas iestādei, kurai jāatbilst starptautiskajam standartam EN 45 011, ko piemēro iestādēm, kuras nodarbojas ar produktu sertifikācijas sistēmām (27). Lauksaimniekiem ir tiesības izvēlēties, kura inspekcijas iestāde veiks šīs pārbaudes.

| 43. | Dalībvalstīm ir pienākums veikt pārbaudes sistēmas uzraudzību (28). Tām jāizraugās iestāde, kas atbildīga par privāto inspekcijas iestāžu apstiprināšanu un uzraudzību (kompetentā iestāde). Pēc tam, kad ir apstiprināta inspekcijas iestāde, kompetentajai iestādei ir jānodrošina, lai inspekcijas iestādes veiktās pārbaudes būtu objektīvas, kā arī ir jāpārbauda tās pārbaužu efektivitāte (29). |
| --- | --- |

43.

Dalībvalstīm ir pienākums veikt pārbaudes sistēmas uzraudzību (28). Tām jāizraugās iestāde, kas atbildīga par privāto inspekcijas iestāžu apstiprināšanu un uzraudzību (kompetentā iestāde). Pēc tam, kad ir apstiprināta inspekcijas iestāde, kompetentajai iestādei ir jānodrošina, lai inspekcijas iestādes veiktās pārbaudes būtu objektīvas, kā arī ir jāpārbauda tās pārbaužu efektivitāte (29).

| 44. | Katru gadu (pirms 1. jūlija) dalībvalstīm ir nepieciešams informēt Komisiju pr veiktajiem pasākumiem iepriekšējā gadā, lai īstenotu bioloģiskās lauksaimniecības regulu, un tām jāiesniedz (jo īpaši) ziņojums par privāto inspekcijas iestāžu uzraudzību (30). Komisija 2004. gada jūnijā publicēja Rīcības plānu par bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību, kurā ir noteikts, ka “vairumā gadījumu pašreizējā pārbaudes sistēma darbojas ļoti efektīvi” (31). |
| --- | --- |

44.

Katru gadu (pirms 1. jūlija) dalībvalstīm ir nepieciešams informēt Komisiju pr veiktajiem pasākumiem iepriekšējā gadā, lai īstenotu bioloģiskās lauksaimniecības regulu, un tām jāiesniedz (jo īpaši) ziņojums par privāto inspekcijas iestāžu uzraudzību (30). Komisija 2004. gada jūnijā publicēja Rīcības plānu par bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību, kurā ir noteikts, ka “vairumā gadījumu pašreizējā pārbaudes sistēma darbojas ļoti efektīvi” (31).

Bioloģiskās lauksaimniecības kontroles sistēmas īstenošana

| 45. | Tā kā lielāka daļa dalībvalstu balstās uz bioloģiskās lauksaimniecības kontroles sistēmu, veicot minimālo skaitu 5 % pārbaužu uz vietas par AV apakšpasākumu “Pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību”, Revīzijas palāta izvirzīja mērķi pārliecināties, ka šī sistēma atbilstoši darbojas. |
| --- | --- |

45.

Tā kā lielāka daļa dalībvalstu balstās uz bioloģiskās lauksaimniecības kontroles sistēmu, veicot minimālo skaitu 5 % pārbaužu uz vietas par AV apakšpasākumu “Pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību”, Revīzijas palāta izvirzīja mērķi pārliecināties, ka šī sistēma atbilstoši darbojas.

Ikgadējie īstenošanas ziņojumi

| 46. | Ikgadējos īstenošanas ziņojumos ir jāuzsāk uzraudzības process, kura galvenais uzdevums ir nodrošināt, ka inspekcijas iestādes veiktās pārbaudes ir objektīvas, un pārbaudīt šo pārbaužu efektivitāti. |
| --- | --- |

46.

Ikgadējos īstenošanas ziņojumos ir jāuzsāk uzraudzības process, kura galvenais uzdevums ir nodrošināt, ka inspekcijas iestādes veiktās pārbaudes ir objektīvas, un pārbaudīt šo pārbaužu efektivitāti.

| 47. | Revīzijas palāta atklāja, ka:






  a) | ne visas dalībvalstis sūta šos uzraudzības ziņojumus. Piemēram, no Austrijas puses netika iesniegts neviens ziņojums. Revīzijas beigās (2004. gada novembrī) no 48 ziņojumiem, kas bija jāiesniedz laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam divpadsmit dalībvalstīm, kurām bija pienākums iesniegt šādus ziņojumus, 15 netika nosūtīti. Trūkstošie ziņojumi no Austrijas, Francijas, Īrijas, Portugāles, Spānijas un Apvienotās Karalistes pēc tam tika saņemti (pilnīga informācija ir sniegta tabulā); |
| --- | --- | --- |

47.

Revīzijas palāta atklāja, ka:

a)

ne visas dalībvalstis sūta šos uzraudzības ziņojumus. Piemēram, no Austrijas puses netika iesniegts neviens ziņojums. Revīzijas beigās (2004. gada novembrī) no 48 ziņojumiem, kas bija jāiesniedz laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam divpadsmit dalībvalstīm, kurām bija pienākums iesniegt šādus ziņojumus, 15 netika nosūtīti. Trūkstošie ziņojumi no Austrijas, Francijas, Īrijas, Portugāles, Spānijas un Apvienotās Karalistes pēc tam tika saņemti (pilnīga informācija ir sniegta tabulā);

| b) | ziņojumi sastāv no tabulas, kurā atzīmētas dažādu privāto inspekcijas iestāžu apmeklējumi, analīzēs izmantoto paraugu skaits, atklāto nepilnību skaits un piemērotie sodi. Nav secinājuma par sistēmas darbību. Komisijas vadlīnijās dalībvalstīm par to, kā sagatavot šos ziņojumus, ir noteikums, ka ir jābūt standarta tabulai. Aizpildot šo tabulu, tiek pildīta ziņošanas prasība, kā minēts 46. punktā (32); |
| --- | --- |

b)

ziņojumi sastāv no tabulas, kurā atzīmētas dažādu privāto inspekcijas iestāžu apmeklējumi, analīzēs izmantoto paraugu skaits, atklāto nepilnību skaits un piemērotie sodi. Nav secinājuma par sistēmas darbību. Komisijas vadlīnijās dalībvalstīm par to, kā sagatavot šos ziņojumus, ir noteikums, ka ir jābūt standarta tabulai. Aizpildot šo tabulu, tiek pildīta ziņošanas prasība, kā minēts 46. punktā (32);

| c) | Komisija tikai daļēji izmanto šos ziņojumus; |
| --- | --- |

c)

Komisija tikai daļēji izmanto šos ziņojumus;

| d) | kvalitāte ne vienmēr ir apmierinoša, un ziņojumos ir kļūdas un neatbilstības. Komisijas vadlīnijās teikts, ka “līdz šim Komisijai iesniegtie ziņojumi ir bijuši ļoti atšķirīgi, tādējādi Komisijai bija grūti iegūt vispārēju priekšstatu par īstenošanu”. Revīzijas palātas veiktās revīzijas laikā šī situācija saglabājās; |
| --- | --- |

d)

kvalitāte ne vienmēr ir apmierinoša, un ziņojumos ir kļūdas un neatbilstības. Komisijas vadlīnijās teikts, ka “līdz šim Komisijai iesniegtie ziņojumi ir bijuši ļoti atšķirīgi, tādējādi Komisijai bija grūti iegūt vispārēju priekšstatu par īstenošanu”. Revīzijas palātas veiktās revīzijas laikā šī situācija saglabājās;

| e) | turklāt nav skaidru vadlīniju kompetentajām iestādēm par to, kā veikt pārbaužu sistēmas uzraudzību. |
| --- | --- |

e)

turklāt nav skaidru vadlīniju kompetentajām iestādēm par to, kā veikt pārbaužu sistēmas uzraudzību.

Tabula

Uzraudzības ziņojumu iesniegšana laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam, situācija Palātas veiktās revīzijas beigās 2004. gada novembrī

| | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | | | | |
| Beļģija | | | | |
| Dānija | n/p | n/p | n/p | n/p |
| Somija | n/p | n/p | n/p | n/p |
| Francija | | | | |
| Vācija | | | | |
| Grieķija | | | | |
| Īrija | | | | |
| Itālija | | | | |
| Luksemburga | | | | |
| Nīderlande | n/p | n/p | n/p | n/p |
| Portugāle | | | | |
| Spānija | n/p | * | | |
| Zviedrija | | | * | |
| AK | | | | |
| | = | uzraudzības ziņojums nosūtīts |
| | = | uzraudzības ziņojums nav nosūtīts |
| * | = | daļēji nosūtīts |
| n/p | = | nav piemērojams, jo uzraudzība nav nepieciešama, ja pārbaudes veic valsts iestāde |

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

Austrija

Image

Image

Image

Image

Beļģija

Image

Image

Image

Image

Dānija

n/p

n/p

n/p

n/p

Somija

n/p

n/p

n/p

n/p

Francija

Image

Image

Image

Image

Vācija

Image

Image

Image

Image

Grieķija

Image

Image

Image

Image

Īrija

Image

Image

Image

Image

Itālija

Image

Image

Image

Image

Luksemburga

Image

Image

Image

Image

Nīderlande

n/p

n/p

n/p

n/p

Portugāle

Image

Image

Image

Image

Spānija

n/p

Image

Image

Image

Zviedrija

Image

Image

Image

Image

AK

Image

Image

Image

Image

Image

=

uzraudzības ziņojums nosūtīts

Image

=

uzraudzības ziņojums nav nosūtīts

*

=

daļēji nosūtīts

n/p

=

nav piemērojams, jo uzraudzība nav nepieciešama, ja pārbaudes veic valsts iestāde

NB: Trūkstošie ziņojumi no Austrijas, Francijas, Īrijas, Portugāles, Spānijas un Apvienotās Karalistes tika saņemti līdz 2005. gada jūnijam.

Avots: Komisija.

| 48. | Turpmāka prasība ir šāda: līdz katra gada 31. martam dalībvalstis informē Komisiju par inspekcijas iestāžu sarakstu, kas apstiprināts iepriekšējā gada 31. decembrī, kā arī par to juridisko un darbības struktūru, to standarta pārbaužu procedūru un sodiem (...) (33). Lai gan dalībvalstis paziņo inspekcijas iestāžu sarakstu, ne visas dalībvalstis ik gadus sniedz informāciju par to standarta pārbaužu procedūru. |
| --- | --- |

48.

Turpmāka prasība ir šāda: līdz katra gada 31. martam dalībvalstis informē Komisiju par inspekcijas iestāžu sarakstu, kas apstiprināts iepriekšējā gada 31. decembrī, kā arī par to juridisko un darbības struktūru, to standarta pārbaužu procedūru un sodiem (...) (33). Lai gan dalībvalstis paziņo inspekcijas iestāžu sarakstu, ne visas dalībvalstis ik gadus sniedz informāciju par to standarta pārbaužu procedūru.

| 49. | Revīzijas palāta secina, ka pat tajos gadījumos, kad šie ziņojumi bija pilnīgi un precīzi, tie nesniedza pārliecību par veikto pārbaužu objektivitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

49.

Revīzijas palāta secina, ka pat tajos gadījumos, kad šie ziņojumi bija pilnīgi un precīzi, tie nesniedza pārliecību par veikto pārbaužu objektivitāti un efektivitāti.

Pārbaudes, ko Komisija veica, lai nodrošinātu sistēmas darbību

| 50. | Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts (ĢD SANCO) atbild par pārtikas drošību, un šādā kontekstā Pārtikas un veterinārais birojs, kas ir daļa no ĢD SANCO, apmeklēja septiņas dalībvalstis laika posmā no 1998. līdz 2001. gadam (34). Viens no šo apmeklējumu mērķiem bija pārbaudīt, vai bioloģiskās lauksaimniecības uzraudzības un pārbaužu sistēmas darbojas pareizi. |
| --- | --- |

50.

Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāts (ĢD SANCO) atbild par pārtikas drošību, un šādā kontekstā Pārtikas un veterinārais birojs, kas ir daļa no ĢD SANCO, apmeklēja septiņas dalībvalstis laika posmā no 1998. līdz 2001. gadam (34). Viens no šo apmeklējumu mērķiem bija pārbaudīt, vai bioloģiskās lauksaimniecības uzraudzības un pārbaužu sistēmas darbojas pareizi.

| 51. | Revīzijas palāta konstatēja, ka Komisijā nav vienprātības par bioloģiskās lauksaimniecības prioritātēm. Lai gan Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) ir uzsvēris šo ĢD SANCO uzdevumu nozīmīgumu, ĢD SANCO ir apgalvojis, ka bioloģiskās lauksaimniecības pārbaudēm piešķirtā prioritāte, ir zema. Kopš pēdējā apmeklējuma 2001. gadā nav veikta sistēmu izvērtēšana un nav notikuši turpmāki apmeklējumi. Tādējādi Komisijai nav izdevības pārliecināties, vai pārbaužu sistēmas uzraudzības galvenais kontroles mehānisms darbojas atbilstoši. |
| --- | --- |

51.

Revīzijas palāta konstatēja, ka Komisijā nav vienprātības par bioloģiskās lauksaimniecības prioritātēm. Lai gan Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) ir uzsvēris šo ĢD SANCO uzdevumu nozīmīgumu, ĢD SANCO ir apgalvojis, ka bioloģiskās lauksaimniecības pārbaudēm piešķirtā prioritāte, ir zema. Kopš pēdējā apmeklējuma 2001. gadā nav veikta sistēmu izvērtēšana un nav notikuši turpmāki apmeklējumi. Tādējādi Komisijai nav izdevības pārliecināties, vai pārbaužu sistēmas uzraudzības galvenais kontroles mehānisms darbojas atbilstoši.

ĢD SANCO atsauksmes par ziņojumiem

| 52. | ĢD SANCO septiņos apmeklējumos dalībvalstīs atklājās nopietni trūkumi pārbaudes sistēmu uzraudzībā, kā rezultātā tika sniegti ieteikumi gan attiecīgajai dalībvalstij, gan Komisijas dienestiem. |
| --- | --- |

52.

ĢD SANCO septiņos apmeklējumos dalībvalstīs atklājās nopietni trūkumi pārbaudes sistēmu uzraudzībā, kā rezultātā tika sniegti ieteikumi gan attiecīgajai dalībvalstij, gan Komisijas dienestiem.

| 53. | ĢD SANCO pieprasīja, lai katra dalībvalsts iesniedz rīcības plānu ar plānotajiem pasākumiem apsvērumos minēto problēmu risināšanai. Šādu plānu ir iesniegusi tikai Austrija. Pārējās sešas valstis iesniedza komentārus par tām adresētajiem ziņojumu projektiem. ĢD SANCO pabeidza savas pēcpārbaudes, lūdzot ĢD AGRI“plānot nepieciešamos pasākumus, kas jāveic, lai risinātu aktuālos jautājumus”. |
| --- | --- |

53.

ĢD SANCO pieprasīja, lai katra dalībvalsts iesniedz rīcības plānu ar plānotajiem pasākumiem apsvērumos minēto problēmu risināšanai. Šādu plānu ir iesniegusi tikai Austrija. Pārējās sešas valstis iesniedza komentārus par tām adresētajiem ziņojumu projektiem. ĢD SANCO pabeidza savas pēcpārbaudes, lūdzot ĢD AGRI“plānot nepieciešamos pasākumus, kas jāveic, lai risinātu aktuālos jautājumus”.

| 54. | Revīzijas palāta izskatīja visus septiņus ĢD SANCO ziņojumus, to sagatavošanā ieguldīto darbu un ĢD AGRI veiktās pēcpārbaudes. ĢD AGRI sagatavoja pēcpārbaužu kopsavilkumu par katru no septiņām ĢD SANCO apmeklētajām dalībvalstīm. Tas uzskaitīja ĢD SANCO ieteikumus un kopš tā laika paveikto. Revīzijas palāta konstatēja, ka ĢD SANCO atklāto trūkumu pēcpārbaudes bijušas nepietiekamas (sk. piemērus 2. izcēlumā). Tā secināja, ka Komisija daļēji ir pārliecinājusies par to, vai uzraudzības un pārbaudes sistēma dalībvalstīs darbojas pareizi.

  2. izcēlumsBioloģiskā lauksaimniecība: apsvērumi saistībā ar ĢD SANCO pārbaudēm dalībvalstīs un tām sekojošajām pēcpārbaudēmAustrija: ĢD SANCO un ĢD AGRI uzskata visus jautājumus par atrisinātiem, jo Austrijas rīcības plānā izskatīti visi izvirzītie jautājumi. Tomēr Komisija nav darījusi neko, lai nodrošinātu, ka Rīcības plāns tiek īstenots un sniedz pienācīgu atbildi uz ĢD SANCO ziņojumā pausto kritiku:





  — | kompetentā iestāde nav veikusi inspekcijas iestāžu darba tehnisko novērtējumu, |
| --- | --- | --- |

54.

Revīzijas palāta izskatīja visus septiņus ĢD SANCO ziņojumus, to sagatavošanā ieguldīto darbu un ĢD AGRI veiktās pēcpārbaudes. ĢD AGRI sagatavoja pēcpārbaužu kopsavilkumu par katru no septiņām ĢD SANCO apmeklētajām dalībvalstīm. Tas uzskaitīja ĢD SANCO ieteikumus un kopš tā laika paveikto. Revīzijas palāta konstatēja, ka ĢD SANCO atklāto trūkumu pēcpārbaudes bijušas nepietiekamas (sk. piemērus 2. izcēlumā). Tā secināja, ka Komisija daļēji ir pārliecinājusies par to, vai uzraudzības un pārbaudes sistēma dalībvalstīs darbojas pareizi.

2. izcēlumsBioloģiskā lauksaimniecība: apsvērumi saistībā ar ĢD SANCO pārbaudēm dalībvalstīs un tām sekojošajām pēcpārbaudēmAustrija: ĢD SANCO un ĢD AGRI uzskata visus jautājumus par atrisinātiem, jo Austrijas rīcības plānā izskatīti visi izvirzītie jautājumi. Tomēr Komisija nav darījusi neko, lai nodrošinātu, ka Rīcības plāns tiek īstenots un sniedz pienācīgu atbildi uz ĢD SANCO ziņojumā pausto kritiku:





  —

kompetentā iestāde nav veikusi inspekcijas iestāžu darba tehnisko novērtējumu,

| — | nav reģistrēts paveiktais darbs, |
| --- | --- |

—

nav reģistrēts paveiktais darbs,

| — | nav pierādījumu par uz vietas veikto inspektoru darbu, |
| --- | --- |

—

nav pierādījumu par uz vietas veikto inspektoru darbu,

| — | tikai diskusijas ar inspektoriem, |
| --- | --- |

—

tikai diskusijas ar inspektoriem,

| — | no kompetentās iestādes puses vispārēja pārliecība par inspekcijas iestāžu sniegumu, nodrošinot, ka operatori ievēro bioloģiskās ražošanas noteikumus. |
| --- | --- |

—

no kompetentās iestādes puses vispārēja pārliecība par inspekcijas iestāžu sniegumu, nodrošinot, ka operatori ievēro bioloģiskās ražošanas noteikumus.

| — | nav ieviesta sistēma, lai “izvērtētu, vai pārbaužu sistēmas autonomās kopienās darbojas apmierinoši”, |
| --- | --- |

—

nav ieviesta sistēma, lai “izvērtētu, vai pārbaužu sistēmas autonomās kopienās darbojas apmierinoši”,

| — | vienīgās apstiprinātās inspekcijas iestādes gadījumā – vai tā tika uzraudzīta un vai iestāde atbilda obligātajiem starptautisko inspekcijas iestāžu standartiem, |
| --- | --- |

—

vienīgās apstiprinātās inspekcijas iestādes gadījumā – vai tā tika uzraudzīta un vai iestāde atbilda obligātajiem starptautisko inspekcijas iestāžu standartiem,

| — | neizdošanās katru gadu pārbaudīt visus operatorus un |
| --- | --- |

—

neizdošanās katru gadu pārbaudīt visus operatorus un

| — | atšķirīgā inspekcijas ziņojumu kvalitāte. |
| --- | --- |

—

atšķirīgā inspekcijas ziņojumu kvalitāte.

REVĪZIJAS APSVĒRUMI DALĪBVALSTU LĪMENĪ

Agrovides apakšpasākumu pārbaudāmība piecās dalībvalstīs

| 55. | Revīzija dalībvalstīs aptvēra gan administratīvās pārbaudes, gan pārbaudes uz vietas, tomēr uzmanība tika koncentrēta uz pēdējām, jo tās ir galvenais atbilstības nodrošināšanas elements. Revīzijas palāta izvēlējās pēc iespējas plašāku apakšpasākumu klāstu, un revidenti pavadīja nacionālos/reģionālos pārbaudītājus viņu veikto pārbaužu laikā. Šajās pārbaudēs tika pārbaudīta LLP ievērošana. |
| --- | --- |

55.

Revīzija dalībvalstīs aptvēra gan administratīvās pārbaudes, gan pārbaudes uz vietas, tomēr uzmanība tika koncentrēta uz pēdējām, jo tās ir galvenais atbilstības nodrošināšanas elements. Revīzijas palāta izvēlējās pēc iespējas plašāku apakšpasākumu klāstu, un revidenti pavadīja nacionālos/reģionālos pārbaudītājus viņu veikto pārbaužu laikā. Šajās pārbaudēs tika pārbaudīta LLP ievērošana.

Administratīvās pārbaudes

| 56. | Piecās dalībvalstīs, kurās Revīzijas palāta veica revīziju, adminsitratīvās pārbaudes kopumā ir labi izpildītas, un sasaistu pārbaudes saskaņā ar IAKS ir noderīgs līdzeklis, lai palīdzētu nodrošināt, ka platība un deklarēto mājlopu skaits atbilst patiesībai (35). |
| --- | --- |

56.

Piecās dalībvalstīs, kurās Revīzijas palāta veica revīziju, adminsitratīvās pārbaudes kopumā ir labi izpildītas, un sasaistu pārbaudes saskaņā ar IAKS ir noderīgs līdzeklis, lai palīdzētu nodrošināt, ka platība un deklarēto mājlopu skaits atbilst patiesībai (35).

| 57. | Luksemburgā galvenais AV apakšpasākums prasa, lai 100 % lauku saimniecību uzņemtos AV saistības (36). Šī prasība atvieglo administratīvās pārbaudes, jo atbalsts tiek maksāts par visām platībām IAKS deklarācijā. Lauksaimnieks apstiprina, ka viņš ir ievērojis ikgadējās platības deklarācijas nosacījumus un sasaistu pārbaudes tiek veiktas tāpat kā pirmā pīlāra pasākumiem. |
| --- | --- |

57.

Luksemburgā galvenais AV apakšpasākums prasa, lai 100 % lauku saimniecību uzņemtos AV saistības (36). Šī prasība atvieglo administratīvās pārbaudes, jo atbalsts tiek maksāts par visām platībām IAKS deklarācijā. Lauksaimnieks apstiprina, ka viņš ir ievērojis ikgadējās platības deklarācijas nosacījumus un sasaistu pārbaudes tiek veiktas tāpat kā pirmā pīlāra pasākumiem.

| 58. | Kas attiecas uz citām valstīm, Francijā saņēmējam nav jāuzņemas AV saistības par visu saimniecību, un ietvertās platības gadu no gada var mainīties. Saņēmējam ir jānorāda zemes gabali, par kuriem attiecīgajā gadā saistības faktiski uzņemtas, minot tos IAKS platības deklarācijā. Lai to izdarītu, viņam ir tikai divi kodeksi, no kuriem izvēlēties, lai gan pastāv vairāk nekā simts iespējamo apakšpasākumu. Ja par zemes gabaliem potenciāli uzņemtas saistības vairākos apakšpasākumos, bieži vien nav iespējams pārliecināties, par kuru apakšpasākumu vai apakšpasākumiem saistības faktiski ir uzņemtas. |
| --- | --- |

58.

Kas attiecas uz citām valstīm, Francijā saņēmējam nav jāuzņemas AV saistības par visu saimniecību, un ietvertās platības gadu no gada var mainīties. Saņēmējam ir jānorāda zemes gabali, par kuriem attiecīgajā gadā saistības faktiski uzņemtas, minot tos IAKS platības deklarācijā. Lai to izdarītu, viņam ir tikai divi kodeksi, no kuriem izvēlēties, lai gan pastāv vairāk nekā simts iespējamo apakšpasākumu. Ja par zemes gabaliem potenciāli uzņemtas saistības vairākos apakšpasākumos, bieži vien nav iespējams pārliecināties, par kuru apakšpasākumu vai apakšpasākumiem saistības faktiski ir uzņemtas.

| 59. | Šīs procedūras neļauj piemērot automatizētās atbilstības pārbaudes, lai salīdzinātu ikgadējā deklarācijā ietverto informāciju un saistības, ko parakstījis saņēmējs. Tādējādi administratīvajām pārbaudēm ir ierobežota vērtība. |
| --- | --- |

59.

Šīs procedūras neļauj piemērot automatizētās atbilstības pārbaudes, lai salīdzinātu ikgadējā deklarācijā ietverto informāciju un saistības, ko parakstījis saņēmējs. Tādējādi administratīvajām pārbaudēm ir ierobežota vērtība.

Pārbaudes uz vietas

Agrovides īpatnības

| 60. | Saskaņā ar KLP pirmā pīlāra noteikumiem augstu vērtējama ir attālā uzrāde, lai pārbaudītu, vai atbalsta prasība atbilst realitātei, t. i., zemes gabalu platību pārbaudei (cik zemes tiek apsaimniekots). Attālā uzrāde vairumā gadījumu nav efektīva, lai pārbaudītu atbilstību ar vides saistībām (kādas lauksaimniecības metodes tiek izmantotas), un tādējādi jāveic fiziska pārbaude uz vietas. Tādēļ AV apakšpasākumu pārbaude ir daudz apjomīgāka ieguldītā darba ziņā un izmaksā daudz vairāk nekā cita veida lauksaimniecības atbalsta pārbaudes. |
| --- | --- |

60.

Saskaņā ar KLP pirmā pīlāra noteikumiem augstu vērtējama ir attālā uzrāde, lai pārbaudītu, vai atbalsta prasība atbilst realitātei, t. i., zemes gabalu platību pārbaudei (cik zemes tiek apsaimniekots). Attālā uzrāde vairumā gadījumu nav efektīva, lai pārbaudītu atbilstību ar vides saistībām (kādas lauksaimniecības metodes tiek izmantotas), un tādējādi jāveic fiziska pārbaude uz vietas. Tādēļ AV apakšpasākumu pārbaude ir daudz apjomīgāka ieguldītā darba ziņā un izmaksā daudz vairāk nekā cita veida lauksaimniecības atbalsta pārbaudes.

| 61. | Daudzu AV apakšpasākumu tehniskais raksturs nozīmē to, ka pārbaudītājiem ir nepieciešamas speciālas zināšanas. Piemēram, visām apmeklētajām dalībvalstīm ir viena kopēja apakšpasākumu kategorija – izmantoto līdzekļu, tādu kā mēslošanas līdzekļi un pesticīdi, ierobežošana. Novērtēt atbilstību šīm saistībām ir daudz sarežģītāk nekā vienkārši apstiprināt, ka zemes gabalā audzē noteiktu laukaugu kultūru. Arī LLP ievērošanas nodrošināšanai ir vajadzīgas speciālista zināšanas. |
| --- | --- |

61.

Daudzu AV apakšpasākumu tehniskais raksturs nozīmē to, ka pārbaudītājiem ir nepieciešamas speciālas zināšanas. Piemēram, visām apmeklētajām dalībvalstīm ir viena kopēja apakšpasākumu kategorija – izmantoto līdzekļu, tādu kā mēslošanas līdzekļi un pesticīdi, ierobežošana. Novērtēt atbilstību šīm saistībām ir daudz sarežģītāk nekā vienkārši apstiprināt, ka zemes gabalā audzē noteiktu laukaugu kultūru. Arī LLP ievērošanas nodrošināšanai ir vajadzīgas speciālista zināšanas.

Labas lauksaimniecības prakses ievērošanas pārbaude

| 62. | Saņēmēja saimniecības atbilstība noteiktajam LLP kodeksam ir priekšnosacījums, lai saņemtu AV maksājumus. Šādi kodeksi tika ieviesti LAP laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam. Ir prasība, lai LAP ietvertu pārbaudāmus standartus, kas atbilst kopējām obligātajām vides prasībām (37). |
| --- | --- |

62.

Saņēmēja saimniecības atbilstība noteiktajam LLP kodeksam ir priekšnosacījums, lai saņemtu AV maksājumus. Šādi kodeksi tika ieviesti LAP laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam. Ir prasība, lai LAP ietvertu pārbaudāmus standartus, kas atbilst kopējām obligātajām vides prasībām (37).

| 63. | Noteikums pārbaudīt LLP daudz prasa no AV pārbaudītājiem, kuri parasti nav augu aizsardzības vai augsnes mēslošanas speciālisti. Komisijas Vadlīnijās dalībvalstis tiek aicinātas “programmas līmenī definēt konkrētus galvenos prakses veidus, kam jāveic pārbaudes uz vietas” (38). |
| --- | --- |

63.

Noteikums pārbaudīt LLP daudz prasa no AV pārbaudītājiem, kuri parasti nav augu aizsardzības vai augsnes mēslošanas speciālisti. Komisijas Vadlīnijās dalībvalstis tiek aicinātas “programmas līmenī definēt konkrētus galvenos prakses veidus, kam jāveic pārbaudes uz vietas” (38).

| 64. | Galvenie LLP prakses veidi, kas Vācijā valsts mērogā izraudzīti 5 % pārbaužu uz vietas veikšanai, fokusējas uz aspektiem, kuri ir viegli pārbaudāmi. Vācijas Federālais lauksaimniecības izpētes centrs (39) ziņo, ka to LLP rādītāju izvēli, kas jāpārbauda visās Vācijas federālajās zemēs, nosaka inspektoru kvalifikācija. Un tā kā inspektori nav augu aizsardzības vai mēslošanas speciālisti, bet ir tiešā atbalsta, pirmā pīlāra inspektori, šie rādītāji “var attiekties tikai uz tiem aspektiem, ko var viegli pārbaudīt nespeciālists”. Inspektoriem jābūt iespējai šos rādītājus pārbaudīt katru sezonu. Tādējādi pārbaudītais prakses veids saistīts ar to, ka jāpārbauda konkrēti dokumenti, piemēram, augsnes analīzes un barības vielu uzskaite, kas sniedz tikai daļējus pierādījumus par LLP ievērošanu. Tas pats attiecas uz Luksemburgu. |
| --- | --- |

64.

Galvenie LLP prakses veidi, kas Vācijā valsts mērogā izraudzīti 5 % pārbaužu uz vietas veikšanai, fokusējas uz aspektiem, kuri ir viegli pārbaudāmi. Vācijas Federālais lauksaimniecības izpētes centrs (39) ziņo, ka to LLP rādītāju izvēli, kas jāpārbauda visās Vācijas federālajās zemēs, nosaka inspektoru kvalifikācija. Un tā kā inspektori nav augu aizsardzības vai mēslošanas speciālisti, bet ir tiešā atbalsta, pirmā pīlāra inspektori, šie rādītāji “var attiekties tikai uz tiem aspektiem, ko var viegli pārbaudīt nespeciālists”. Inspektoriem jābūt iespējai šos rādītājus pārbaudīt katru sezonu. Tādējādi pārbaudītais prakses veids saistīts ar to, ka jāpārbauda konkrēti dokumenti, piemēram, augsnes analīzes un barības vielu uzskaite, kas sniedz tikai daļējus pierādījumus par LLP ievērošanu. Tas pats attiecas uz Luksemburgu.

| 65. | Laba prakse, lai pārbaudītu LLP, tika konstatēta Vācijā, kur tiek veikta papildu pārbaude attiecībā uz daudz sīkākiem LLP aspektiem. Šādas pārbaudes veic specializētas iestādes 1 % lauksaimnieku Par jebkādiem LLP pārkāpumiem tiek paziņots maksājumu aģentūrai, un, ja nepieciešams, piemēro sankcijas un samazina AV maksājumus. |
| --- | --- |

65.

Laba prakse, lai pārbaudītu LLP, tika konstatēta Vācijā, kur tiek veikta papildu pārbaude attiecībā uz daudz sīkākiem LLP aspektiem. Šādas pārbaudes veic specializētas iestādes 1 % lauksaimnieku Par jebkādiem LLP pārkāpumiem tiek paziņots maksājumu aģentūrai, un, ja nepieciešams, piemēro sankcijas un samazina AV maksājumus.

| 66. | Vācijas Federālais lauksaimniecības pētījumu centrs atzīmē, ka specializēto iestāžu veiktajās pārbaudēs tiek ņemts vērā vides riska izvērtējums, lai izvēlētos saimniecības, kuras apmeklēt un kurās pārbaudīt iespējamo neatbilstību (40). Šajās specifiskajās pārbaudēs atklāj daudzus pārkāpumus, un tās vairāk ietekmē korektīvas darbības, nekā pārbaudes, kas veiktas 5 % pārbaužu kontekstā, izvēloties saimniecības pēc tādiem kritērijiem kā maksājuma apjoms. |
| --- | --- |

66.

Vācijas Federālais lauksaimniecības pētījumu centrs atzīmē, ka specializēto iestāžu veiktajās pārbaudēs tiek ņemts vērā vides riska izvērtējums, lai izvēlētos saimniecības, kuras apmeklēt un kurās pārbaudīt iespējamo neatbilstību (40). Šajās specifiskajās pārbaudēs atklāj daudzus pārkāpumus, un tās vairāk ietekmē korektīvas darbības, nekā pārbaudes, kas veiktas 5 % pārbaužu kontekstā, izvēloties saimniecības pēc tādiem kritērijiem kā maksājuma apjoms.

| 67. | Francijas iestādes ir izstrādājušas instrukcijas valsts līmenī par piemērojamām procedūrām, veicot 5 % pārbaudes, lai pārbaudītu atbilstību septiņiem LLP kritērijiem, kas aprakstīti nacionālajā lauku attīstības plānā. Komisija ir apstiprinājusi šīs instrukcijas. Tomēr faktiski šie septiņi kritēriji un ar tiem saistītās pārbaudes nav stingras. |
| --- | --- |

67.

Francijas iestādes ir izstrādājušas instrukcijas valsts līmenī par piemērojamām procedūrām, veicot 5 % pārbaudes, lai pārbaudītu atbilstību septiņiem LLP kritērijiem, kas aprakstīti nacionālajā lauku attīstības plānā. Komisija ir apstiprinājusi šīs instrukcijas. Tomēr faktiski šie septiņi kritēriji un ar tiem saistītās pārbaudes nav stingras.

| 68. | Piemēram, kas attiecas uz mēslošanas līdzekļu izmantošanu – pārbaudītājs pārliecinās, vai mēslošanas līdzekļu lietošana ir dokumentēta, bet tikai tajos gadījumos, ja saimniecība ir nitrātu jutīgā apgabalā vai par vienu no agrovides apakšpasākumiem ir jāaizpilda dienasgrāmata. Pārbaudītājam ir doti tieši norādījumi nepārbaudīt rēķinus vai citus dokumentus. Cits piemērs attiecas uz nitrātu mēslojumu pārbaudēm: šajā LLP pārbaudītājam ir tādas pašas instrukcijas, kā iepriekš aprakstītās, tikai ar vienu papildu noteikumu – t. i., “pārbaudīt, ciktāl iespējams un balstoties uz dienasgrāmatu, ka šie mēslošanas līdzekļi nav izmantoti “riska” periodos (t. i., kad zeme ir sasalusi vai piemirkusi utt.)”. |
| --- | --- |

68.

Piemēram, kas attiecas uz mēslošanas līdzekļu izmantošanu – pārbaudītājs pārliecinās, vai mēslošanas līdzekļu lietošana ir dokumentēta, bet tikai tajos gadījumos, ja saimniecība ir nitrātu jutīgā apgabalā vai par vienu no agrovides apakšpasākumiem ir jāaizpilda dienasgrāmata. Pārbaudītājam ir doti tieši norādījumi nepārbaudīt rēķinus vai citus dokumentus. Cits piemērs attiecas uz nitrātu mēslojumu pārbaudēm: šajā LLP pārbaudītājam ir tādas pašas instrukcijas, kā iepriekš aprakstītās, tikai ar vienu papildu noteikumu – t. i., “pārbaudīt, ciktāl iespējams un balstoties uz dienasgrāmatu, ka šie mēslošanas līdzekļi nav izmantoti “riska” periodos (t. i., kad zeme ir sasalusi vai piemirkusi utt.)”.

| 69. | Revīzijas palātas apsvērumos pausts, ka, tā kā LLP bieži vien ir neskaidri definēta, testi praktiski sastāv no vairākiem ne tik stingriem, bet viegli pārbaudāmiem kritērijiem. Tādēļ ir grūti izvērtēt apjomu, kādā AV apakšpasākumi pārsniedz LLP. Revīzijas palāta atkārto savus apsvērumus un ieteikumus par LLP, kas sagatavoti tās īpašajā ziņojumā par atbalstu mazāk labvēlīgiem apgabaliem, un jo īpaši tā uzsver tos apsvērumus, kas saistīti ar neiespējamību apmierinošā līmenī pārbaudīt ievērošanu (41). Revīzijas palāta norādīja, ka Komisijai ir jānodrošina, lai dalībvalstis sniegtu LLP definīciju, kas ir saprotama un viegli pārbaudāma. Ja tas nav iespējams, Komisijai būtu jāierosina atbalsta sistēma, kas balstīta uz labāk kontrolējamu koncepciju nekā LLP. |
| --- | --- |

69.

Revīzijas palātas apsvērumos pausts, ka, tā kā LLP bieži vien ir neskaidri definēta, testi praktiski sastāv no vairākiem ne tik stingriem, bet viegli pārbaudāmiem kritērijiem. Tādēļ ir grūti izvērtēt apjomu, kādā AV apakšpasākumi pārsniedz LLP. Revīzijas palāta atkārto savus apsvērumus un ieteikumus par LLP, kas sagatavoti tās īpašajā ziņojumā par atbalstu mazāk labvēlīgiem apgabaliem, un jo īpaši tā uzsver tos apsvērumus, kas saistīti ar neiespējamību apmierinošā līmenī pārbaudīt ievērošanu (41). Revīzijas palāta norādīja, ka Komisijai ir jānodrošina, lai dalībvalstis sniegtu LLP definīciju, kas ir saprotama un viegli pārbaudāma. Ja tas nav iespējams, Komisijai būtu jāierosina atbalsta sistēma, kas balstīta uz labāk kontrolējamu koncepciju nekā LLP.

Apakšpasākumu pārbaude

Pārbaužu uz vietas atlase

| 70. | Francijā procedūra kopumā atbilst pašreizējiem noteikumiem (42). Tomēr nav noteikti tehniskie agrovides kritēriji, kas būtu iekļaujami riska analīzē. Komisijas vadlīnijas šajā aspektā paredz, ka jāņem vērā katram pasākumam specifiski riska kritēriji (43). Turklāt pārbaudes uz vietas ir jāveic gada laikā, pamatojoties uz riska analīzi katrā lauku attīstības pasākumā (44). |
| --- | --- |

70.

Francijā procedūra kopumā atbilst pašreizējiem noteikumiem (42). Tomēr nav noteikti tehniskie agrovides kritēriji, kas būtu iekļaujami riska analīzē. Komisijas vadlīnijas šajā aspektā paredz, ka jāņem vērā katram pasākumam specifiski riska kritēriji (43). Turklāt pārbaudes uz vietas ir jāveic gada laikā, pamatojoties uz riska analīzi katrā lauku attīstības pasākumā (44).

| 71. | Itālijā iepriekšējā gada pārbaužu konstatējumi netiek izmantoti riska analīzē, un, sagatavojot nākamā gada paraugu, tos neņem vērā (45). |
| --- | --- |

71.

Itālijā iepriekšējā gada pārbaužu konstatējumi netiek izmantoti riska analīzē, un, sagatavojot nākamā gada paraugu, tos neņem vērā (45).

| 72. | Luksemburgā riska analīze un paraugu atlases procedūra kopumā tieši balstās uz tiešā pirmā pīlāra atbalstu, jo AV pasākums ir tās pašas administratīvās sistēmas neatņemama daļa. Ņemot to vērā, atsevišķa riska analīze šim agrovides pasākumam netiek veikta. |
| --- | --- |

72.

Luksemburgā riska analīze un paraugu atlases procedūra kopumā tieši balstās uz tiešā pirmā pīlāra atbalstu, jo AV pasākums ir tās pašas administratīvās sistēmas neatņemama daļa. Ņemot to vērā, atsevišķa riska analīze šim agrovides pasākumam netiek veikta.

| 73. | Paraugu atlase Austrijā notiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2419/2001. Turklāt atsevišķa atlase, ievērojot 5 % prasību, tiek veikta attiecībā uz apakšpasākumu “Ziemas/rudens apzaļumošana”, kura saistību periods ir ārpus galvenā pārbaudes perioda. Atlasi veic departaments, kas ir neatkarīgs no pārbaudītājiem, kuri veic pārbaudes uz vietas. |
| --- | --- |

73.

Paraugu atlase Austrijā notiek saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2419/2001. Turklāt atsevišķa atlase, ievērojot 5 % prasību, tiek veikta attiecībā uz apakšpasākumu “Ziemas/rudens apzaļumošana”, kura saistību periods ir ārpus galvenā pārbaudes perioda. Atlasi veic departaments, kas ir neatkarīgs no pārbaudītājiem, kuri veic pārbaudes uz vietas.

Pārbaužu grafiks

| 74. | Komisijas vadlīnijās noteikts, ka labākais laiks pārbaudēm uz vietas ir jānosaka tā, lai ietvertu pārbaudāmā pasākumam raksturīgākās saistības un pienākumus un ka pārbaudes uz vietas ir jāveic šajā periodā (46). Tas ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 817/2004 69. pantu (sk. 25. punktu). |
| --- | --- |

74.

Komisijas vadlīnijās noteikts, ka labākais laiks pārbaudēm uz vietas ir jānosaka tā, lai ietvertu pārbaudāmā pasākumam raksturīgākās saistības un pienākumus un ka pārbaudes uz vietas ir jāveic šajā periodā (46). Tas ir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 817/2004 69. pantu (sk. 25. punktu).

| 75. | Luksemburgā pārbaudes uz vietas tiek veiktas laika posmā no jūnija līdz augustam, t. i., periodā, kad tiek novākta laukaugu raža, un līdz septembrim – lopbarības platību gadījumā. Šis periods ir piemērots pārbaudēm uz vietas, kas attiecas uz laukaugu un lopbarības platībām, bet ne vienmēr attiecībā uz agrovides apakšpasākumiem vai LLP, kur jāievēro konkrēti nosacījumi un pārbaude jāveic ārpus šā perioda (47). Labākie periodi dažādu agrovides saistību veidu pārbaudei nav noteikti. |
| --- | --- |

75.

Luksemburgā pārbaudes uz vietas tiek veiktas laika posmā no jūnija līdz augustam, t. i., periodā, kad tiek novākta laukaugu raža, un līdz septembrim – lopbarības platību gadījumā. Šis periods ir piemērots pārbaudēm uz vietas, kas attiecas uz laukaugu un lopbarības platībām, bet ne vienmēr attiecībā uz agrovides apakšpasākumiem vai LLP, kur jāievēro konkrēti nosacījumi un pārbaude jāveic ārpus šā perioda (47). Labākie periodi dažādu agrovides saistību veidu pārbaudei nav noteikti.

| 76. | Austrijā, lai gan kopumā pārbaudes notiek atbilstošā laikā, apakšpasākums “Vīnogu dārzu aizsardzība pret eroziju”, kuram saistību periods ir no 1. novembra līdz 30. aprīlim, tiek pārbaudīts laika posmā no 15. maija līdz septembra beigām. Tādējādi erozijas aizsardzības pasākums tiek pārbaudīts ārpus saistību perioda. To atzina Austrijas varas iestādes, kuras iesaistījās procedūru pabeigšanā. |
| --- | --- |

76.

Austrijā, lai gan kopumā pārbaudes notiek atbilstošā laikā, apakšpasākums “Vīnogu dārzu aizsardzība pret eroziju”, kuram saistību periods ir no 1. novembra līdz 30. aprīlim, tiek pārbaudīts laika posmā no 15. maija līdz septembra beigām. Tādējādi erozijas aizsardzības pasākums tiek pārbaudīts ārpus saistību perioda. To atzina Austrijas varas iestādes, kuras iesaistījās procedūru pabeigšanā.

| 77. | Bādenē Virtembergā paraugs, kam jāveic pārbaude uz vietas saistībā ar AV programmu, un citi uz platību balstīti AA pasākumi ir sadalīti četros pārbaudes periodos no maija līdz decembra vidum, tādējādi apakšpasākumu ietvaros ir iespējams pārbaudīt dažādās saistības. Pārbaužu sadalījums gada laikā ir pareizs, pamatojoties uz AV riska analīzi. Tomēr AV apakšpasākumu raksturs nosaka, ka, lai gan vismaz 5 % saņēmēju tiek pārbaudīti katru gadu, katrs saņēmējs tiek apmeklēts tikai reizi kontroles gadā. Tas savukārt nozīmē, ka daudzus apakšpasākumus un saistības nevar pilnībā pārbaudīt. |
| --- | --- |

77.

Bādenē Virtembergā paraugs, kam jāveic pārbaude uz vietas saistībā ar AV programmu, un citi uz platību balstīti AA pasākumi ir sadalīti četros pārbaudes periodos no maija līdz decembra vidum, tādējādi apakšpasākumu ietvaros ir iespējams pārbaudīt dažādās saistības. Pārbaužu sadalījums gada laikā ir pareizs, pamatojoties uz AV riska analīzi. Tomēr AV apakšpasākumu raksturs nosaka, ka, lai gan vismaz 5 % saņēmēju tiek pārbaudīti katru gadu, katrs saņēmējs tiek apmeklēts tikai reizi kontroles gadā. Tas savukārt nozīmē, ka daudzus apakšpasākumus un saistības nevar pilnībā pārbaudīt.

| 78. | Visos vienpadsmit gadījumos, ko pārbaudīja Revīzijas palāta 2004. gada jūnijā (galvenais kontroles periods, kura laikā ir jāveic vismaz puse no pārbaudēm), bija tādi apakšpasākumi, ko apmeklējuma laikā nevarēja pārbaudīt. |
| --- | --- |

78.

Visos vienpadsmit gadījumos, ko pārbaudīja Revīzijas palāta 2004. gada jūnijā (galvenais kontroles periods, kura laikā ir jāveic vismaz puse no pārbaudēm), bija tādi apakšpasākumi, ko apmeklējuma laikā nevarēja pārbaudīt.

| 79. | Turklāt šajā AV programmā ir apakšpasākumi, kuriem ir vairāk kā vienas saistības, ko var pārbaudīt tikai dažādos gada periodos. Piemēram, kas attiecas uz plaši izplatīto apakšpasākumu “Aramzemes rudens/ziemas apzaļumošana”, zaļais segums ir: a) jāiesēj līdz septembra vidum un b) jāuztur neskarts līdz novembra/ februāra beigām. Šādos gadījumos piemērošana tiks pārbaudīta tikai vienu reizi, tas nozīmē, ka vienas no divām saistībām netiks pārbaudītas. |
| --- | --- |

79.

Turklāt šajā AV programmā ir apakšpasākumi, kuriem ir vairāk kā vienas saistības, ko var pārbaudīt tikai dažādos gada periodos. Piemēram, kas attiecas uz plaši izplatīto apakšpasākumu “Aramzemes rudens/ziemas apzaļumošana”, zaļais segums ir: a) jāiesēj līdz septembra vidum un b) jāuztur neskarts līdz novembra/ februāra beigām. Šādos gadījumos piemērošana tiks pārbaudīta tikai vienu reizi, tas nozīmē, ka vienas no divām saistībām netiks pārbaudītas.

| 80. | Vairāk kā vienu saistību kombinācija uz vienu apakšpasākumu nozīmē, ka šādos gadījumos apakšpasākumu nevar pilnībā pārbaudīt. Tas attiecas arī uz apakšpasākumu “Attāluma paplašināšana starp laukaugu rindām līdz 17 cm”, kur paplašināto attālumu starp laukaugu rindām var pārbaudīt galvenā kontroles perioda laikā, bet citas saistības apakšpasākuma ietvaros (nekāda fungicīdu izsmidzināšana pirms noteiktas labības attīstības stadijas, parasti maija sākumā) var pārbaudīt agrāk. |
| --- | --- |

80.

Vairāk kā vienu saistību kombinācija uz vienu apakšpasākumu nozīmē, ka šādos gadījumos apakšpasākumu nevar pilnībā pārbaudīt. Tas attiecas arī uz apakšpasākumu “Attāluma paplašināšana starp laukaugu rindām līdz 17 cm”, kur paplašināto attālumu starp laukaugu rindām var pārbaudīt galvenā kontroles perioda laikā, bet citas saistības apakšpasākuma ietvaros (nekāda fungicīdu izsmidzināšana pirms noteiktas labības attīstības stadijas, parasti maija sākumā) var pārbaudīt agrāk.

| 81. | Francijā pārbaužu uz vietas datums ir atkarīgs no parauga paziņošanas. Pārbaudes uz vietas veic iespējami īsā laikā pēc dokumenta saņemšanas, lai izvairītos no maksājuma kavējumiem (praktiski – no jūlija līdz oktobrim). Tādējādi pārbaudes nav nepieciešams veikt atbilstošā brīdī, pamatojoties uz to riska veidu analīzi, kas raksturīgi pārbaudāmajam pasākumam. Turklāt, ja saņēmējam saskaņā ar līgumprasībām ir pienākums īstenot praksi vai atturēties no prakses, kurā ietverts vairāk nekā viens galvenais datums, noteikums par turpmāku apmeklējumu nepastāv. |
| --- | --- |

81.

Francijā pārbaužu uz vietas datums ir atkarīgs no parauga paziņošanas. Pārbaudes uz vietas veic iespējami īsā laikā pēc dokumenta saņemšanas, lai izvairītos no maksājuma kavējumiem (praktiski – no jūlija līdz oktobrim). Tādējādi pārbaudes nav nepieciešams veikt atbilstošā brīdī, pamatojoties uz to riska veidu analīzi, kas raksturīgi pārbaudāmajam pasākumam. Turklāt, ja saņēmējam saskaņā ar līgumprasībām ir pienākums īstenot praksi vai atturēties no prakses, kurā ietverts vairāk nekā viens galvenais datums, noteikums par turpmāku apmeklējumu nepastāv.

| 82. | Komisijas ziņojumā tika aprakstītas problēmas, ko rada nepieciešamība ierobežotā laika periodā veikt pārbaudi vai nepieciešamība pārbaudīt projektu biežāk kā vienu reizi. Šis ziņojums tika iesniegts budžeta iestādēm par iepriekšējā periodā gūto pieredzi (48). |
| --- | --- |

82.

Komisijas ziņojumā tika aprakstītas problēmas, ko rada nepieciešamība ierobežotā laika periodā veikt pārbaudi vai nepieciešamība pārbaudīt projektu biežāk kā vienu reizi. Šis ziņojums tika iesniegts budžeta iestādēm par iepriekšējā periodā gūto pieredzi (48).

| 83. | Nepieciešamību veikt vairāk nekā vienu pārbaudes apmeklējumu uz vietas apstiprināja Regulas (EK) Nr. 746/96 19. panta 4. punkts, kurā noteikts, ka “cik iespējams, visas saistības, ko norādījis saņēmējs, ir jāpārbauda (49). Ja nepieciešams, atsevišķu saistību pārbaude jāveic dažādos gada periodos.” Tādējādi iestādēm bija jāpārbauda AV projekts, ja tas bija nepieciešams, lai pārliecinātos, vai visas saistības tikušas ievērotas. |
| --- | --- |

83.

Nepieciešamību veikt vairāk nekā vienu pārbaudes apmeklējumu uz vietas apstiprināja Regulas (EK) Nr. 746/96 19. panta 4. punkts, kurā noteikts, ka “cik iespējams, visas saistības, ko norādījis saņēmējs, ir jāpārbauda (49). Ja nepieciešams, atsevišķu saistību pārbaude jāveic dažādos gada periodos.” Tādējādi iestādēm bija jāpārbauda AV projekts, ja tas bija nepieciešams, lai pārliecinātos, vai visas saistības tikušas ievērotas.

| 84. | Laika periodā no 2000. līdz 2006. gadam līdzīgas prasības parādās Regulas (EK) Nr. 817/2004 67.-69. pantā. Vairs nav iekļauta prasība pārbaudīt visas AV saistības, kuras parakstījis saņēmējs. Tas pats attiecas uz nepieciešamību pārbaudīt saņēmēju dažādos gada periodos. Turklāt Komisijas vadlīnijās dalībvalstīm pašreizējam periodam ir iekļauta prasība tikai par raksturīgākajām saistībām un pienākumiem, kas jāpārbauda. Pastāv arī noteikums mudināt dalībvalstis organizēt pārbaudes sistēmu tā, lai samazinātu apmeklējumu skaitu pie katra individuālā saņēmēja līdz vienam apmeklējumam (50). |
| --- | --- |

84.

Laika periodā no 2000. līdz 2006. gadam līdzīgas prasības parādās Regulas (EK) Nr. 817/2004 67.-69. pantā. Vairs nav iekļauta prasība pārbaudīt visas AV saistības, kuras parakstījis saņēmējs. Tas pats attiecas uz nepieciešamību pārbaudīt saņēmēju dažādos gada periodos. Turklāt Komisijas vadlīnijās dalībvalstīm pašreizējam periodam ir iekļauta prasība tikai par raksturīgākajām saistībām un pienākumiem, kas jāpārbauda. Pastāv arī noteikums mudināt dalībvalstis organizēt pārbaudes sistēmu tā, lai samazinātu apmeklējumu skaitu pie katra individuālā saņēmēja līdz vienam apmeklējumam (50).

| 85. | Tādējādi pašreizējā likumdošanas sistēma pieļauj, ka vairākas saistības netiks pārbaudītas pat tad, ja tie saņēmēji, kas atlasīti kā daļa no 5 % parauga, tiek pārbaudīti uz vietas. |
| --- | --- |

85.

Tādējādi pašreizējā likumdošanas sistēma pieļauj, ka vairākas saistības netiks pārbaudītas pat tad, ja tie saņēmēji, kas atlasīti kā daļa no 5 % parauga, tiek pārbaudīti uz vietas.

Balstīšanās uz saņēmēju iesniegtajām deklarācijām

| 86. | Revīzijas palāta atzīmēja, ka visās apmeklētajās dalībvalstīs pārsvarā tiek izmantotas saņēmēju iesniegtās deklarācijas. |
| --- | --- |

86.

Revīzijas palāta atzīmēja, ka visās apmeklētajās dalībvalstīs pārsvarā tiek izmantotas saņēmēju iesniegtās deklarācijas.

| 87. | Apakšpasākumu pārbaudēs Francijā, piemēram, lielā mērā izmantotas saņēmēju iesniegtās deklarācijas un jo īpaši zemes gabalu un ganību izmantošanas dienasgrāmatas. Šajos dokumentos lauksaimnieks pats ievada mēslošanas līdzekļu un fitosanitāro līdzekļu izmantojumu, stādīšanas, pļaušanas un ražas novākšanas darbības, kā arī ganību periodus. Pārbaudītājiem nav pienākuma iet tālāk par vienkāršu pārbaudi, pārliecinoties, vai informācija ir ievadīta šajās dienasgrāmatās. |
| --- | --- |

87.

Apakšpasākumu pārbaudēs Francijā, piemēram, lielā mērā izmantotas saņēmēju iesniegtās deklarācijas un jo īpaši zemes gabalu un ganību izmantošanas dienasgrāmatas. Šajos dokumentos lauksaimnieks pats ievada mēslošanas līdzekļu un fitosanitāro līdzekļu izmantojumu, stādīšanas, pļaušanas un ražas novākšanas darbības, kā arī ganību periodus. Pārbaudītājiem nav pienākuma iet tālāk par vienkāršu pārbaudi, pārliecinoties, vai informācija ir ievadīta šajās dienasgrāmatās.

| 88. | Komisijas inspekcijas ziņojumā (sk. 37. punktu) secināts, ka šāda veida pārbaudi nevar uzskatīt par pietiekamu un tā jāpapildina ar cita veida pārbaudēm (51). Turklāt Komisijas vadlīnijās ir ieteikums papildināt saņēmēju reģistrētās informācijas pārbaudes ar citām pārbaudēm, vēršot uzmanību, piemēram, uz ražu, rēķiniem, augsnes vai augu analīzi (52). |
| --- | --- |

88.

Komisijas inspekcijas ziņojumā (sk. 37. punktu) secināts, ka šāda veida pārbaudi nevar uzskatīt par pietiekamu un tā jāpapildina ar cita veida pārbaudēm (51). Turklāt Komisijas vadlīnijās ir ieteikums papildināt saņēmēju reģistrētās informācijas pārbaudes ar citām pārbaudēm, vēršot uzmanību, piemēram, uz ražu, rēķiniem, augsnes vai augu analīzi (52).

| 89. | Apakšpasākums “Nitrāta mēslojuma samazināšana par 20 %” sniedz piemēru:






  i) | orientējošā vērtība, uz kā pamata tiek aprēķināts 20 % samazinājums, ir atkarīga no saņēmēja paredzētās ražas; |
| --- | --- | --- |

89.

Apakšpasākums “Nitrāta mēslojuma samazināšana par 20 %” sniedz piemēru:

i)

orientējošā vērtība, uz kā pamata tiek aprēķināts 20 % samazinājums, ir atkarīga no saņēmēja paredzētās ražas;

| ii) | faktiskā atbilstība 20 % samazinājumam tiek pārbaudīta, izmantojot saņēmēja reģistrēto informāciju. |
| --- | --- |

ii)

faktiskā atbilstība 20 % samazinājumam tiek pārbaudīta, izmantojot saņēmēja reģistrēto informāciju.

| 90. | Revīzijas palāta novēroja, ka nav standarta procedūras, lai veiktu to dokumentu pārbaudi, kas tiek izmantoti kā pierādījumi, apstiprinot atbilstību līgumprasībām. Viens inspektors var veikt matemātiskus aprēķinus, lai pārbaudītu, ka ir ievēroti limiti, kamēr cits inspektors pārbaudīs, vai ir aizpildīti attiecīgie dokumenti. Līdzīgi vairāki pārbaudītāji veic administratīvās pārbaudes visos zemes gabalos, uz kuriem attiecas līgums, kamēr citi pārbaudītāji pārbauda tikai paraugu. |
| --- | --- |

90.

Revīzijas palāta novēroja, ka nav standarta procedūras, lai veiktu to dokumentu pārbaudi, kas tiek izmantoti kā pierādījumi, apstiprinot atbilstību līgumprasībām. Viens inspektors var veikt matemātiskus aprēķinus, lai pārbaudītu, ka ir ievēroti limiti, kamēr cits inspektors pārbaudīs, vai ir aizpildīti attiecīgie dokumenti. Līdzīgi vairāki pārbaudītāji veic administratīvās pārbaudes visos zemes gabalos, uz kuriem attiecas līgums, kamēr citi pārbaudītāji pārbauda tikai paraugu.

| 91. | Šis apakšpasākums, kur saņēmējs samazina nitrāta mēslojuma izmantošanu par 20 % mazāk no ieteicamā daudzuma, ir arī viens no galvenajiem AV apakšpasākumiem, piemēram, Bādenē Virtembergā. Lai veiktu šā apakšpasākuma pārbaudi, pārbaudītājam ir nepieciešams novērtēt, vai izmantotā mēslošanas līdzekļa reģistrētā informācija ir ticama un pilnīga. |
| --- | --- |

91.

Šis apakšpasākums, kur saņēmējs samazina nitrāta mēslojuma izmantošanu par 20 % mazāk no ieteicamā daudzuma, ir arī viens no galvenajiem AV apakšpasākumiem, piemēram, Bādenē Virtembergā. Lai veiktu šā apakšpasākuma pārbaudi, pārbaudītājam ir nepieciešams novērtēt, vai izmantotā mēslošanas līdzekļa reģistrētā informācija ir ticama un pilnīga.

| 92. | Turklāt pārbaudītājam ir jāpārbauda informācijas precizitāte, kas izmantota, lai aprēķinātu optimālo nitrāta līmeni. Aprēķinu pamatā (no šejienes 20 % samazinājums) ir paredzētā raža. Skaitli sniedz saņēmējs. Attiecībā uz to nepastāv standarta līmenis, un paredzētās ražas novirze +/- 15 % robežās tiek uzskatīta par ticamu. Pārbaudītājam ir nepieciešams veikt izpēti tikai tādos gadījumos, ja ir konstatēti acīmredzami pārspīlējumi. Tādējādi optimālā nitrātu mēslojuma izmantošanas līmeņa metode ir jutīga attiecībā uz nelielām paredzētās ražas izmaiņām. |
| --- | --- |

92.

Turklāt pārbaudītājam ir jāpārbauda informācijas precizitāte, kas izmantota, lai aprēķinātu optimālo nitrāta līmeni. Aprēķinu pamatā (no šejienes 20 % samazinājums) ir paredzētā raža. Skaitli sniedz saņēmējs. Attiecībā uz to nepastāv standarta līmenis, un paredzētās ražas novirze +/- 15 % robežās tiek uzskatīta par ticamu. Pārbaudītājam ir nepieciešams veikt izpēti tikai tādos gadījumos, ja ir konstatēti acīmredzami pārspīlējumi. Tādējādi optimālā nitrātu mēslojuma izmantošanas līmeņa metode ir jutīga attiecībā uz nelielām paredzētās ražas izmaiņām.

| 93. | Skaidrojošais piemērs 3. izcēlumā atklāj, ka, pārspīlējot paredzēto ražu robežās, kas joprojām ir “ticami” (piemēram, 14 %), saņēmējs varētu izmantot 100 % no ieteiktā nitrāta mēslojuma līmeņa (64 kg N/ha) un tomēr pieprasīt kompensāciju saskaņā ar apakšpasākumu, kas attiecas uz nitrāta mēslojuma samazināšanu par 20 %.

  3. izcēlumsBādene Virtemberga: nitrāta mēslojuma lietošanas samazināšana par 20 %Ja saņēmējam vajadzētu palielināt skaitli, kas attiecas uz viņa paredzēto ražu par 14 % (t. i., +/– 15 % robežās), samazinātā nitrāta mēslojuma (N – 20 %) līmenis būtu tāds pats kā ieteiktajam nitrāta mēslojumam attiecībā uz LLP (64 kg/ha turpmāk piemērā). | Reālā situācija | Hipotētisks piemērs, paredzētā raža pārspīlēta par 14 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Paredzētā raža | 50 | | 57 | |
| × faktors attiecībā uz graudaugu veidu | 2,3 | | 2,3 | |
| | | 115 | | 131 |
| + N daļās, kur netiek ievākta raža | | 20 | | 20 |
| Kopējā nepieciešamība pēc N | | 135 | | 151 |
| – N no augsnes, iepriekšējās labības | | – 71 | | – 71 |
| N mēslošana attiecībā uz LLP | | 64 | | 80 |
| – 20 % | | – 12,8 | | – 16 |
| N – 20 % | | 51,2 | | 64 |

93.

Skaidrojošais piemērs 3. izcēlumā atklāj, ka, pārspīlējot paredzēto ražu robežās, kas joprojām ir “ticami” (piemēram, 14 %), saņēmējs varētu izmantot 100 % no ieteiktā nitrāta mēslojuma līmeņa (64 kg N/ha) un tomēr pieprasīt kompensāciju saskaņā ar apakšpasākumu, kas attiecas uz nitrāta mēslojuma samazināšanu par 20 %.

3. izcēlumsBādene Virtemberga: nitrāta mēslojuma lietošanas samazināšana par 20 %Ja saņēmējam vajadzētu palielināt skaitli, kas attiecas uz viņa paredzēto ražu par 14 % (t. i., +/– 15 % robežās), samazinātā nitrāta mēslojuma (N – 20 %) līmenis būtu tāds pats kā ieteiktajam nitrāta mēslojumam attiecībā uz LLP (64 kg/ha turpmāk piemērā).

Reālā situācija

Hipotētisks piemērs, paredzētā raža pārspīlēta par 14 %

Paredzētā raža

50

57

× faktors attiecībā uz graudaugu veidu

2,3

2,3

115

131

- N daļās, kur netiek ievākta raža

20

20

Kopējā nepieciešamība pēc N

135

151

– N no augsnes, iepriekšējās labības

– 71

– 71

N mēslošana attiecībā uz LLP

64

80

– 20 %

– 12,8

– 16

N – 20 %

51,2

64

| 94. | Otra svarīgā informācija, ko sniedz saņēmējs, ir faktiskais izlietotā minerālmēslojuma un bioloģisko mēslojuma daudzums, kas iegrāmatots zemesgabala uzskaitē. Šāda informācija ir atkarīga no tā, cik precīzi saņēmējs reģistrē izmantoto mēslošanas līdzekli. Revīzijas palāta atklāja, ka par faktiski izmantotā mēslošanas līdzekļa daudzumu ir grūti pārliecināties praksē, un pārbaudītājs galvenokārt pārbauda, vai iegrāmatotā informācija ir atjaunināta un ticama. |
| --- | --- |

94.

Otra svarīgā informācija, ko sniedz saņēmējs, ir faktiskais izlietotā minerālmēslojuma un bioloģisko mēslojuma daudzums, kas iegrāmatots zemesgabala uzskaitē. Šāda informācija ir atkarīga no tā, cik precīzi saņēmējs reģistrē izmantoto mēslošanas līdzekli. Revīzijas palāta atklāja, ka par faktiski izmantotā mēslošanas līdzekļa daudzumu ir grūti pārliecināties praksē, un pārbaudītājs galvenokārt pārbauda, vai iegrāmatotā informācija ir atjaunināta un ticama.

| 95. | Ja lauksaimnieks norāda mazāku daudzumu mēslošanas līdzekļa, rezultātā tam varētu tikt piešķirta negodīga kompensācija atbilstīgi šim apakšpasākumam. Arī tad, ja lauksaimnieks norāda mazāku daudzumu mēslošanas līdzekļa un uzrāda nedaudz lielāku paredzēto ražu, sekas būtu tādas pašas, turklāt to būtu vēl sarežģītāk atklāt. |
| --- | --- |

95.

Ja lauksaimnieks norāda mazāku daudzumu mēslošanas līdzekļa, rezultātā tam varētu tikt piešķirta negodīga kompensācija atbilstīgi šim apakšpasākumam. Arī tad, ja lauksaimnieks norāda mazāku daudzumu mēslošanas līdzekļa un uzrāda nedaudz lielāku paredzēto ražu, sekas būtu tādas pašas, turklāt to būtu vēl sarežģītāk atklāt.

| 96. | Revīzijas palāta secina, ka šā veida apakšpasākums ir pārbaudāms, pamatojoties tikai uz saņēmēja iesniegto informāciju. Tādējādi netiek ievērota prasība, kas pausta Regulā (EK) Nr. 817/2004, t. i., ka maksājumus, kas balstīti uz mēslošanas līdzekļu ierobežošanu, veic tikai tad, ja šādi ierobežojumi ir tehniski un ekonomiski pārbaudāmi. |
| --- | --- |

96.

Revīzijas palāta secina, ka šā veida apakšpasākums ir pārbaudāms, pamatojoties tikai uz saņēmēja iesniegto informāciju. Tādējādi netiek ievērota prasība, kas pausta Regulā (EK) Nr. 817/2004, t. i., ka maksājumus, kas balstīti uz mēslošanas līdzekļu ierobežošanu, veic tikai tad, ja šādi ierobežojumi ir tehniski un ekonomiski pārbaudāmi.

Pārbaude, kas atkarīga no vizuālām pārbaudēm

| 97. | Pārbaudītāji, kas veic pārbaudes uz vietas, vizuāli pārbauda lauku, lai pārliecinātos par saistību ievērošanu, piemēram, par mēslošanas līdzekļu samazināšanu. Šādas pārbaudes ir svarīgas, jo sniedz papildu drošību. Tomēr tām ir ierobežojumi, jo īpaši tādos gadījumos, kad saistības ir sarežģīti pārbaudīt. |
| --- | --- |

97.

Pārbaudītāji, kas veic pārbaudes uz vietas, vizuāli pārbauda lauku, lai pārliecinātos par saistību ievērošanu, piemēram, par mēslošanas līdzekļu samazināšanu. Šādas pārbaudes ir svarīgas, jo sniedz papildu drošību. Tomēr tām ir ierobežojumi, jo īpaši tādos gadījumos, kad saistības ir sarežģīti pārbaudīt.

| 98. | Bādenes Virtembergas AV programmā ir ietverts apakšpasākums, kurā lauksaimnieks apņemas neizmantot audzēšanas regulatorus. Uz vietas veiktās pārbaudes šim apakšpasākumam ir balstītas uz vizuāliem novērojumiem. Dažāda garuma labība un iespaids par lauka nevienmērīgumu tiek uzskatīti par uzskatāmu pierādījumu, ka audzēšanas regulatori netiek izmantoti. |
| --- | --- |

98.

Bādenes Virtembergas AV programmā ir ietverts apakšpasākums, kurā lauksaimnieks apņemas neizmantot audzēšanas regulatorus. Uz vietas veiktās pārbaudes šim apakšpasākumam ir balstītas uz vizuāliem novērojumiem. Dažāda garuma labība un iespaids par lauka nevienmērīgumu tiek uzskatīti par uzskatāmu pierādījumu, ka audzēšanas regulatori netiek izmantoti.

| 99. | Tomēr situācija ne vienmēr ir saprotama. Garuma atšķirības gadījumos, kad izmantoti regulatori un kad tie nav izmantoti, ir diezgan mazas (rudziem 20 cm, bet kviešiem tikai 4 cm). Turklāt garuma atšķirības ir atkarīgas arī no klimata, sēšanas datuma, augsnes kvalitātes un attiecīgās labības sugām. Skatīt ilustrējošo piemēru 4. izcēlumā.

  4. izcēlumsTika pārbaudīti divi blakus esoši zemes gabali, kuros audzēja vienas sugas kviešus. Vienā zemes gabalā tika izmantoti audzēšanas regulatori, bet otrā tie netika izmantoti. Nebija iespējams saskatīt atšķirības starp abiem laukiem. Nelielas atšķirības augu garuma ziņā varēja rasties arī atšķirīgas augsnes sagatavošanas rezultātā, iepriekšējās izmantotās labības dēļ un/ vai atšķirīga sējas laika (datuma) dēļ.Vietējās instrukcijās ir apgalvots, ka laboratorijas analīze ir jāveic tikai tad, “ja audzēšanas regulatoru sekas nevar izvērtēt vizuāli”. Tiek uzskatīts, ka šāda analīze ir pārāk dārga, izņemot gadījumus, kad ir vērojama acīmredzama saistību neievērošana. |
| --- | --- |

99.

Tomēr situācija ne vienmēr ir saprotama. Garuma atšķirības gadījumos, kad izmantoti regulatori un kad tie nav izmantoti, ir diezgan mazas (rudziem 20 cm, bet kviešiem tikai 4 cm). Turklāt garuma atšķirības ir atkarīgas arī no klimata, sēšanas datuma, augsnes kvalitātes un attiecīgās labības sugām. Skatīt ilustrējošo piemēru 4. izcēlumā.

4. izcēlumsTika pārbaudīti divi blakus esoši zemes gabali, kuros audzēja vienas sugas kviešus. Vienā zemes gabalā tika izmantoti audzēšanas regulatori, bet otrā tie netika izmantoti. Nebija iespējams saskatīt atšķirības starp abiem laukiem. Nelielas atšķirības augu garuma ziņā varēja rasties arī atšķirīgas augsnes sagatavošanas rezultātā, iepriekšējās izmantotās labības dēļ un/ vai atšķirīga sējas laika (datuma) dēļ.Vietējās instrukcijās ir apgalvots, ka laboratorijas analīze ir jāveic tikai tad, “ja audzēšanas regulatoru sekas nevar izvērtēt vizuāli”. Tiek uzskatīts, ka šāda analīze ir pārāk dārga, izņemot gadījumus, kad ir vērojama acīmredzama saistību neievērošana.

| 100. | Pārbaudes, ko veikuši inspektori uz lauka visās dalībvalstīs, kur Revīzijas palāta veica revīziju, ir balstītas uz inspektoru individuālajām zināšanām un (attiecībā uz dažām saistībām) mazsvarīgām sīkām instrukcijām par pārbaudēm uz vietas. Rādītāji, kas jāpārbauda, reti kad ir sniegti rokasgrāmatās. Tomēr, veicot pārbaudi uz lauka, inspektori atsaucas uz dažādiem rādītājiem, kas ir balstīti uz to tehniskajām zināšanām un pieredzi. Revīzijas palāta atzīmēja, ka daudzi no šiem rādītājiem ir ļoti noderīgi un svarīgi, lai noteiktu pārbaudes rezultātu vairākos nozīmīgos apakšpasākumos, piemēram, mēslošanas līdzekļu samazināšanā. Tie attiecas uz labības krāsu un garumu, nezāļu daudzumu utt. |
| --- | --- |

100.

Pārbaudes, ko veikuši inspektori uz lauka visās dalībvalstīs, kur Revīzijas palāta veica revīziju, ir balstītas uz inspektoru individuālajām zināšanām un (attiecībā uz dažām saistībām) mazsvarīgām sīkām instrukcijām par pārbaudēm uz vietas. Rādītāji, kas jāpārbauda, reti kad ir sniegti rokasgrāmatās. Tomēr, veicot pārbaudi uz lauka, inspektori atsaucas uz dažādiem rādītājiem, kas ir balstīti uz to tehniskajām zināšanām un pieredzi. Revīzijas palāta atzīmēja, ka daudzi no šiem rādītājiem ir ļoti noderīgi un svarīgi, lai noteiktu pārbaudes rezultātu vairākos nozīmīgos apakšpasākumos, piemēram, mēslošanas līdzekļu samazināšanā. Tie attiecas uz labības krāsu un garumu, nezāļu daudzumu utt.

| 101. | Nebūtu praktiski ietvert ļoti sīku kritēriju, rādītāju vai parametru aprakstu inspektoru rokasgrāmatā. Revīzijas palāta uzskata, ka šādā rokasgrāmatā varētu būt noderīgi minimālie vispārējie noteikumi par to, kā pārbaudīt saistības uz lauka. Tas nodrošinātu saistību kontroles spējas un vienādu pieeju, kas jāpiemēro inspektoriem. Rakstisku instrukciju izstrādāšana nodrošinātu pārbaudītājus ar pārbaudāmiem kritērijiem, kas jāizmanto pārbaudēs. Tās arī uzlabotu veikto pārbaužu dokumentu sagatavošanu. Turklāt pārbaudes ziņojumi noderētu arī nākamajos apmeklējumos. |
| --- | --- |

101.

Nebūtu praktiski ietvert ļoti sīku kritēriju, rādītāju vai parametru aprakstu inspektoru rokasgrāmatā. Revīzijas palāta uzskata, ka šādā rokasgrāmatā varētu būt noderīgi minimālie vispārējie noteikumi par to, kā pārbaudīt saistības uz lauka. Tas nodrošinātu saistību kontroles spējas un vienādu pieeju, kas jāpiemēro inspektoriem. Rakstisku instrukciju izstrādāšana nodrošinātu pārbaudītājus ar pārbaudāmiem kritērijiem, kas jāizmanto pārbaudēs. Tās arī uzlabotu veikto pārbaužu dokumentu sagatavošanu. Turklāt pārbaudes ziņojumi noderētu arī nākamajos apmeklējumos.

Pamatdatu trūkums

| 102. | Francijā līgumos, kurus paraksta prefekts un saņēmējs, ir ietverti galvenie nosacījumi, kas ir jāpilda saņēmējam, lai ievērotu AV saistības. Revīzijas palāta atklāja vairākus gadījumus, kuros nebija skaidra nosacījumu nozīme, un ne pārbaudītājs, ne saņēmējs nevarēja saprast, kas tiek prasīts. Turklāt dažus nosacījumus pārbaudītāji atšķirīgi interpretēja. |
| --- | --- |

102.

Francijā līgumos, kurus paraksta prefekts un saņēmējs, ir ietverti galvenie nosacījumi, kas ir jāpilda saņēmējam, lai ievērotu AV saistības. Revīzijas palāta atklāja vairākus gadījumus, kuros nebija skaidra nosacījumu nozīme, un ne pārbaudītājs, ne saņēmējs nevarēja saprast, kas tiek prasīts. Turklāt dažus nosacījumus pārbaudītāji atšķirīgi interpretēja.

| 103. | Šā ziņojuma pielikumā ir četri piemēri par šo fenomenu. Šis skaidrības trūkums sarežģī pārbaudītāju uz vietas veikto darbu, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka viņi veic pārbaudes uz vietas septiņos citos departamentos. Tā kā katrā departamentā ir savas prasības, noteikumi, kas attiecas uz kādu konkrētu pasākumu, var atšķirties viens no otra. |
| --- | --- |

103.

Šā ziņojuma pielikumā ir četri piemēri par šo fenomenu. Šis skaidrības trūkums sarežģī pārbaudītāju uz vietas veikto darbu, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka viņi veic pārbaudes uz vietas septiņos citos departamentos. Tā kā katrā departamentā ir savas prasības, noteikumi, kas attiecas uz kādu konkrētu pasākumu, var atšķirties viens no otra.

| 104. | Apakšpasākums “Dabas ainavas elementu saglabāšana un kopšana” ietver rūpes par kokiem, grāvjiem utt., bet lauksaimniekam ir arī jānodrošina, ka attiecīgais objekts netiek likvidēts. |
| --- | --- |

104.

Apakšpasākums “Dabas ainavas elementu saglabāšana un kopšana” ietver rūpes par kokiem, grāvjiem utt., bet lauksaimniekam ir arī jānodrošina, ka attiecīgais objekts netiek likvidēts.

| 105. | Ņemot vērā saistību raksturu, ne vienmēr ir iespējams pārliecināties par saistību pastāvēšanu un ievērošanu. Tas notiek tādēļ, ka pārbaudēs izmantotie orientējošie kritēriji ir vispārīgi un ne vienmēr ir ievērojami. Dodoties apmeklējumos pie saņēmējiem, kā arī ņemot vērā no inspektoriem iegūto informāciju, lielākoties var konstatēt, ka ir liela elastība pienākuma pildīšanā un arī pārbaudīšanā. |
| --- | --- |

105.

Ņemot vērā saistību raksturu, ne vienmēr ir iespējams pārliecināties par saistību pastāvēšanu un ievērošanu. Tas notiek tādēļ, ka pārbaudēs izmantotie orientējošie kritēriji ir vispārīgi un ne vienmēr ir ievērojami. Dodoties apmeklējumos pie saņēmējiem, kā arī ņemot vērā no inspektoriem iegūto informāciju, lielākoties var konstatēt, ka ir liela elastība pienākuma pildīšanā un arī pārbaudīšanā.

| 106. | Revīzijas palāta atklāja, ka attiecībā uz ainavas elementu kontroli administratīvu un finansiālu iemeslu dēļ ir diezgan neiespējami pildīt dokumentu sagatavošanas prasības vienādā, saskaņotā veidā. Austrijā pārbaužu kvalitāte potenciāli tiks pastiprināta no 2005. gada, kad tiks izmantoti gaisa fotouzņēmumi, lai pārbaudītu ainavas elementus, un šīs pārbaudes ietvers retrospektīvās pārbaudes. |
| --- | --- |

106.

Revīzijas palāta atklāja, ka attiecībā uz ainavas elementu kontroli administratīvu un finansiālu iemeslu dēļ ir diezgan neiespējami pildīt dokumentu sagatavošanas prasības vienādā, saskaņotā veidā. Austrijā pārbaužu kvalitāte potenciāli tiks pastiprināta no 2005. gada, kad tiks izmantoti gaisa fotouzņēmumi, lai pārbaudītu ainavas elementus, un šīs pārbaudes ietvers retrospektīvās pārbaudes.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Vispārējs secinājums

| 107. | Atšķirībā no pirmā pīlāra izdevumiem nav iespējams gūt pārliecību par visām AV saistībām, kas nepieciešamas, lai saņemtu atbalstu. Pat iegūstot pietiekamu pārliecību par atbilstību visiem pienākumiem, ņemot vērā minimālo 5 % saņēmēju piemēru, dalībvalstīm tiek radīti ievērojami izdevumi – gan par pārbaudēm uz vietas, gan veicot dārgas laboratorijas analīzes. Attālā uzrāde pārbaudēs tiek izmantota ierobežoti attiecībā uz AV (un LLP) saistībām, un tādējādi AV pārbaudes ir apjomīgākas ieguldītā darba ziņā, salīdzinot ar pirmo pīlāru. Turklāt pārbaudēs ir augstākas tehniskās prasības (60.-61. punkts). |
| --- | --- |

107.

Atšķirībā no pirmā pīlāra izdevumiem nav iespējams gūt pārliecību par visām AV saistībām, kas nepieciešamas, lai saņemtu atbalstu. Pat iegūstot pietiekamu pārliecību par atbilstību visiem pienākumiem, ņemot vērā minimālo 5 % saņēmēju piemēru, dalībvalstīm tiek radīti ievērojami izdevumi – gan par pārbaudēm uz vietas, gan veicot dārgas laboratorijas analīzes. Attālā uzrāde pārbaudēs tiek izmantota ierobežoti attiecībā uz AV (un LLP) saistībām, un tādējādi AV pārbaudes ir apjomīgākas ieguldītā darba ziņā, salīdzinot ar pirmo pīlāru. Turklāt pārbaudēs ir augstākas tehniskās prasības (60.-61. punkts).

Komisijas līmenī

| 108. | Komisija tikai daļēji nodrošināja AV apakšpasākumu pārbaudāmību LAP apstiprināšanas stadijā, un tādējādi tā nebija noteikusi tos apakšpasākumus, kuriem ir augsts kontroles risks (32.-35. punkts). |
| --- | --- |

108.

Komisija tikai daļēji nodrošināja AV apakšpasākumu pārbaudāmību LAP apstiprināšanas stadijā, un tādējādi tā nebija noteikusi tos apakšpasākumus, kuriem ir augsts kontroles risks (32.-35. punkts).

| 109. | Tā nebija apmeklējusi nevienu dalībvalsti, lai pārbaudītu AV kontroles sistēmas, kuras ir darbojušās pirmos piecus gadus no septiņu gadu laikposma šā lielākā AV pasākuma ietvaros, kas ir pazīstams kā augsta riska pasākums (36.-39. punkts). |
| --- | --- |

109.

Tā nebija apmeklējusi nevienu dalībvalsti, lai pārbaudītu AV kontroles sistēmas, kuras ir darbojušās pirmos piecus gadus no septiņu gadu laikposma šā lielākā AV pasākuma ietvaros, kas ir pazīstams kā augsta riska pasākums (36.-39. punkts).

| 110. | Kas attiecas uz bioloģisko lauksaimniecību, dalībvalstu ziņojumi, kuriem vajadzēja sniegt pārliecību par pārbaudes sistēmas objektivitāti un efektivitāti, ir nepilnīgi, novēloti un neprecīzi. Tas ir svarīgi attiecībā uz AV, jo dalībvalstis paļaujas uz pārbaudes sistēmu, lai aizvietotu savas pārbaudes šajā apakšpasākumā (46.-49. punkts). |
| --- | --- |

110.

Kas attiecas uz bioloģisko lauksaimniecību, dalībvalstu ziņojumi, kuriem vajadzēja sniegt pārliecību par pārbaudes sistēmas objektivitāti un efektivitāti, ir nepilnīgi, novēloti un neprecīzi. Tas ir svarīgi attiecībā uz AV, jo dalībvalstis paļaujas uz pārbaudes sistēmu, lai aizvietotu savas pārbaudes šajā apakšpasākumā (46.-49. punkts).

| 111. | Komisijas pārbaudēs septiņās dalībvalstīs laika posmā no 1998. līdz 2001. gadam atklājās nozīmīgi trūkumi pārbaužu sistēmas uzraudzībā, bet šie fakti vēlāk netika atbilstošas pārbaudīti. Turpmākas pārbaudes dalībvalstīs nav notikušas, lai gan Komisija bija noteikusi, ka tās ir vajadzīgas. Tādējādi Komisija nav nodrošinājusi, ka galvenā pārbaudes sistēmas uzraudzības kontrole pienācīgi darbojas (50.-54. punkts). |
| --- | --- |

111.

Komisijas pārbaudēs septiņās dalībvalstīs laika posmā no 1998. līdz 2001. gadam atklājās nozīmīgi trūkumi pārbaužu sistēmas uzraudzībā, bet šie fakti vēlāk netika atbilstošas pārbaudīti. Turpmākas pārbaudes dalībvalstīs nav notikušas, lai gan Komisija bija noteikusi, ka tās ir vajadzīgas. Tādējādi Komisija nav nodrošinājusi, ka galvenā pārbaudes sistēmas uzraudzības kontrole pienācīgi darbojas (50.-54. punkts).

| 112. | Komisijas rīcības plānā par bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību ir apgalvots, ka “pašreizējā pārbaudes sistēma lielākajā daļā gadījumu darbojas ļoti efektīvi”. Revīzijas palātas revīzijā netika konstatēts, ka Komisija būtu atbilstoši pārliecinājusies, lai sniegtu šādu apgalvojumu (44. punktu un 46.-54. punkti). |
| --- | --- |

112.

Komisijas rīcības plānā par bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību ir apgalvots, ka “pašreizējā pārbaudes sistēma lielākajā daļā gadījumu darbojas ļoti efektīvi”. Revīzijas palātas revīzijā netika konstatēts, ka Komisija būtu atbilstoši pārliecinājusies, lai sniegtu šādu apgalvojumu (44. punktu un 46.-54. punkti).

Dalībvalstu līmenī

| 113. | LLP elementi, kam veiktas pārbaudes uz vietas, veido vairākus brīvus, bet viegli pārbaudāmus kritērijus (62.-69. punkts). |
| --- | --- |

113.

LLP elementi, kam veiktas pārbaudes uz vietas, veido vairākus brīvus, bet viegli pārbaudāmus kritērijus (62.-69. punkts).

| 114. | Riska analīze, lai izraudzītos paraugus, reti kad ietver specifiskus apsvērumus par AV. Neliela analīze tiek veikta, izmantojot pārbaužu rezultātus nākamā gada analīzē (70.-73. punkts). |
| --- | --- |

114.

Riska analīze, lai izraudzītos paraugus, reti kad ietver specifiskus apsvērumus par AV. Neliela analīze tiek veikta, izmantojot pārbaužu rezultātus nākamā gada analīzē (70.-73. punkts).

| 115. | Revīzijā pārbaudītās dalībvalstu administrācijas lielākoties piemēro uz vietas veikto pārbaužu noteikumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 817/2004 un (EK) Nr. 2419/2001 un Komisijas vadlīnijās, bet fakts, ka saistības (un LLP) ir jāievēro biežāk kā vienu reizi jeb pastāvīgi, nozīmē, ka bieži vien nav iespējams atbilstoši pārliecināties par atbilstību. Procedūras administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas ir cieši saistītas ar pirmā pīlāra procedūrām, kas bieži vien notiek vienā laikā ar tiešā atbalsta pārbaudēm apmēram ap ražas laiku, kas ne vienmēr ir labākais brīdis, lai pārbaudītu atbilstību AV saistībām un LLP (74.-85. punkts). |
| --- | --- |

115.

Revīzijā pārbaudītās dalībvalstu administrācijas lielākoties piemēro uz vietas veikto pārbaužu noteikumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 817/2004 un (EK) Nr. 2419/2001 un Komisijas vadlīnijās, bet fakts, ka saistības (un LLP) ir jāievēro biežāk kā vienu reizi jeb pastāvīgi, nozīmē, ka bieži vien nav iespējams atbilstoši pārliecināties par atbilstību. Procedūras administratīvajām pārbaudēm un pārbaudēm uz vietas ir cieši saistītas ar pirmā pīlāra procedūrām, kas bieži vien notiek vienā laikā ar tiešā atbalsta pārbaudēm apmēram ap ražas laiku, kas ne vienmēr ir labākais brīdis, lai pārbaudītu atbilstību AV saistībām un LLP (74.-85. punkts).

| 116. | AV apakšpasākumu kontrole pārbaudītajās dalībvalstīs lielā mērā ir balstīta uz saņēmēju iesniegtajām deklarācijām (86.-96. punkts). |
| --- | --- |

116.

AV apakšpasākumu kontrole pārbaudītajās dalībvalstīs lielā mērā ir balstīta uz saņēmēju iesniegtajām deklarācijām (86.-96. punkts).

| 117. | Dažas saistības, kas jāpārbauda uz vietas, nav atbilstoši pārbaudītas, jo trūkst vizuālo pārbaužu objektīvu parametru (97.-106. punkts). |
| --- | --- |

117.

Dažas saistības, kas jāpārbauda uz vietas, nav atbilstoši pārbaudītas, jo trūkst vizuālo pārbaužu objektīvu parametru (97.-106. punkts).

Ieteikumi

| 118. | Revīzijas palāta ir noteikusi vairākus detalizētus aspektus, kuros varētu uzlabot AV izdevumu pārbaudi:






  — | ir jāprecizē pienākumu sadale starp Komisiju un ĢD AGRI un SANCO par bioloģisko lauksaimniecību; |
| --- | --- | --- |

118.

Revīzijas palāta ir noteikusi vairākus detalizētus aspektus, kuros varētu uzlabot AV izdevumu pārbaudi:

—

ir jāprecizē pienākumu sadale starp Komisiju un ĢD AGRI un SANCO par bioloģisko lauksaimniecību;

| — | Komisijai būtu jāpārbauda pašreizējās AV kontroles sistēmas darbība. Tas ļautu izmantot gūto pieredzi un piemērot to nākamajā programmēšanas periodā. Komisijai arī būtu jāieplāno nākamā perioda AV kontroles sistēmas darbību pārskatīšana atbilstošā posmā; |
| --- | --- |

—

Komisijai būtu jāpārbauda pašreizējās AV kontroles sistēmas darbība. Tas ļautu izmantot gūto pieredzi un piemērot to nākamajā programmēšanas periodā. Komisijai arī būtu jāieplāno nākamā perioda AV kontroles sistēmas darbību pārskatīšana atbilstošā posmā;

| — | Komisijai būtu jārīkojas, lai nodrošinātu, ka ziņojumos par bioloģiskās lauksaimniecības pārbaudes sistēmu uzraudzību tiktu sniegta nepieciešamā informācija, ka tie tiktu iesniegti savlaicīgi un būtu nodrošināta atgriezeniskā saikne; |
| --- | --- |

—

Komisijai būtu jārīkojas, lai nodrošinātu, ka ziņojumos par bioloģiskās lauksaimniecības pārbaudes sistēmu uzraudzību tiktu sniegta nepieciešamā informācija, ka tie tiktu iesniegti savlaicīgi un būtu nodrošināta atgriezeniskā saikne;

| — | dalībvalstīm ir jāplāno un jāorganizē to AV izdevumu pārbaudes, balstoties uz AV specifiskās riska bāzes pamata tā, lai visus būtiskos apakšpasākumus varētu pārbaudīt atbilstošā periodā; dalībvalstīm arī jānodrošina, ka inspektoriem ir skaidri pārbaužu kritēriji. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm ir jāplāno un jāorganizē to AV izdevumu pārbaudes, balstoties uz AV specifiskās riska bāzes pamata tā, lai visus būtiskos apakšpasākumus varētu pārbaudīt atbilstošā periodā; dalībvalstīm arī jānodrošina, ka inspektoriem ir skaidri pārbaužu kritēriji.

Tomēr Palātas revīzija norāda, ka pastāv lielas grūtības pārbaudīt agrovides izdevumu nozīmīgas jomas. Efektīvai pārbaudei ir vajadzīgi pierādījumi, kas jāiegūst par lauksaimniecības metodēm. Šādu pierādījumu iegūšana lielākajā daļā gadījumu ir:

| — | neproporcionāli dārga un/ vai |
| --- | --- |

—

neproporcionāli dārga un/ vai

| — | prasa īpašus ieguldījumus no tehniskā viedokļa. |
| --- | --- |

—

prasa īpašus ieguldījumus no tehniskā viedokļa.

| 119. | Komisija tās novērtējumā secināja, ka “ja pasākumu nevar atbilstoši pārbaudīt, tam nevajadzētu piešķirt valsts maksājumu” (sk. 31. punktu). Revīzijas palātas veiktajā revīzijā atklājas, ka šis princips ir ievērots daļēji. Komisijai, Padomei un Parlamentam vajadzētu apsvērt, kā šo principu realizēt praktiski attiecībā uz AV izdevumiem 2007.-2013. plānošanas periodā, ņemot vērā neatbilstības risku, no vienas puses, un šāda veida izdevumu potenciālās priekšrocības, no otras puses. |
| --- | --- |

119.

Komisija tās novērtējumā secināja, ka “ja pasākumu nevar atbilstoši pārbaudīt, tam nevajadzētu piešķirt valsts maksājumu” (sk. 31. punktu). Revīzijas palātas veiktajā revīzijā atklājas, ka šis princips ir ievērots daļēji. Komisijai, Padomei un Parlamentam vajadzētu apsvērt, kā šo principu realizēt praktiski attiecībā uz AV izdevumiem 2007.-2013. plānošanas periodā, ņemot vērā neatbilstības risku, no vienas puses, un šāda veida izdevumu potenciālās priekšrocības, no otras puses.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2005. gada 14. jūlija sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  Padomes 1992. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 2078/92 par lauksaimniecības ražošanas metodēm, kas atbilst vides aizsardzības un lauku apvidus uzturēšanas prasībām (OV L 215, 30.7.1992., 85. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 24. septembra Lēmuma Nr. 2179/98/EK 2. panta 1. punkts par Eiropas Kopienas politikas un pasākumu programmas pārskatīšanu attiecībā uz vidi un ilgtspējīgu attīstību (OV L 275, 10.10.1998., 1. lpp.).

2

(3)  Pievienots Lēmumam Nr. 2179/98/EK, 12. lpp.

3

(4)  2001. gada 21. janvāra 3. panta 9. punkts KOM(2001) 31 galīgā redakcija.

4

(5)  Padomes 1999. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai, un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).

5

(6)  Pirmā mērķa apgabali ir attīstībā atpalikuši reģioni.

6

(7)  Eiropas Komisijas faktu lapa: Pārskats par lauku attīstības politikas īstenošanu 2000.-2006. gadā.

7

(8)  Dalībvalstis deklarēja papildu 193 miljonus EUR saskaņā ar veco agrovides shēmu (Regula (EEK) Nr. 2078/92). “Veco” izdevumu likme (Regula (EEK) Nr. 2078/92) salīdzinājumā ar pašreizējo izdevumu likmi (Regula (EK) Nr. 1257/1999) samazināsies turpmāko gadu laikā, kad beigsies 1999. gadā uzņemtās saistības.

8

(9)  Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un jo īpaši tās 3.-5. pants (OV L 270, 21.10.2003. 1. lpp.).

9

(10)  OV C 353, 8.12.2000.

10

(11)  1. Austrija LAP, izvēlētais reģions: Burgenlande. 2. Francija LAP. Contrats territoriaux d'exploitation, izvēlētais reģions: Côte D'Or. 3. Vācija: Bādenes Virtembergas reģions: MEKA II. 4. Itālija: Veneto LAP un 5. Luksemburga.

11

Contrats territoriaux d'exploitation

Côte D'Or

(12)  Citas pārbaudītās apakšpasākumu kategorijas ietver: augu seku; lauksaimniecības izvēršanu; apdraudētās sugas, kuras varētu izzust zemkopības rezultātā, un augu pasugas, ko apdraud ģenētiskā erozija.

12

(13)  Regulas (EK) Nr. 1257/1999 22.-24. pants.

13

(14)  Regulas (EK) Nr. 1257/1999 II nodaļas III sadaļa.

14

(15)  67.-69. pants Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 817/2004, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par lauku attīstību, kurai līdzekļus piešķir no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) (OV L 153, 30.4.2004., 30. lpp.). Šī regula aizstāj, bet būtiski nemaina 1999. gada 23. jūlija Komisijas Regulu (EK) Nr. 1750/1999 (OV L 214, 13.8.1999., 31. lpp.) un 2002. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 445/2002 (OV L 74, 15.3.2002., 1. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2001. gada 11. decembra Regula (EK) Nr. 2419/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus integrētās administrācijas un kontroles sistēmas piemērošanai konkrētām Kopienas atbalsta shēmām, kas izveidotas ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3508/92 (OV L 327, 12.12.2001., 11. lpp.). Kopš tā laika Regula (EEK) Nr. 3508/92 ir atcelta un aizstāta ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003.

16

(17)  Komisijas Regulas (EK) Nr. 817/2004 18. panta 3. punkts.

17

(18)  Turpat, 20. un 35. pants.

18

(19)  Komisijas 4.12.1997. Ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2078/92, KOM(97) 620 galīgā redakcija un VI ĢD darba dokumenta VI/7655/98 “Regulas (EEK) Nr. 2078/92 piemērošanas statuss: Agrovides programmu izvērtēšana” piemērošanu.

19

(20)  Iversen ziņojums, ko pieņēma Eiropas Parlaments 1998. gada oktobrī: skatīt izvērtējuma 12. lappusi.

20

Iversen

(21)  Regulas (EK) Nr. 817/2004 18. panta 3. punkts attiecas tikai uz AV.

21

(22)  Saskaņā ar vienoto vadību īstenošanas uzdevumi ir jāveic dalībvalstīm. Tomēr Komisijai ir galīgā atbildība par budžeta izpildi (Finanšu regulas 53. panta 3. punkts un 53. panta 5. punkts).

22

(23)  VI/10535/99 7. pārskatīšana. Vadlīnijas vadības sistēmu īstenošanā, pārbaudes un sodi saistībā ar lauku attīstības pasākumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999.

23

(24)  Mazāk labvēlīgs apgabals ir lauku attīstības pasākums, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1257/1999 13.-20. pantā.

24

(25)  Saskaņā ar jaunākajiem Komisijas datiem, kas pieejami, vairāk nekā 338 miljoni EUR tika nodoti izdevumiem 2003. gadā kā ELVGF Garantijas nodaļas līdzfinansējums pārejai uz organisko lauksaimniecību saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 un Regulu (EEK) Nr. 2078/92. Tie veidoja 16 % no ES ieguldījuma LV tajā gadā.

25

(26)  Padomes 1991. gada 24. jūnija Regula (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Rīcības plānā par bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību tiek ziņots, ka pienākums izpildīt šo starptautisko standartu ir īstenots dažādos veidos un 17. pasākumam vajadzīga īpašas akreditācijas sistēmas izstrāde inspekcijas iestādēm.

27

(28)  Regulas (EEK) Nr. 2092/91 9. panta 4. punkts.

28

(29)  Turpat, 9. panta 6. punkts.

29

(30)  Turpat, 15. pants.

30

(31)  Eiropas Rīcības plāns attiecībā uz organisko pārtiku un lauksaimniecību, pielikumā pievienotais Komisijas darba dokuments, 5.6. sadaļa.

31

(32)  Dokuments 8856/VI/97 – 3.a redakcija

32

(33)  Regulas (EEK) Nr. 2092/91 15. pants.

33

(34)  Francija, Vācija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste, Austrija, Itālija un Spānija.

34

(35)  Revīzijas palāta ziņo atsevišķi, iesniedzot sīku IAKS īstenošanas analīzi.

35

(36)  Prēmija par dabas ainavas un dabiskās vides saglabāšanu (PEENP).

36

PEENP

(37)  Regulas (EK) Nr. 817/2004 20. un 35. pants.

37

(38)  Komisijas Vadlīniju 4.14. punkts.

38

(39)  Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig: Laba lauksaimniecības prakse – definīcijas, īstenošana, pieredze. Braunschweig, 2003. gada septembris, 28. un 55. lappuse attiecas uz Vāciju.

39

Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Braunschweig

Braunschweig

(40)  Galvenā pētījuma 39. lappuse.

40

(41)  Īpašais ziņojums Nr. 4/2003 par lauku attīstību: atbalsts mazāk labvēlīgiem apgabaliem (OV C 151, 27.6.2003).

41

(42)  Jo īpaši Regulas (EK) Nr. 2419/2001 19. pants.

42

(43)  Komisijas vadlīniju 4.3. punkts.

43

(44)  Regulas (EK) Nr. 817/2004 69. pants.

44

(45)  Regulas Nr. 2419/2001 19. panta 1. punkta d) apakšpunkts.

45

(46)  Komisijas vadlīniju 4.4. punkts, VI/10535/99 7. pārskatīšana.

46

(47)  Lielhercogistes 2002. gada 11. februāra noteikumi par labu lauksaimniecības praksi, 4. punkts – mēslošanas līdzekļa izmantošana uz sasalušas vai piemirkušas zemes, 5. punkts – mēslošanas līdzekļa lietošana ūdensteces tuvumā, 6. punkts un 7. punkta 1. apakšpunkts – atteikšanās no mēslošanas līdzekļa izmantošanas noteiktos ziemas periodos. Kas attiecas uz galveno agrovides pasākumu, PEENP, pienākums audzēt “jaunus laukaugus vai “piesaistošus” laukaugus, ja aramzemei lieto organiskos mēslošanas līdzekļus periodā pēc pamatkultūras ražas novākšanas un līdz pat 15. novembrim” un aizliegums lietot kūtsmēslus laika periodā no 15. novembra līdz 15. janvārim pēc tam, kad novākta raža tajos zemes gabalos, kas izmantoti kukurūzas audzēšanai, – vajadzīgas arī pārbaudes citos gada periodos.

47

PEENP

(48)  Šā ziņojuma 3.7.3. sadaļa.

48

(49)  Komisijas 1996. gada 24. aprīļa Regula (EK) Nr. 746/96, kurā aprakstīti sīki noteikumi attiecībā uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2078/92 par lauksaimniecības metodēm, kas atbilst vides aizsardzības un lauku apvidus uzturēšanās prasībām (OV L 102, 25.4.1996., 19. lpp.).

49

(50)  4.4. un 4.5. punkts Komisijas vadlīnijās.

50

(51)  Rapport de synthèse de l'enquête sur la mise en place des systèmes de gestion, contrôle et sanctions mis en place par les EM pour les mesures de DR 2000-2006, 22. lpp., 16.8.2001.

51

Rapport de synthèse de l'enquête sur la mise en place des systèmes de gestion, contrôle et sanctions mis en place par les EM pour les mesures de DR 2000-2006

(52)  Komisijas vadlīniju 4.12. punkts.

52

---

PIELIKUMS

Piemēri, kur nav skaidras Kotdoras apgabala AV (agrovides) programmas līgumprasības

| 1. | “Analīze (viena uz katriem 5-10 ha) jāinterpretē un jāizmanto kā pamats, lai izstrādātu augsnes ražības līdzsvara ziņojumu pirmajā un piektajā gadā, kā arī kā atsauce uz konkrēto gadu”. Vienā gadījumā fakts, ka saņēmējam nebija izdevies veikt augsnes ražības analīzi viena gada laika periodam un uz 10 ha tika ievadīts kā atkāpe (šī atkāpe netika atklāta uz vietas veiktajā pārbaudē gadu iepriekš). Cits pārbaudītājs, kurš atbildīgs par citu lietu (un kuru informēja saņēmējs par faktiem, ko izvirzījis tehniskais eksperts), interpretēja pienākumu veikt augsnes ražības analīzi uz katriem 10 ha tikai reizi piecos gados, noslēdzot līgumu, un neuzskatīja par neparastu, ka šāda analīze vēl nav veikta otrajā gadā. Saskaņā ar Francijas iestādēm trešā interpretācija faktiski ir pareizais variants, t. i, ka viena augsnes analīze uz 10 ha ir jāveic gan pirmajā, gan piektajā gadā. |
| --- | --- |

1.

“Analīze (viena uz katriem 5-10 ha) jāinterpretē un jāizmanto kā pamats, lai izstrādātu augsnes ražības līdzsvara ziņojumu pirmajā un piektajā gadā, kā arī kā atsauce uz konkrēto gadu”. Vienā gadījumā fakts, ka saņēmējam nebija izdevies veikt augsnes ražības analīzi viena gada laika periodam un uz 10 ha tika ievadīts kā atkāpe (šī atkāpe netika atklāta uz vietas veiktajā pārbaudē gadu iepriekš). Cits pārbaudītājs, kurš atbildīgs par citu lietu (un kuru informēja saņēmējs par faktiem, ko izvirzījis tehniskais eksperts), interpretēja pienākumu veikt augsnes ražības analīzi uz katriem 10 ha tikai reizi piecos gados, noslēdzot līgumu, un neuzskatīja par neparastu, ka šāda analīze vēl nav veikta otrajā gadā. Saskaņā ar Francijas iestādēm trešā interpretācija faktiski ir pareizais variants, t. i, ka viena augsnes analīze uz 10 ha ir jāveic gan pirmajā, gan piektajā gadā.

| 2. | “Bioloģiskā mēslošanas līdzekļa piemērošana, kas nepārsniedz apmēram 65 nitrāta vienības”. Vārds “apmēram” ir neatbilstošs, lai noteiktu limitu. Vai 66 vienības būtu akceptējamas “apmēram 65” vietā? Un kā ar 70 vienībām? |
| --- | --- |

2.

“Bioloģiskā mēslošanas līdzekļa piemērošana, kas nepārsniedz apmēram 65 nitrāta vienības”. Vārds “apmēram” ir neatbilstošs, lai noteiktu limitu. Vai 66 vienības būtu akceptējamas “apmēram 65” vietā? Un kā ar 70 vienībām?

| 3. | Ir sarežģīti noteikt, vai maksimālais lielo mājlopu skaits uz hektāru ir piemērojams visam zemes gabalam vai tikai hektāriem, kuri ietverti attiecīgajā apakšpasākumā. Pārbaudītājiem nebija pieejama šāda informācija. |
| --- | --- |

3.

Ir sarežģīti noteikt, vai maksimālais lielo mājlopu skaits uz hektāru ir piemērojams visam zemes gabalam vai tikai hektāriem, kuri ietverti attiecīgajā apakšpasākumā. Pārbaudītājiem nebija pieejama šāda informācija.

| 4. | Nav saprotama vārdkopa “ganību apgabalos daudzums, ko kontrolē zemkopis”. Vai tas nozīmē, ka zemkopis var ietekmēt kūtsmēslu daudzumu, ko rada mājlopi, ganoties ganībās? |
| --- | --- |

4.

Nav saprotama vārdkopa “ganību apgabalos daudzums, ko kontrolē zemkopis”. Vai tas nozīmē, ka zemkopis var ietekmēt kūtsmēslu daudzumu, ko rada mājlopi, ganoties ganībās?

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I.-III. | Agrovides pasākumi (AVP) ir kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) galvenie elementi, kas reaģē uz sabiedrības vajadzībām attiecībā uz vides aizsardzību un uzlabošanu lauku rajonos. Komisija atzinīgi vērtē attiecīgo Palātas ziņojumu. Atbildot uz Palātas atzinumiem, Komisija gribētu uzsvērt šādus aspektus:






  — | Katra plānošanas perioda sākumā Komisija analizē dalībvalstu iesniegtās lauku attīstības programmas. Komisija izdeva lietderīgas pamatnostādnes saviem speciālistiem, kas ļāva tiem izvērtēt gandrīz visu agrovides pasākumu pārbaudāmību. Turklāt uzsvars būtu jāliek uz kopīgās pārvaldības atšķirīgajiem pienākumiem: Komisija nosaka tiesisko regulējumu, bet dalībvalstis ir atbildīgas par pārbaudāmu pasākumu ierosināšanu (1). Tas fakts, ka programmu apstiprina Komisija, neatbrīvo dalībvalsti no tās pienākumiem (skatīt 32.-35. punktu). |
| --- | --- | --- |

I.-III.

Agrovides pasākumi (AVP) ir kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) galvenie elementi, kas reaģē uz sabiedrības vajadzībām attiecībā uz vides aizsardzību un uzlabošanu lauku rajonos. Komisija atzinīgi vērtē attiecīgo Palātas ziņojumu. Atbildot uz Palātas atzinumiem, Komisija gribētu uzsvērt šādus aspektus:

—

Katra plānošanas perioda sākumā Komisija analizē dalībvalstu iesniegtās lauku attīstības programmas. Komisija izdeva lietderīgas pamatnostādnes saviem speciālistiem, kas ļāva tiem izvērtēt gandrīz visu agrovides pasākumu pārbaudāmību. Turklāt uzsvars būtu jāliek uz kopīgās pārvaldības atšķirīgajiem pienākumiem: Komisija nosaka tiesisko regulējumu, bet dalībvalstis ir atbildīgas par pārbaudāmu pasākumu ierosināšanu (1). Tas fakts, ka programmu apstiprina Komisija, neatbrīvo dalībvalsti no tās pienākumiem (skatīt 32.-35. punktu).

| — | Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts savu revīzijas darbu organizē, izmantojot riska pamatanalīzes instrumentu, kas ietver visus lauksaimniecības izdevumus. Tas ņem vērā dažādos riska elementus, tostarp Palātas apsvērumus un laiku, kas pagājis kopš pēdējās revīzijas, un nosaka revīzijas prioritātes. Iepriekšējos gados, balstoties uz šo riska novērtējumu, tika noteikts, ka prioritāte piešķirama citām revīzijām. Bet turpmākminētie elementi pierāda, ka Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts jau ir izvērtējis esošās AVP sistēmas dažādos veidos:






  — | Agrovides pasākumi tika pārbaudīti 1997.-1999. gadā visās dalībvalstīs, bet izpildes pārbaudes tika veiktas 2000.-2002. gadā tajās dalībvalstīs, kurām bija ieteikts izdarīt finanšu korekcijas. Komisija uzskata, ka tas ļāva iegūt pietiekamu pārliecību par esošo sistēmu atbilstību prasībām un jo īpaši par atbilstīgu kontroles sistēmu ieviešanu dažādiem papildpasākumiem, tostarp tiem, kuru pārbaudāmība tiek uzskatīta par ierobežotu. |
| --- | --- | --- |

—

Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts savu revīzijas darbu organizē, izmantojot riska pamatanalīzes instrumentu, kas ietver visus lauksaimniecības izdevumus. Tas ņem vērā dažādos riska elementus, tostarp Palātas apsvērumus un laiku, kas pagājis kopš pēdējās revīzijas, un nosaka revīzijas prioritātes. Iepriekšējos gados, balstoties uz šo riska novērtējumu, tika noteikts, ka prioritāte piešķirama citām revīzijām. Bet turpmākminētie elementi pierāda, ka Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts jau ir izvērtējis esošās AVP sistēmas dažādos veidos:

—

Agrovides pasākumi tika pārbaudīti 1997.-1999. gadā visās dalībvalstīs, bet izpildes pārbaudes tika veiktas 2000.-2002. gadā tajās dalībvalstīs, kurām bija ieteikts izdarīt finanšu korekcijas. Komisija uzskata, ka tas ļāva iegūt pietiekamu pārliecību par esošo sistēmu atbilstību prasībām un jo īpaši par atbilstīgu kontroles sistēmu ieviešanu dažādiem papildpasākumiem, tostarp tiem, kuru pārbaudāmība tiek uzskatīta par ierobežotu.

| — | Turklāt jaunā pamatprasība kontrolēt labas lauksaimniecības prakses ievērošanu, ko ieviesa ar Regulu Nr. 1257/99, bija rūpīgas pārbaudes objekts, veicot pētījumu par mazāk labvēlīgiem reģioniem lielākajā daļā dalībvalstu 2003. un 2004. gadā (skatīt 39. punktu). |
| --- | --- |

—

Turklāt jaunā pamatprasība kontrolēt labas lauksaimniecības prakses ievērošanu, ko ieviesa ar Regulu Nr. 1257/99, bija rūpīgas pārbaudes objekts, veicot pētījumu par mazāk labvēlīgiem reģioniem lielākajā daļā dalībvalstu 2003. un 2004. gadā (skatīt 39. punktu).

| — | Komisijas rīcības iespējas ierobežoja tas, ka tai nebija juridiskā pamata pārbaužu veikšanai dalībvalstīs. Tomēr tā ir uzraudzījusi bioloģiskās lauksaimniecības pārbaudes sistēmas dalībvalstīs, izmantojot dalībvalstu uzraudzības ziņojumus un citus informācijas avotus. |
| --- | --- |

—

Komisijas rīcības iespējas ierobežoja tas, ka tai nebija juridiskā pamata pārbaužu veikšanai dalībvalstīs. Tomēr tā ir uzraudzījusi bioloģiskās lauksaimniecības pārbaudes sistēmas dalībvalstīs, izmantojot dalībvalstu uzraudzības ziņojumus un citus informācijas avotus.

Lielākā daļa uzņēmēju tiek pārbaudīti katru gadu, kā to apliecina dalībvalstu ziņojumi.

Turklāt, ciktāl bioloģiskās lauksaimniecības pasākumus līdzfinansē ELVGF lauku attīstības ietvaros, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta revīzijas dienesti veic reģionos un revidējamajās dalībvalstīs izveidoto uzraudzības sistēmu daļēju pārbaudi, kas ir daļa no to iesāktā pētījuma par AVP (2005.-2006. g.).

| — | Ikgadējos uzraudzības ziņojumos ir iekļautas daudzas norādes par esošajām pārbaudes sistēmām, piemēram, apstiprinājums par veikto pārbaudes vizīšu skaitu un paziņoto pārkāpumu skaitu. Tomēr Komisija Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību norādīja, ka nepieciešams uzlabot uzraudzības ziņojumu kvalitāti. Uzraudzības jautājums ir daļa no iesāktā Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas darba. Tas ir jāsaista arī ar Regulu Nr. 882/2004 (2), ko piemēros no 2006. gada, tādējādi nostiprinot tiesisko regulējumu oficiālo kontroles pasākumu organizēšanai un uzraudzībai dalībvalstu līmenī (skatīt 47.-49. punktu). |
| --- | --- |

—

Ikgadējos uzraudzības ziņojumos ir iekļautas daudzas norādes par esošajām pārbaudes sistēmām, piemēram, apstiprinājums par veikto pārbaudes vizīšu skaitu un paziņoto pārkāpumu skaitu. Tomēr Komisija Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību norādīja, ka nepieciešams uzlabot uzraudzības ziņojumu kvalitāti. Uzraudzības jautājums ir daļa no iesāktā Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas darba. Tas ir jāsaista arī ar Regulu Nr. 882/2004 (2), ko piemēros no 2006. gada, tādējādi nostiprinot tiesisko regulējumu oficiālo kontroles pasākumu organizēšanai un uzraudzībai dalībvalstu līmenī (skatīt 47.-49. punktu).

| — | Komisija ņēma vērā pamatuzdevuma izpildes ziņojumus par visām septiņām attiecīgajām dalībvalstīm. Tā ņēma vērā arī citus informācijas avotus saistībā ar dalībvalstu pārbaudes sistēmām (skatīt 50.-54. punktu). |
| --- | --- |

—

Komisija ņēma vērā pamatuzdevuma izpildes ziņojumus par visām septiņām attiecīgajām dalībvalstīm. Tā ņēma vērā arī citus informācijas avotus saistībā ar dalībvalstu pārbaudes sistēmām (skatīt 50.-54. punktu).

| IV. | Komisija ir ņēmusi vērā trūkumus, uz kuriem norādīja Palāta, un turpinās, ciktāl iespējams, novērst atsevišķās problēmas kopā ar dalībvalstīm:






  — | Saskaņā ar Regulu Nr. 817/2004 pārbaudes tiek sadalītas vienmērīgi pa gada 12 mēnešiem, pamatojoties uz katra lauku attīstības pasākuma riska analīzi. Šo riska analīzi nosaka dalībvalsts, kas to pielāgo no gada uz gadu iepriekšējiem atzinumiem tā, lai pārbaudes paredzētu tajā laika posmā, kad ir iespējams pārbaudīt tos elementus, ar kuriem saistīts vislielākais risks (skatīt 74. un 77. punktu); |
| --- | --- | --- |

IV.

Komisija ir ņēmusi vērā trūkumus, uz kuriem norādīja Palāta, un turpinās, ciktāl iespējams, novērst atsevišķās problēmas kopā ar dalībvalstīm:

—

Saskaņā ar Regulu Nr. 817/2004 pārbaudes tiek sadalītas vienmērīgi pa gada 12 mēnešiem, pamatojoties uz katra lauku attīstības pasākuma riska analīzi. Šo riska analīzi nosaka dalībvalsts, kas to pielāgo no gada uz gadu iepriekšējiem atzinumiem tā, lai pārbaudes paredzētu tajā laika posmā, kad ir iespējams pārbaudīt tos elementus, ar kuriem saistīts vislielākais risks (skatīt 74. un 77. punktu);

| — | Paļaušanās uz deklarācijām (uzskaiti, piemēram, par mēslošanas līdzekļu/pesticīdu lietošanas dienām/izlietoto daudzumu uz vienu parauglaukumu) ir noderīga, piemēram, gadījumos, kad saistības attiecas uz visu gadu, bet regulāru pārbaužu veikšana gada laikā nav iespējama. Šaubu gadījumā iestādes turpina veikt pārbaudes un/vai analīzi (skatīt 97. punktu); |
| --- | --- |

—

Paļaušanās uz deklarācijām (uzskaiti, piemēram, par mēslošanas līdzekļu/pesticīdu lietošanas dienām/izlietoto daudzumu uz vienu parauglaukumu) ir noderīga, piemēram, gadījumos, kad saistības attiecas uz visu gadu, bet regulāru pārbaužu veikšana gada laikā nav iespējama. Šaubu gadījumā iestādes turpina veikt pārbaudes un/vai analīzi (skatīt 97. punktu);

| — | Vizuālas pārbaudes parasti tiek piemērotas kopā ar citiem kontroles instrumentiem, un tās ir tikai daļa no agrovides saistību izpildes kontroles; |
| --- | --- |

—

Vizuālas pārbaudes parasti tiek piemērotas kopā ar citiem kontroles instrumentiem, un tās ir tikai daļa no agrovides saistību izpildes kontroles;

| — | Inspektoru tehniskajai kompetencei un pieredzei ir svarīga loma klātienes pārbaudēs. Dalībvalstis ir izstrādājušas Labas lauksaimniecības prakses (LLP) katalogu, kurš bieži tiek papildināts ar pārbaudes punktu sarakstiem, norādījumiem, apmācību, kvalitātes nodrošināšanas jēdzienu un pienākumu griezties pie kompetentām iestādēm šaubu gadījumā. Attiecībā uz citām katram agrovides papildpasākumam paredzētajām saistībām dalībvalstis ir izstrādājušas darbības rokasgrāmatas, apkārtrakstus un/vai norādījumus inspektoriem, nodrošinot noteiktu kontroles homogenitāti vienam un tam pašam pasākumam, kas tiek veikts visā valsts teritorijā (skatīt 100.-101. punktu). |
| --- | --- |

—

Inspektoru tehniskajai kompetencei un pieredzei ir svarīga loma klātienes pārbaudēs. Dalībvalstis ir izstrādājušas Labas lauksaimniecības prakses (LLP) katalogu, kurš bieži tiek papildināts ar pārbaudes punktu sarakstiem, norādījumiem, apmācību, kvalitātes nodrošināšanas jēdzienu un pienākumu griezties pie kompetentām iestādēm šaubu gadījumā. Attiecībā uz citām katram agrovides papildpasākumam paredzētajām saistībām dalībvalstis ir izstrādājušas darbības rokasgrāmatas, apkārtrakstus un/vai norādījumus inspektoriem, nodrošinot noteiktu kontroles homogenitāti vienam un tam pašam pasākumam, kas tiek veikts visā valsts teritorijā (skatīt 100.-101. punktu).

| V. | Komisija piekrīt, ka dažu agrovides pasākumu kontrole to komplicētā rakstura dēļ ir resursietilpīga gan tehniskajā, gan finansiālajā ziņā. Resursu prasību salīdzinājums agrovides pasākumiem un pirmā pīlāra pasākumiem būtu jāskata plašākā kontekstā. Resursu prasības agrovides pasākumiem jāizvērtē saistībā ar izvirzītajiem mērķiem. Agrovides politika ir tās stratēģijas galvenā un būtiskākā daļa, kas vērsta uz vides apsvērumu integrēšanu citās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecībā. |
| --- | --- |

V.

Komisija piekrīt, ka dažu agrovides pasākumu kontrole to komplicētā rakstura dēļ ir resursietilpīga gan tehniskajā, gan finansiālajā ziņā. Resursu prasību salīdzinājums agrovides pasākumiem un pirmā pīlāra pasākumiem būtu jāskata plašākā kontekstā. Resursu prasības agrovides pasākumiem jāizvērtē saistībā ar izvirzītajiem mērķiem. Agrovides politika ir tās stratēģijas galvenā un būtiskākā daļa, kas vērsta uz vides apsvērumu integrēšanu citās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecībā.

| VI. | Komisija jautājumu par agrovides pasākumu kontrolējamību gribētu skatīt plašākā kontekstā:






  — | Daudzu agrovides pasākumu/saistību pārbaudāmību principā var izvērtēt un tā arī tiek izvērtēta laikā, kad Komisijas dienesti pārbauda programmas; dažu citu saistību kontrolējamība to specifiskā rakstura dēļ var izrādīties daudz sarežģītāka, un tai bieži vien var būt nepieciešama izmaksu ziņā jo īpaši dārga analīze. Tādēļ pilnīga un visaptveroša pārbaude ir pārāk dārga un var nodrošināt tikai nelielu pievienoto vērtību saistībā ar budžetam un/vai videi radītā riska samazināšanu līdz minimumam; |
| --- | --- | --- |

VI.

Komisija jautājumu par agrovides pasākumu kontrolējamību gribētu skatīt plašākā kontekstā:

—

Daudzu agrovides pasākumu/saistību pārbaudāmību principā var izvērtēt un tā arī tiek izvērtēta laikā, kad Komisijas dienesti pārbauda programmas; dažu citu saistību kontrolējamība to specifiskā rakstura dēļ var izrādīties daudz sarežģītāka, un tai bieži vien var būt nepieciešama izmaksu ziņā jo īpaši dārga analīze. Tādēļ pilnīga un visaptveroša pārbaude ir pārāk dārga un var nodrošināt tikai nelielu pievienoto vērtību saistībā ar budžetam un/vai videi radītā riska samazināšanu līdz minimumam;

| — | Bet neatbilstības risks ir jāizvērtē attiecībā pret attiecīgā pasākuma iespējamajiem ieguvumiem. Sistēma, kas nodrošina pietiekamu kontroles līmeni un vienlaicīgi ir arī samērīga, ir tas, kas vajadzīgs ikvienam agrovides pasākumam, kuru Komisija uzskata par būtisku elementu stratēģijai, kas vērsta uz vides apsvērumu integrēšanu KLP. Kā norādīja Palāta, pārbaudēm jānodrošina pamatots apliecinājums par samērīgu cenu; |
| --- | --- |

—

Bet neatbilstības risks ir jāizvērtē attiecībā pret attiecīgā pasākuma iespējamajiem ieguvumiem. Sistēma, kas nodrošina pietiekamu kontroles līmeni un vienlaicīgi ir arī samērīga, ir tas, kas vajadzīgs ikvienam agrovides pasākumam, kuru Komisija uzskata par būtisku elementu stratēģijai, kas vērsta uz vides apsvērumu integrēšanu KLP. Kā norādīja Palāta, pārbaudēm jānodrošina pamatots apliecinājums par samērīgu cenu;

| — | Nākamajam plānošanas periodam Komisija ir ierosinājusi izveidot kontroles sistēmu, kas pēc iespējas tiks saskaņota ar savstarpējās atbilstības kontroles sistēmām, kuras dalībvalstīm ir jāizveido pirmā pīlāra maksājumiem (savstarpēja atbilstība); |
| --- | --- |

—

Nākamajam plānošanas periodam Komisija ir ierosinājusi izveidot kontroles sistēmu, kas pēc iespējas tiks saskaņota ar savstarpējās atbilstības kontroles sistēmām, kuras dalībvalstīm ir jāizveido pirmā pīlāra maksājumiem (savstarpēja atbilstība);

| — | Turklāt Komisija ir ierosinājusi noteikt skaidrāku atbildības sadalījumu starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi stiprinot kopīgās pārvaldības principu. |
| --- | --- |

—

Turklāt Komisija ir ierosinājusi noteikt skaidrāku atbildības sadalījumu starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi stiprinot kopīgās pārvaldības principu.

IEVADS

| 9.-10. | Komisija piekrīt, ka saikne starp lauksaimniecību un vidi izraisa lielu sabiedrības un politisko interesi. Tā norāda, ka gan agrovide, gan savstarpējā atbilstība ir paredzētas, lai nodrošinātu vides apsvērumu integrēšanu lauksaimniecības politikā. Šie ir papildu aspekti: savstarpējā atbilstība ietver ekoloģiskās prasības, kuras lauksaimniekiem jāievēro, lai tiešie maksājumi netiktu daļēji vai pilnīgi samazināti; agrovides maksājumus piešķir tiem lauksaimniekiem, kas vēlas ievērojami pārsniegt šo pamatprasību bāzes līniju un sniegt vides pakalpojumus par maksu. |
| --- | --- |

9.-10.

Komisija piekrīt, ka saikne starp lauksaimniecību un vidi izraisa lielu sabiedrības un politisko interesi. Tā norāda, ka gan agrovide, gan savstarpējā atbilstība ir paredzētas, lai nodrošinātu vides apsvērumu integrēšanu lauksaimniecības politikā. Šie ir papildu aspekti: savstarpējā atbilstība ietver ekoloģiskās prasības, kuras lauksaimniekiem jāievēro, lai tiešie maksājumi netiktu daļēji vai pilnīgi samazināti; agrovides maksājumus piešķir tiem lauksaimniekiem, kas vēlas ievērojami pārsniegt šo pamatprasību bāzes līniju un sniegt vides pakalpojumus par maksu.

REVĪZIJAS APSVĒRUMI KOMISIJAS LĪMENĪ

| 32.-35. | Pārbaudot lauku attīstības programmas, Komisija izvērtēja, vai dalībvalstu noteiktie agrovides pasākumi bija pieņemami un atbilstīgi. Šajā nolūkā Komisija izdeva lietderīgas pamatnostādnes saviem speciālistiem, lai palīdzētu izvērtēt ierosinātos agrovides pasākumus. Taču Komisija uzskata, ka pārbaudāmību principā var izvērtēt lielākajai daļai agrovides pasākumu (tādiem pasākumiem kā neapstrādātu lauku malas, aramzemes pārvēršana pļavā, pļaujas dienas, zaļā atmata ziemā, retu šķirņu/augkopības kultūru šķirņu saglabāšana, augseka, apūdeņošanas samazināšanas pasākumi, blīvuma ierobežošana utt.).
  Tomēr kādām citām saistībām šis izvērtējums var izrādīties daudz sarežģītāks. Šajā sakarā Komisija nolēma neakceptēt dažus pasākumus to sliktās kontrolējamības dēļ (piemēram, mēslošanas līdzekļa N samazināšana par mazāk nekā 5 % vai citu mēslošanas līdzekļu samazināšana par mazāk nekā 20 %).
  Bet ir tiesa, ka Komisija nespēja veikt visaptverošu ex-ante kontrolējamības pārbaudi visiem ierosinātajiem (papildu) pasākumiem. Šajā kontekstā jāņem vērā kopīgās pārvaldības atšķirīgie pienākumi: Komisija nosaka tiesisko regulējumu, bet dalībvalstis ir atbildīgas par pasākumu ierosināšanu un atbilstīgu un pamatotu rādītāju nodrošināšanu katram pasākumam. Tas fakts, ka programmu apstiprina Komisija, neatbrīvo dalībvalsti no tās pienākumiem. |
| --- | --- |

32.-35.

Pārbaudot lauku attīstības programmas, Komisija izvērtēja, vai dalībvalstu noteiktie agrovides pasākumi bija pieņemami un atbilstīgi. Šajā nolūkā Komisija izdeva lietderīgas pamatnostādnes saviem speciālistiem, lai palīdzētu izvērtēt ierosinātos agrovides pasākumus. Taču Komisija uzskata, ka pārbaudāmību principā var izvērtēt lielākajai daļai agrovides pasākumu (tādiem pasākumiem kā neapstrādātu lauku malas, aramzemes pārvēršana pļavā, pļaujas dienas, zaļā atmata ziemā, retu šķirņu/augkopības kultūru šķirņu saglabāšana, augseka, apūdeņošanas samazināšanas pasākumi, blīvuma ierobežošana utt.).

Tomēr kādām citām saistībām šis izvērtējums var izrādīties daudz sarežģītāks. Šajā sakarā Komisija nolēma neakceptēt dažus pasākumus to sliktās kontrolējamības dēļ (piemēram, mēslošanas līdzekļa N samazināšana par mazāk nekā 5 % vai citu mēslošanas līdzekļu samazināšana par mazāk nekā 20 %).

Bet ir tiesa, ka Komisija nespēja veikt visaptverošu ex-ante kontrolējamības pārbaudi visiem ierosinātajiem (papildu) pasākumiem. Šajā kontekstā jāņem vērā kopīgās pārvaldības atšķirīgie pienākumi: Komisija nosaka tiesisko regulējumu, bet dalībvalstis ir atbildīgas par pasākumu ierosināšanu un atbilstīgu un pamatotu rādītāju nodrošināšanu katram pasākumam. Tas fakts, ka programmu apstiprina Komisija, neatbrīvo dalībvalsti no tās pienākumiem.

| 33. | Attiecībā uz iekšējā riska novērtējumu tas bija lauku attīstības instrumentu vispārējs vērtējums, kas bija iecerēts kā vadības līdzeklis, lai uzlabotu šo politiku pēc 2006. gada. Šajā dokumentā struktūrvienība, kas ir atbildīga par lauku attīstības pārbaudi, ziņoja, ka (ņemot vērā programmu apstiprināšanai noteikto īso termiņu un resursu nepietiekamību) nav iespējams pārbaudīt visu atbilstības kritēriju kontrolējamību un detalizēti ex-ante izvērtēt vadības un kontroles sistēmas, ko dalībvalstis izveidojušas plānu/programmu īstenošanai.
  Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts izskatīs attiecīgos pasākumus nākamajam plānošanas periodam, balstoties uz šā vispārējā vērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

33.

Attiecībā uz iekšējā riska novērtējumu tas bija lauku attīstības instrumentu vispārējs vērtējums, kas bija iecerēts kā vadības līdzeklis, lai uzlabotu šo politiku pēc 2006. gada. Šajā dokumentā struktūrvienība, kas ir atbildīga par lauku attīstības pārbaudi, ziņoja, ka (ņemot vērā programmu apstiprināšanai noteikto īso termiņu un resursu nepietiekamību) nav iespējams pārbaudīt visu atbilstības kritēriju kontrolējamību un detalizēti ex-ante izvērtēt vadības un kontroles sistēmas, ko dalībvalstis izveidojušas plānu/programmu īstenošanai.

Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts izskatīs attiecīgos pasākumus nākamajam plānošanas periodam, balstoties uz šā vispārējā vērtējuma rezultātiem.

| 37.-38. | “Preventīvās” izmeklēšanas, ko Komisija veica 12 dalībvalstīs laikā no 2000. gada līdz 2001. gadam, galvenais mērķis bija to kontroles sistēmu novērtēšana, ko apmeklētās institūcijas bija paredzējušas lauku attīstības pasākumu pārvaldībai un kontrolei 2000.-2006. gada plānošanas periodā.
  Atsevišķa “izpildes” izmeklēšana tika veikta laikā no 2000. gada līdz 2002. gadam visās tajās dalībvalstīs, kurās pārbaude attiecībā uz (1993.-1999. gada plānošanas perioda) “papildu pasākumiem” bija izdarīta jau 1997.-1999. gadā, lai nodrošinātu visu konstatēto trūkumu novēršanu. Šī izmeklēšana iekļāva 9 komandējumus saistībā tieši ar AVP uz 5 dalībvalstīm, kas bija pakļautas finanšu korekcijām par konstatētajiem trūkumiem to vadības un kontroles sistēmās. |
| --- | --- |

37.-38.

“Preventīvās” izmeklēšanas, ko Komisija veica 12 dalībvalstīs laikā no 2000. gada līdz 2001. gadam, galvenais mērķis bija to kontroles sistēmu novērtēšana, ko apmeklētās institūcijas bija paredzējušas lauku attīstības pasākumu pārvaldībai un kontrolei 2000.-2006. gada plānošanas periodā.

Atsevišķa “izpildes” izmeklēšana tika veikta laikā no 2000. gada līdz 2002. gadam visās tajās dalībvalstīs, kurās pārbaude attiecībā uz (1993.-1999. gada plānošanas perioda) “papildu pasākumiem” bija izdarīta jau 1997.-1999. gadā, lai nodrošinātu visu konstatēto trūkumu novēršanu. Šī izmeklēšana iekļāva 9 komandējumus saistībā tieši ar AVP uz 5 dalībvalstīm, kas bija pakļautas finanšu korekcijām par konstatētajiem trūkumiem to vadības un kontroles sistēmās.

| 39. | Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts savu revīzijas darbu organizē, izmantojot riska pamatanalīzes instrumentu, kas ietver visus lauksaimniecības izdevumus. Tas ņem vērā dažādos riska elementus, tostarp Palātas apsvērumus un laiku, kas pagājis kopš pēdējās revīzijas, un nosaka revīzijas prioritātes.
  Iepriekšējos gados, balstoties uz šo riska novērtējumu, tika noteikts, ka prioritāte piešķirama citām revīzijām. Riska pamatanalīze, kas tika veikta 2005. gadā, liecināja par salīdzinoši lielu riska vērtību agrovides pasākumiem, kuri tādējādi tika izraudzīti pārbaudei 2005./2006. gadā.
  Bet turpmākminētie elementi pierāda, ka Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts jau ir izvērtējis esošās AVP sistēmas dažādos veidos:






  — | revīzijas 1997.-1999. gadā (skatīt 37. punktu) ietvēra AVP gandrīz visās dalībvalstīs, bet 2000.-2002. gadā veiktās izpildes pārbaudes novērtēja uzlabojumus tajās dalībvalstīs, kurās tika konstatēti trūkumi. Šīs revīzijas ļāva iegūt pietiekamu pārliecību par esošo AVP vadības un kontroles sistēmu atbilstību 1993.-1999. gada plānošanas perioda prasībām, kuras 2004.-2006. gada plānošanas periodā lielākoties palika nemainīgas. Šīs revīzijas ietvēra arī atbilstīgu kontroles metožu ieviešanu tiem papildu pasākumiem, kuru pārbaude tiek uzskatīta par sarežģītu procesu; |
| --- | --- | --- |

39.

Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts savu revīzijas darbu organizē, izmantojot riska pamatanalīzes instrumentu, kas ietver visus lauksaimniecības izdevumus. Tas ņem vērā dažādos riska elementus, tostarp Palātas apsvērumus un laiku, kas pagājis kopš pēdējās revīzijas, un nosaka revīzijas prioritātes.

Iepriekšējos gados, balstoties uz šo riska novērtējumu, tika noteikts, ka prioritāte piešķirama citām revīzijām. Riska pamatanalīze, kas tika veikta 2005. gadā, liecināja par salīdzinoši lielu riska vērtību agrovides pasākumiem, kuri tādējādi tika izraudzīti pārbaudei 2005./2006. gadā.

Bet turpmākminētie elementi pierāda, ka Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts jau ir izvērtējis esošās AVP sistēmas dažādos veidos:

—

revīzijas 1997.-1999. gadā (skatīt 37. punktu) ietvēra AVP gandrīz visās dalībvalstīs, bet 2000.-2002. gadā veiktās izpildes pārbaudes novērtēja uzlabojumus tajās dalībvalstīs, kurās tika konstatēti trūkumi. Šīs revīzijas ļāva iegūt pietiekamu pārliecību par esošo AVP vadības un kontroles sistēmu atbilstību 1993.-1999. gada plānošanas perioda prasībām, kuras 2004.-2006. gada plānošanas periodā lielākoties palika nemainīgas. Šīs revīzijas ietvēra arī atbilstīgu kontroles metožu ieviešanu tiem papildu pasākumiem, kuru pārbaude tiek uzskatīta par sarežģītu procesu;

| — | izmeklēšana, kas tika veikta gandrīz visās dalībvalstīs 2000.-2001. gadā (skatīt 37. punktu), ietvēra arī AVP vadības un kontroles sistēmu atbilstības pārbaudi; |
| --- | --- |

—

izmeklēšana, kas tika veikta gandrīz visās dalībvalstīs 2000.-2001. gadā (skatīt 37. punktu), ietvēra arī AVP vadības un kontroles sistēmu atbilstības pārbaudi;

| — | vienīgais faktiski jaunais elements, ko ieviesa Regula Nr. 1257/99 par AVP, t.i., labu lauksaimniecības praksi, bija rūpīgas sistēmas pārbaudes objekts mazāk labvēlīgo reģionu izmeklēšanas procesā, ko īstenoja lielākajā daļā dalībvalstu 2003.-2004. gadā. |
| --- | --- |

—

vienīgais faktiski jaunais elements, ko ieviesa Regula Nr. 1257/99 par AVP, t.i., labu lauksaimniecības praksi, bija rūpīgas sistēmas pārbaudes objekts mazāk labvēlīgo reģionu izmeklēšanas procesā, ko īstenoja lielākajā daļā dalībvalstu 2003.-2004. gadā.

| 47. | b) | Standartizētas tabulas aizpildīšana ir minimālā pārskatu sniegšanas prasība, lai gan “vadības dokuments” nosaka, ka “sīkāka informācija iesniedzama tad, kad dalībvalstis to uzskata par nepieciešamu”. Dažas dalībvalstis nosūta arī rakstisku ziņojumu ar aprakstu par savām pārbaudes sistēmām, izdarot secinājumus par veiktajām pārbaudēm. |
| --- | --- | --- |

47.

b)

Standartizētas tabulas aizpildīšana ir minimālā pārskatu sniegšanas prasība, lai gan “vadības dokuments” nosaka, ka “sīkāka informācija iesniedzama tad, kad dalībvalstis to uzskata par nepieciešamu”. Dažas dalībvalstis nosūta arī rakstisku ziņojumu ar aprakstu par savām pārbaudes sistēmām, izdarot secinājumus par veiktajām pārbaudēm.

| c) | Lai gan šo ziņojumu izmantošana dalībvalstu iestāžu veiktās uzraudzības izvērtēšanas vajadzībām bija ierobežota, tie tomēr bija noderīgi, jo ļāva noskaidrot, vai ir pārbaudīti visi uzņēmēji (skatīt arī 49. punktu). |
| --- | --- |

c)

Lai gan šo ziņojumu izmantošana dalībvalstu iestāžu veiktās uzraudzības izvērtēšanas vajadzībām bija ierobežota, tie tomēr bija noderīgi, jo ļāva noskaidrot, vai ir pārbaudīti visi uzņēmēji (skatīt arī 49. punktu).

| d) | Šā dokumenta mērķis ir sniegt dalībvalstīm dažus norādījumus par veidu un formātu informācijai, kas tām jāiesniedz. Kopš tā laika ziņojumi tiek sagatavoti vairāk vai mazāk vienotā formātā. Komisija ir uzsākusi uzraudzības ziņojumu formāta un satura uzlabošanas procesu sadarbībā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

Šā dokumenta mērķis ir sniegt dalībvalstīm dažus norādījumus par veidu un formātu informācijai, kas tām jāiesniedz. Kopš tā laika ziņojumi tiek sagatavoti vairāk vai mazāk vienotā formātā. Komisija ir uzsākusi uzraudzības ziņojumu formāta un satura uzlabošanas procesu sadarbībā ar dalībvalstīm.

| e) | Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību, kas tika pieņemts 2004. gada 10. jūnijā, Komisija uzsvēra, ka ir jāveic tālāki uzlabojumi. |
| --- | --- |

e)

Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību, kas tika pieņemts 2004. gada 10. jūnijā, Komisija uzsvēra, ka ir jāveic tālāki uzlabojumi.

Regulas Nr. 882/2004 noteikumi, kurus piemēros no 2006. gada, nosaka virkni prasību, kas nodrošinās dalībvalstis ar skaidriem kritērijiem par inter alia oficiālo kontroles pasākumu organizēšanu (3. pants), kompetento iestāžu izraudzīšanu (4. pants) un kontroles uzdevumu deleģēšanu (5. pants), kā arī par kontroles un pārbaudes procedūrām (8. pants) un kontroles darbībām un metodēm (10. pants). Šajā sakarā Regulas Nr. 2092/91 grozījumu procesā tiek pārskatītas arī uzraudzības prasības.

| 49. | Šajos ziņojumos ir daudzas norādes par esošo pārbaudes sistēmu, piemēram, apstiprinājums par veikto pārbaudes vizīšu skaitu, kas gandrīz vai atbilst uzņēmēju skaitam, bet daudzos gadījumos pat pārsniedz to, kā arī par paziņoto pārkāpumu skaitu. Tomēr Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību Komisija norādīja, ka nepieciešams uzlabot uzraudzības ziņojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

49.

Šajos ziņojumos ir daudzas norādes par esošo pārbaudes sistēmu, piemēram, apstiprinājums par veikto pārbaudes vizīšu skaitu, kas gandrīz vai atbilst uzņēmēju skaitam, bet daudzos gadījumos pat pārsniedz to, kā arī par paziņoto pārkāpumu skaitu. Tomēr Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību Komisija norādīja, ka nepieciešams uzlabot uzraudzības ziņojumu kvalitāti.

| 50. | Neatkarīgi no tā, ka esošajos Kopienas tiesību aktos nav noteikts juridiskais pamats Kopienas pārbaudēm, kuru mērķis ir pārbaudīt, kā tiek ievērotas Regulā Nr. 2092/91 noteiktās kontroles prasības bioloģiskajai lauksaimniecībai, laikā no 1998. līdz 2001. gadam tika veiktas daudzas Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) pārbaudes vizītes. Tās tika veiktas sakarā ar dažu dalībvalstu izteiktajām bažām Pastāvīgajā komitejā. Šīs bažas izrietēja no bioloģiskās lauksaimniecības produktu, ko ieved ES no 75 trešajām valstīm, pieaugošā apjoma. |
| --- | --- |

50.

Neatkarīgi no tā, ka esošajos Kopienas tiesību aktos nav noteikts juridiskais pamats Kopienas pārbaudēm, kuru mērķis ir pārbaudīt, kā tiek ievērotas Regulā Nr. 2092/91 noteiktās kontroles prasības bioloģiskajai lauksaimniecībai, laikā no 1998. līdz 2001. gadam tika veiktas daudzas Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) pārbaudes vizītes. Tās tika veiktas sakarā ar dažu dalībvalstu izteiktajām bažām Pastāvīgajā komitejā. Šīs bažas izrietēja no bioloģiskās lauksaimniecības produktu, ko ieved ES no 75 trešajām valstīm, pieaugošā apjoma.

| 51. | Komisija uzskata, ka Kopienas inspektoru klātienes pārbaudes ir papildu līdzeklis, ar ko pārbaudīt, vai dalībvalstu bioloģiskās lauksaimniecības pārbaudes sistēmas darbojas pareizi.
  Tomēr jautājums par oficiālajiem kontroles pasākumiem bioloģiskās lauksaimniecības jomā, tostarp valstu uzraudzības sistēmām, tiks izskatīts atkārtoti Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas procesā, kā to paredz Eiropas rīcības plāns attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību, ņemot vērā Regulas Nr. 882/04 stāšanos spēkā.
  Turklāt, ciktāl bioloģiskās lauksaimniecības pasākumi tiek līdzfinansēti lauku attīstības ietvaros, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta revīzijas dienesti veic reģionos un revidējamajās dalībvalstīs izveidoto uzraudzības sistēmu daļēju pārbaudi, kas ir daļa no to iesāktā pētījuma par AVP (2005.-2006. g.). Šī pārbaude attiecas uz kompetento iestāžu veikto uzraudzību pār apstiprinātajām bioloģiskās lauksaimniecības kontroles iestādēm, kā arī uz procedūrām, ko īsteno lauku attīstības kontroles institūcijas attiecībā uz to bioloģisko lauksaimnieku ikgadējās sertificēšanas sistemātiskajām pārbaudēm, kuri izmanto ELVGF atbalstu.
  Visbeidzot, Komisijai nebija pietiekamu resursu veikt PVB pārbaudes, izņemot tās pārbaudes, kas tika veiktas, atbildot uz dalībvalstu paustajām bažām par ievestajiem bioloģiskās lauksaimniecības produktiem.
  Turklāt tika uzskatīts, ka šajā jomā salīdzinājumā ar citām jomām risks pārtikas nekaitīgumam ir pavisam neliels. PVB pamatdarbības ir pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku veselība, dzīvnieku labturība un augu veselība. Prasības, kas tiek izvirzītas PVB attiecībā uz komandējumiem šajās jomās, jūtami neatbilst tā iespējām izpildīt šo uzdevumu. Izstrādājot PVB komandējuma programmas, attiecīgi ir jāizdara izvēle, pamatojoties uz sabiedrības veselībai, dzīvnieku veselībai, dzīvnieku labturībai un augu veselībai radīto risku. Bez tam pirmspaplašināšanās procesā PVB galvenās prioritātes bija komandējumi uz ES kandidātvalstīm. Faktiski 36 % no visām PVB pārbaudēm 2003. gadā tika veiktas kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

51.

Komisija uzskata, ka Kopienas inspektoru klātienes pārbaudes ir papildu līdzeklis, ar ko pārbaudīt, vai dalībvalstu bioloģiskās lauksaimniecības pārbaudes sistēmas darbojas pareizi.

Tomēr jautājums par oficiālajiem kontroles pasākumiem bioloģiskās lauksaimniecības jomā, tostarp valstu uzraudzības sistēmām, tiks izskatīts atkārtoti Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas procesā, kā to paredz Eiropas rīcības plāns attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību, ņemot vērā Regulas Nr. 882/04 stāšanos spēkā.

Turklāt, ciktāl bioloģiskās lauksaimniecības pasākumi tiek līdzfinansēti lauku attīstības ietvaros, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta revīzijas dienesti veic reģionos un revidējamajās dalībvalstīs izveidoto uzraudzības sistēmu daļēju pārbaudi, kas ir daļa no to iesāktā pētījuma par AVP (2005.-2006. g.). Šī pārbaude attiecas uz kompetento iestāžu veikto uzraudzību pār apstiprinātajām bioloģiskās lauksaimniecības kontroles iestādēm, kā arī uz procedūrām, ko īsteno lauku attīstības kontroles institūcijas attiecībā uz to bioloģisko lauksaimnieku ikgadējās sertificēšanas sistemātiskajām pārbaudēm, kuri izmanto ELVGF atbalstu.

Visbeidzot, Komisijai nebija pietiekamu resursu veikt PVB pārbaudes, izņemot tās pārbaudes, kas tika veiktas, atbildot uz dalībvalstu paustajām bažām par ievestajiem bioloģiskās lauksaimniecības produktiem.

Turklāt tika uzskatīts, ka šajā jomā salīdzinājumā ar citām jomām risks pārtikas nekaitīgumam ir pavisam neliels. PVB pamatdarbības ir pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku veselība, dzīvnieku labturība un augu veselība. Prasības, kas tiek izvirzītas PVB attiecībā uz komandējumiem šajās jomās, jūtami neatbilst tā iespējām izpildīt šo uzdevumu. Izstrādājot PVB komandējuma programmas, attiecīgi ir jāizdara izvēle, pamatojoties uz sabiedrības veselībai, dzīvnieku veselībai, dzīvnieku labturībai un augu veselībai radīto risku. Bez tam pirmspaplašināšanās procesā PVB galvenās prioritātes bija komandējumi uz ES kandidātvalstīm. Faktiski 36 % no visām PVB pārbaudēm 2003. gadā tika veiktas kandidātvalstīs.

| 52. | Ieteikumus, kuru mērķis bija uzlabot sistēmas, ņēma vērā lielākā daļa dalībvalstu. Komisija savā Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību, kas tika pieņemts 2004. gada 10. jūnijā, ir formulējusi vispārējo politiku, tostarp turpmākos uzlabojumus un pārbaudes sistēmu stiprināšanu. |
| --- | --- |

52.

Ieteikumus, kuru mērķis bija uzlabot sistēmas, ņēma vērā lielākā daļa dalībvalstu. Komisija savā Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību, kas tika pieņemts 2004. gada 10. jūnijā, ir formulējusi vispārējo politiku, tostarp turpmākos uzlabojumus un pārbaudes sistēmu stiprināšanu.

| 53. | Saskaņā ar parastajām izpildes pārbaudes procedūrām PVB ietvaros atgādinājumi iesniegt rīcības plānus tika nosūtīti šīm 6 dalībvalstīm. Tā kā atbilde netika saņemta, tika nosūtīts paziņojums Lauksaimniecības ģenerāldirektorātam, kurš vajadzības gadījumā veica attiecīgos pasākumus.
  Kā minēts 47. punkta e) apakšpunktā, vēl viens svarīgs pasākums bija Eiropas rīcības plāna pieņemšana attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību. |
| --- | --- |

53.

Saskaņā ar parastajām izpildes pārbaudes procedūrām PVB ietvaros atgādinājumi iesniegt rīcības plānus tika nosūtīti šīm 6 dalībvalstīm. Tā kā atbilde netika saņemta, tika nosūtīts paziņojums Lauksaimniecības ģenerāldirektorātam, kurš vajadzības gadījumā veica attiecīgos pasākumus.

Kā minēts 47. punkta e) apakšpunktā, vēl viens svarīgs pasākums bija Eiropas rīcības plāna pieņemšana attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību.

| 54. | Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts saņēma un ņēma vērā Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta ziņojumus par visām septiņām attiecīgajām dalībvalstīm. Tas ņēma vērā arī citus informācijas avotus par uzraudzības un pārbaudes sistēmām dalībvalstīs. Vajadzības gadījumā Komisija veica izpildes pārbaudes. Turklāt bioloģiskās lauksaimniecības nozarei raksturīgi ir tas, ka kontroles sistēmu efektivitāti pastiprina pats sertificēto un marķēto bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgus – gan piegādātāji, gan ieinteresētie patērētāji. Konkurence tirgū ir saistīta ar kontroles sistēmu rūpīgu pārbaudi, ko veic uzņēmēji, un biežiem ziņojumiem par iespējamiem pārkāpumiem kompetentām iestādēm. Tam visam ir būtiska paškoriģējoša iedarbība.
  Atbilde uz teksta 2. sadaļu:
  Piemēram, ņemot vērā Austrijas rīcības plāna pieņemšanu un attiecīgo papildu informāciju, ko sniedza Austrijas iestādes, Komisija uzskatīja, ka PVB ziņojumā norādītās nepilnības ir novērstas un ka nav nekādas vajadzības veikt tūlītēju pārbaudi uz vietas.
  Attiecībā uz Apvienoto Karalisti PVB pamatuzdevuma izpildes ziņojumā tika izteikts priekšlikums stiprināt uzraudzību, lai uzlabotu Apvienotās Karalistes kontroles sistēmu. Kopš tā laika Apvienotās Karalistes valdība ir ziņojusi par daudzām strukturālām izmaiņām to pārbaudes sistēmās. Savā 2003. gada 21. jūlija vēstulē DEFRA (Vides, pārtikas un lauku lietu departaments) paziņoja par Bioloģisko standartu padomdevējas komitejas izveidošanu, kuras uzdevums ir palīdzēt DEFRA, pieņemot lēmumus par Apvienotās Karalistes kontroles iestāžu darbu un to atkārtotu apstiprināšanu. Konsultācijas balstās uz novērtējumu, ko veic Apvienotās Karalistes akreditācijas dienests, kā arī uz neatkarīgo ekspertu veiktajām klātienes pārbaudēm. Komisija uzskata to par soli pareizajā virzienā.
  Attiecībā uz Itāliju Komisija ņēma vērā PVB ziņojumā iekļautos ieteikumus un izskatīja attiecīgo informāciju. Tā kā Itālijas iestādes bija veikušas nepieciešamos pasākumus, lai pārbaudītu atsevišķos gadījumus, un bija regulāri nosūtījušas kontroles iestāžu ikgadējos uzraudzības ziņojumus, Komisija nolēma, ka turpmāka izpildes pārbaude vairs nav vajadzīga.
  Spānija bija nosūtījusi skaidrojošus komentārus par PVB ziņojuma projektu, no kuriem daži tika iekļauti beigu ziņojumā. Komisija veica pasākumus saistībā ar to, ko tā uzskatīja par galveno trūkumu, proti, marķēšanu, uzsākot pārkāpumu izmeklēšanas procesu. Bez tam pēdējie Spānijas gada pārskati atsaucas uz privāto kontroles iestāžu uzraudzību. |
| --- | --- |

54.

Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts saņēma un ņēma vērā Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorāta ziņojumus par visām septiņām attiecīgajām dalībvalstīm. Tas ņēma vērā arī citus informācijas avotus par uzraudzības un pārbaudes sistēmām dalībvalstīs. Vajadzības gadījumā Komisija veica izpildes pārbaudes. Turklāt bioloģiskās lauksaimniecības nozarei raksturīgi ir tas, ka kontroles sistēmu efektivitāti pastiprina pats sertificēto un marķēto bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgus – gan piegādātāji, gan ieinteresētie patērētāji. Konkurence tirgū ir saistīta ar kontroles sistēmu rūpīgu pārbaudi, ko veic uzņēmēji, un biežiem ziņojumiem par iespējamiem pārkāpumiem kompetentām iestādēm. Tam visam ir būtiska paškoriģējoša iedarbība.

Atbilde uz teksta 2. sadaļu:

Piemēram, ņemot vērā Austrijas rīcības plāna pieņemšanu un attiecīgo papildu informāciju, ko sniedza Austrijas iestādes, Komisija uzskatīja, ka PVB ziņojumā norādītās nepilnības ir novērstas un ka nav nekādas vajadzības veikt tūlītēju pārbaudi uz vietas.

Attiecībā uz Apvienoto Karalisti PVB pamatuzdevuma izpildes ziņojumā tika izteikts priekšlikums stiprināt uzraudzību, lai uzlabotu Apvienotās Karalistes kontroles sistēmu. Kopš tā laika Apvienotās Karalistes valdība ir ziņojusi par daudzām strukturālām izmaiņām to pārbaudes sistēmās. Savā 2003. gada 21. jūlija vēstulē DEFRA (Vides, pārtikas un lauku lietu departaments) paziņoja par Bioloģisko standartu padomdevējas komitejas izveidošanu, kuras uzdevums ir palīdzēt DEFRA, pieņemot lēmumus par Apvienotās Karalistes kontroles iestāžu darbu un to atkārtotu apstiprināšanu. Konsultācijas balstās uz novērtējumu, ko veic Apvienotās Karalistes akreditācijas dienests, kā arī uz neatkarīgo ekspertu veiktajām klātienes pārbaudēm. Komisija uzskata to par soli pareizajā virzienā.

Attiecībā uz Itāliju Komisija ņēma vērā PVB ziņojumā iekļautos ieteikumus un izskatīja attiecīgo informāciju. Tā kā Itālijas iestādes bija veikušas nepieciešamos pasākumus, lai pārbaudītu atsevišķos gadījumus, un bija regulāri nosūtījušas kontroles iestāžu ikgadējos uzraudzības ziņojumus, Komisija nolēma, ka turpmāka izpildes pārbaude vairs nav vajadzīga.

Spānija bija nosūtījusi skaidrojošus komentārus par PVB ziņojuma projektu, no kuriem daži tika iekļauti beigu ziņojumā. Komisija veica pasākumus saistībā ar to, ko tā uzskatīja par galveno trūkumu, proti, marķēšanu, uzsākot pārkāpumu izmeklēšanas procesu. Bez tam pēdējie Spānijas gada pārskati atsaucas uz privāto kontroles iestāžu uzraudzību.

REVĪZIJAS APSVĒRUMI DALĪBVALSTU LĪMENĪ

| 58.-59. | Izvērtējot ierosinātos labojumus Valsts attīstības plānā 2004. gadam, Komisija ir pieprasījusi Francijas iestādēm informēt Komisiju par tiem pasākumiem, ko varētu veikt, lai novērstu Revīzijas palātas konstatētos trūkumus. Šie labojumi ir STAR (Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības) komitejas 2005. gada septembrī paredzētās sanāksmes dienas kārtībā. |
| --- | --- |

58.-59.

Izvērtējot ierosinātos labojumus Valsts attīstības plānā 2004. gadam, Komisija ir pieprasījusi Francijas iestādēm informēt Komisiju par tiem pasākumiem, ko varētu veikt, lai novērstu Revīzijas palātas konstatētos trūkumus. Šie labojumi ir STAR (Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības) komitejas 2005. gada septembrī paredzētās sanāksmes dienas kārtībā.

| 60.-61. | Resursu prasības būtu jāsalīdzina ļoti rūpīgi. Resursu prasības agrovides pasākumiem jāizvērtē saistībā ar izvirzītajiem mērķiem. Agrovides politika ir tās stratēģijas galvenā un būtiskākā daļa, kas vērsta uz vides apsvērumu integrēšanu citās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecībā. Komisija patiešām atzīst, ka agrovides pasākumu efektīvai kontrolei bieži vien būs nepieciešami augsta līmeņa specializētie resursi. Tādēļ Komisijas dienesti izstrādāja pamatnostādnes, kas sniedz norādes par to, kā novērtēt komplicētu saistību (noteiktu lauksaimnieciskās ražošanas veidu atcelšanas vai samazināšanas) un LLP ievērošanu. |
| --- | --- |

60.-61.

Resursu prasības būtu jāsalīdzina ļoti rūpīgi. Resursu prasības agrovides pasākumiem jāizvērtē saistībā ar izvirzītajiem mērķiem. Agrovides politika ir tās stratēģijas galvenā un būtiskākā daļa, kas vērsta uz vides apsvērumu integrēšanu citās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecībā. Komisija patiešām atzīst, ka agrovides pasākumu efektīvai kontrolei bieži vien būs nepieciešami augsta līmeņa specializētie resursi. Tādēļ Komisijas dienesti izstrādāja pamatnostādnes, kas sniedz norādes par to, kā novērtēt komplicētu saistību (noteiktu lauksaimnieciskās ražošanas veidu atcelšanas vai samazināšanas) un LLP ievērošanu.

| 64.-65. | Laba lauksaimniecības prakse Vācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 pamatojas uz īpašiem lauksaimniecības tiesību aktiem, kas ir saistoši visām lauksaimniecībā izmantojamajām zemes platībām un lopkopībai visā Vācijā, kā arī visām saimniecībām neatkarīgi no to ražošanas nozares vai apjoma. Vācijā izmantotā divpakāpju pieeja (vispirms rādītāju pārbaude, pēc tam padziļināta pārbaude šaubu gadījumā) liekas pieņemama.
  Luksemburgas gadījumā termiņa vidusposma pārskatā jau ir norādīts uz īpašu rādītāju nepietiekamību agrovides pasākumu izvērtēšanai un ar šiem pasākumiem saistīto risku kontrolei. Komisija atsāka šo jautājumu risināšanu ar dalībvalsti jau diskusiju laikā par 2003. gada pārskatu. Komisija atgriezīsies pie šiem jautājumiem sarunās ar dalībvalsti par Luksemburgas pārskatu 2004. gadam. |
| --- | --- |

64.-65.

Laba lauksaimniecības prakse Vācijā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1257/1999 pamatojas uz īpašiem lauksaimniecības tiesību aktiem, kas ir saistoši visām lauksaimniecībā izmantojamajām zemes platībām un lopkopībai visā Vācijā, kā arī visām saimniecībām neatkarīgi no to ražošanas nozares vai apjoma. Vācijā izmantotā divpakāpju pieeja (vispirms rādītāju pārbaude, pēc tam padziļināta pārbaude šaubu gadījumā) liekas pieņemama.

Luksemburgas gadījumā termiņa vidusposma pārskatā jau ir norādīts uz īpašu rādītāju nepietiekamību agrovides pasākumu izvērtēšanai un ar šiem pasākumiem saistīto risku kontrolei. Komisija atsāka šo jautājumu risināšanu ar dalībvalsti jau diskusiju laikā par 2003. gada pārskatu. Komisija atgriezīsies pie šiem jautājumiem sarunās ar dalībvalsti par Luksemburgas pārskatu 2004. gadam.

| 67.-68. | Septiņi kritēriji atbilst prasībām, ko izvirza pamatnostādnes par vadības sistēmu ieviešanu, pārbaudēm un sodiem attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, un ietver būtiskākos lauku saimniecības vadības aspektus. Bez tam katram pasākumam agrovides darbības jomā ir formulēti labas lauksaimniecības prakses papildu elementi. Komisija ir apstiprinājusi šos septiņus kritērijus, bet ar tiem saistītie valsts norādījumi ir katras dalībvalsts kompetencē. |
| --- | --- |

67.-68.

Septiņi kritēriji atbilst prasībām, ko izvirza pamatnostādnes par vadības sistēmu ieviešanu, pārbaudēm un sodiem attiecībā uz lauku attīstības pasākumiem, un ietver būtiskākos lauku saimniecības vadības aspektus. Bez tam katram pasākumam agrovides darbības jomā ir formulēti labas lauksaimniecības prakses papildu elementi. Komisija ir apstiprinājusi šos septiņus kritērijus, bet ar tiem saistītie valsts norādījumi ir katras dalībvalsts kompetencē.

| 69. | Komisija ir informēta par šo situāciju, un tādēļ savā regulā nākamajam plānošanas periodam tā ir ierosinājusi, ka agrovides maksājumi attieksies tikai uz saistībām, kas pārsniegs attiecīgos obligātos standartus, kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III un IV pielikuma 4. un 5. pantu, kā arī minimālās prasības mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu lietošanai un citas attiecīgās obligātās prasības, ko paredz valsts tiesību akti un nosaka programma.
  Tas nodrošinās efektīvākas pārbaudes (gan 1., gan 2. pīlāram) un dos iespēju kontrolēt jauno agrovides pamatprasībām ieteikto bāzes līniju (skatīt Komisijas priekšlikuma 37. pantu). |
| --- | --- |

69.

Komisija ir informēta par šo situāciju, un tādēļ savā regulā nākamajam plānošanas periodam tā ir ierosinājusi, ka agrovides maksājumi attieksies tikai uz saistībām, kas pārsniegs attiecīgos obligātos standartus, kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III un IV pielikuma 4. un 5. pantu, kā arī minimālās prasības mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu lietošanai un citas attiecīgās obligātās prasības, ko paredz valsts tiesību akti un nosaka programma.

Tas nodrošinās efektīvākas pārbaudes (gan 1., gan 2. pīlāram) un dos iespēju kontrolēt jauno agrovides pamatprasībām ieteikto bāzes līniju (skatīt Komisijas priekšlikuma 37. pantu).

| 70. | Skatīt atbildi uz 58.-59. punktu. |
| --- | --- |

70.

Skatīt atbildi uz 58.-59. punktu.

| 72. | Skatīt atbildi uz 64. punktu. |
| --- | --- |

72.

Skatīt atbildi uz 64. punktu.

| 74. | Šis ieteikums tika formulēts Komisijas pamatnostādnēs, lai dalībvalstīm skaidri norādītu, ka klātienes pārbaudes nav jāveic nepiemērotos gadalaikos.
  Bet, lai novērstu to, ka visas klātienes pārbaudes tiek veiktas vienā un tajā pašā laikposmā un līdz ar to atsevišķas saistības nekad netiek pārbaudītas, šīs pārbaudes jāsadala vienmērīgi pa gada 12 mēnešiem, pamatojoties uz katra lauku attīstības pasākuma riska analīzi, ko dalībvalsts nosaka un pielāgo no gada uz gadu iepriekšējiem atzinumiem, lai pārbaudes paredzētu tajā laika posmā, kad ir iespējams kontrolēt tos elementus, ar kuriem saistīts vislielākais risks. |
| --- | --- |

74.

Šis ieteikums tika formulēts Komisijas pamatnostādnēs, lai dalībvalstīm skaidri norādītu, ka klātienes pārbaudes nav jāveic nepiemērotos gadalaikos.

Bet, lai novērstu to, ka visas klātienes pārbaudes tiek veiktas vienā un tajā pašā laikposmā un līdz ar to atsevišķas saistības nekad netiek pārbaudītas, šīs pārbaudes jāsadala vienmērīgi pa gada 12 mēnešiem, pamatojoties uz katra lauku attīstības pasākuma riska analīzi, ko dalībvalsts nosaka un pielāgo no gada uz gadu iepriekšējiem atzinumiem, lai pārbaudes paredzētu tajā laika posmā, kad ir iespējams kontrolēt tos elementus, ar kuriem saistīts vislielākais risks.

| 75. | Skatīt atbildi uz 64. punktu. |
| --- | --- |

75.

Skatīt atbildi uz 64. punktu.

| 77.-78. | Atkārtotu pārbaužu noteikšana vienam un tam pašam atbalsta saņēmējam netiek uzskatīta par pieņemamu un var nodrošināt tikai ļoti nelielu pievienoto vērtību attiecībā uz pieejamajiem līdzekļiem, bet, ja vajadzīgs, jāveic papildu pārbaudes. No otras puses, pārbaužu vienmērīga sadalīšana pa dažādiem gada periodiem nodrošina to, ka vismaz dažiem atbalsta saņēmējiem tiek pārbaudītas visas saistības, kas tādējādi ļauj noteikt katras saistības un pienākuma radītā riska līmeni un nodrošina atbilstību Kopienas Regulas Nr. 817/2004 69. panta 2. ievilkuma noteikumiem (skatīt iepriekš atbildi uz 74. punktu). |
| --- | --- |

77.-78.

Atkārtotu pārbaužu noteikšana vienam un tam pašam atbalsta saņēmējam netiek uzskatīta par pieņemamu un var nodrošināt tikai ļoti nelielu pievienoto vērtību attiecībā uz pieejamajiem līdzekļiem, bet, ja vajadzīgs, jāveic papildu pārbaudes. No otras puses, pārbaužu vienmērīga sadalīšana pa dažādiem gada periodiem nodrošina to, ka vismaz dažiem atbalsta saņēmējiem tiek pārbaudītas visas saistības, kas tādējādi ļauj noteikt katras saistības un pienākuma radītā riska līmeni un nodrošina atbilstību Kopienas Regulas Nr. 817/2004 69. panta 2. ievilkuma noteikumiem (skatīt iepriekš atbildi uz 74. punktu).

| 81. | Skatīt atbildi uz 58.-59. punktu. |
| --- | --- |

81.

Skatīt atbildi uz 58.-59. punktu.

| 84.-85. | Šī prasība tika svītrota, lai samazinātu dalībvalstu administratīvo/finansiālo slogu (vienkāršošana), koncentrējot standartpārbaudes uz saistību būtiskākajiem elementiem, kas varētu kalpot kā atbalsta saņēmēja vispārējās atbilstības rādītāji. Pārkāpumu un šaubu gadījumā būtu jāveic visaptveroša pārbaude. Vienkāršošana joprojām ir dalībvalstu galvenais uzdevums nākamajam plānošanas periodam.
  (Skatīt atbildes arī uz 74. un 77. punktu). |
| --- | --- |

84.-85.

Šī prasība tika svītrota, lai samazinātu dalībvalstu administratīvo/finansiālo slogu (vienkāršošana), koncentrējot standartpārbaudes uz saistību būtiskākajiem elementiem, kas varētu kalpot kā atbalsta saņēmēja vispārējās atbilstības rādītāji. Pārkāpumu un šaubu gadījumā būtu jāveic visaptveroša pārbaude. Vienkāršošana joprojām ir dalībvalstu galvenais uzdevums nākamajam plānošanas periodam.

(Skatīt atbildes arī uz 74. un 77. punktu).

| 86. | Pašu atbalsta saņēmēju sagatavotās deklarācijas vairumā gadījumu ir ieraksti par piemērotajām ražošanas metodēm (piemēram, ieraksti par mēslošanas līdzekļu/pesticīdu iegādes un lietošanas dienām, kā arī par to daudzumu). Ja saistības attiecas uz visu gadu, bet regulāru pārbaužu veikšana gada laikā izmaksā pārāk dārgi, ir lietderīgi, ja inspektors vispirms var apskatīties šos ierakstus un šo uzskaiti. Šaubu gadījumā iestādēm būtu jāveic padziļinātas papildu pārbaudes. |
| --- | --- |

86.

Pašu atbalsta saņēmēju sagatavotās deklarācijas vairumā gadījumu ir ieraksti par piemērotajām ražošanas metodēm (piemēram, ieraksti par mēslošanas līdzekļu/pesticīdu iegādes un lietošanas dienām, kā arī par to daudzumu). Ja saistības attiecas uz visu gadu, bet regulāru pārbaužu veikšana gada laikā izmaksā pārāk dārgi, ir lietderīgi, ja inspektors vispirms var apskatīties šos ierakstus un šo uzskaiti. Šaubu gadījumā iestādēm būtu jāveic padziļinātas papildu pārbaudes.

| 87. | Skatīt atbildi uz 58.-59. punktu. |
| --- | --- |

87.

Skatīt atbildi uz 58.-59. punktu.

| 89.-90. | Skatīt atbildi uz 58.-59. punktu. |
| --- | --- |

89.-90.

Skatīt atbildi uz 58.-59. punktu.

| 91.-96. | Bādene-Virtemberga atcēla šo pasākumu tā sarežģītās piemērošanas dēļ. |
| --- | --- |

91.-96.

Bādene-Virtemberga atcēla šo pasākumu tā sarežģītās piemērošanas dēļ.

| 97.-98. | Kopš Revīzijas palātas vizītes uz Bādeni-Virtembergu ir nolemts, ka paraugs laboratoriskām pārbaudēm ir jānoņem 50 % klātienes pārbaužu.
  Vēl viens piemērs ir Austrija, kur pārbaudes ietver arī vispusīgu lapu un augsnes analīzi papildus vizuālajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

97.-98.

Kopš Revīzijas palātas vizītes uz Bādeni-Virtembergu ir nolemts, ka paraugs laboratoriskām pārbaudēm ir jānoņem 50 % klātienes pārbaužu.

Vēl viens piemērs ir Austrija, kur pārbaudes ietver arī vispusīgu lapu un augsnes analīzi papildus vizuālajām pārbaudēm.

| 100.-101. | Inspektoru tehniskajai kompetencei un pieredzei ir svarīga loma klātienes pārbaudēs. Dalībvalstis ir izstrādājušas Labas lauksaimniecības prakses (LLP) katalogu, kurš bieži tiek papildināts ar pārbaudes punktu sarakstiem, norādījumiem, apmācību, kvalitātes nodrošināšanas jēdzienu un pienākumu griezties pie kompetentām iestādēm šaubu gadījumā. Attiecībā uz citām katram agrovides papildpasākumam paredzētajām saistībām dalībvalstis ir izstrādājušas darbības rokasgrāmatas, apkārtrakstus un/vai norādījumus inspektoriem, nodrošinot noteiktu kontroles homogenitāti vienam un tam pašam pasākumam, kas tiek veikts visā valsts teritorijā. |
| --- | --- |

100.-101.

Inspektoru tehniskajai kompetencei un pieredzei ir svarīga loma klātienes pārbaudēs. Dalībvalstis ir izstrādājušas Labas lauksaimniecības prakses (LLP) katalogu, kurš bieži tiek papildināts ar pārbaudes punktu sarakstiem, norādījumiem, apmācību, kvalitātes nodrošināšanas jēdzienu un pienākumu griezties pie kompetentām iestādēm šaubu gadījumā. Attiecībā uz citām katram agrovides papildpasākumam paredzētajām saistībām dalībvalstis ir izstrādājušas darbības rokasgrāmatas, apkārtrakstus un/vai norādījumus inspektoriem, nodrošinot noteiktu kontroles homogenitāti vienam un tam pašam pasākumam, kas tiek veikts visā valsts teritorijā.

| 102.-103. | Komisija centīsies, ciktāl iespējams, novērst individuālās problēmas kopā ar dalībvalstīm; tas ietver, piemēram, skaidru informāciju par atbalsta saņēmējiem un kontrolieriem attiecībā uz saistību saturu un sodu līmeņa pārskatīšanu saistību nepildīšanas gadījumos. |
| --- | --- |

102.-103.

Komisija centīsies, ciktāl iespējams, novērst individuālās problēmas kopā ar dalībvalstīm; tas ietver, piemēram, skaidru informāciju par atbalsta saņēmējiem un kontrolieriem attiecībā uz saistību saturu un sodu līmeņa pārskatīšanu saistību nepildīšanas gadījumos.

| 104.-106. | Ja nav ainavas elementu reģistra, ir jāievieš citas metodes saistību ievērošanas pārbaudei. Galvenais līdzeklis ir vizuālas pārbaudes, kuras daudzos gadījumos nodrošina pietiekamu datu ticamību, piemēram, par elementu esamību vai neesamību.
  Uzlabojumus šajā ziņā var izraisīt Regulas Nr. 1782/03 IV pielikuma ieviešana un kontrole (prasība saglabāt ainavas īpašības), sākot no 2005. gada, un dalībvalstu panākumi ainavas īpašību kartografēšanā. |
| --- | --- |

104.-106.

Ja nav ainavas elementu reģistra, ir jāievieš citas metodes saistību ievērošanas pārbaudei. Galvenais līdzeklis ir vizuālas pārbaudes, kuras daudzos gadījumos nodrošina pietiekamu datu ticamību, piemēram, par elementu esamību vai neesamību.

Uzlabojumus šajā ziņā var izraisīt Regulas Nr. 1782/03 IV pielikuma ieviešana un kontrole (prasība saglabāt ainavas īpašības), sākot no 2005. gada, un dalībvalstu panākumi ainavas īpašību kartografēšanā.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 107. | Resursu prasību salīdzinājums agrovides pasākumiem un pirmā pīlāra pasākumiem būtu jāskata plašākā kontekstā. Resursu prasības agrovides pasākumiem jāizvērtē saistībā ar izvirzītajiem mērķiem. Agrovides politika ir tās stratēģijas galvenā un būtiskākā daļa, kas vērsta uz vides apsvērumu integrēšanu citās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecībā.
  Komisija piekrīt, ka agrovides pasākumu kontrole ir resursietilpīgs un dārgs process agrovides pasākumu komplicētā rakstura dēļ. Šīs izmaksas var būt “ievērojamas”, bet tas ir neizbēgami ikvienam politikas virzienam, kas risina jautājumu par vides apsvērumu integrēšanu lauksaimniecības politikā, kur attiecībām ir komplicēts raksturs. Tādēļ pilnīga un visaptveroša pārbaude ir pārāk dārga un var nodrošināt tikai nelielu pievienoto vērtību saistībā ar budžetam radītā riska samazināšanu līdz minimumam. Bet Komisija uzskata, ka “ievērojamas” pārbaudes izmaksas ir pieņemama cena, kas jāmaksā par šo politiku. Komisija atzīst, ka divpakāpju pieeja, kas ir ieviesta atsevišķās dalībvalstīs, ir pieņemama metode. Tā uzskata, ka dalībvalstu esošās sistēmas ļauj iegūt pamatotu apliecinājumu. |
| --- | --- |

107.

Resursu prasību salīdzinājums agrovides pasākumiem un pirmā pīlāra pasākumiem būtu jāskata plašākā kontekstā. Resursu prasības agrovides pasākumiem jāizvērtē saistībā ar izvirzītajiem mērķiem. Agrovides politika ir tās stratēģijas galvenā un būtiskākā daļa, kas vērsta uz vides apsvērumu integrēšanu citās politikas jomās, piemēram, lauksaimniecībā.

Komisija piekrīt, ka agrovides pasākumu kontrole ir resursietilpīgs un dārgs process agrovides pasākumu komplicētā rakstura dēļ. Šīs izmaksas var būt “ievērojamas”, bet tas ir neizbēgami ikvienam politikas virzienam, kas risina jautājumu par vides apsvērumu integrēšanu lauksaimniecības politikā, kur attiecībām ir komplicēts raksturs. Tādēļ pilnīga un visaptveroša pārbaude ir pārāk dārga un var nodrošināt tikai nelielu pievienoto vērtību saistībā ar budžetam radītā riska samazināšanu līdz minimumam. Bet Komisija uzskata, ka “ievērojamas” pārbaudes izmaksas ir pieņemama cena, kas jāmaksā par šo politiku. Komisija atzīst, ka divpakāpju pieeja, kas ir ieviesta atsevišķās dalībvalstīs, ir pieņemama metode. Tā uzskata, ka dalībvalstu esošās sistēmas ļauj iegūt pamatotu apliecinājumu.

| 108. | Pārbaudot lauku attīstības programmas, Komisija izvērtēja, vai dalībvalstu noteiktie agrovides pasākumi bija pieņemami un atbilstīgi. Bez tam Komisija patiešām atteicās pieņemt dažus priekšlikumus to nepietiekamās pievienotās vērtības un/vai vājās kontrolējamības dēļ (skatīt 32. punktu).
  Bet ir tiesa, ka Komisija nespēja veikt visaptverošu ex-ante kontrolējamības pārbaudi visiem ierosinātajiem pasākumiem. Šajā sakarā ir svarīgi atcerēties kopīgās pārvaldības atšķirīgos pienākumus. |
| --- | --- |

108.

Pārbaudot lauku attīstības programmas, Komisija izvērtēja, vai dalībvalstu noteiktie agrovides pasākumi bija pieņemami un atbilstīgi. Bez tam Komisija patiešām atteicās pieņemt dažus priekšlikumus to nepietiekamās pievienotās vērtības un/vai vājās kontrolējamības dēļ (skatīt 32. punktu).

Bet ir tiesa, ka Komisija nespēja veikt visaptverošu ex-ante kontrolējamības pārbaudi visiem ierosinātajiem pasākumiem. Šajā sakarā ir svarīgi atcerēties kopīgās pārvaldības atšķirīgos pienākumus.

| 109. | Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts savu revīzijas darbu organizē, izmantojot riska pamatanalīzes instrumentu, kas ietver visus lauksaimniecības izdevumus un palīdz noteikt revīzijas prioritātes.
  Bet tas uzskata, ka kopš plānošanas perioda sākuma AVP kontroles sistēmas jau ir pietiekami pārbaudītas iepriekš 39. punktā norādīto iemeslu dēļ.
  Turklāt, pamatojoties uz pēdējo riska pamatanalīzi, AVP tika izraudzīti pārbaudei 2005./2006. gadā. |
| --- | --- |

109.

Grāmatojumu noskaidrošanas direktorāts savu revīzijas darbu organizē, izmantojot riska pamatanalīzes instrumentu, kas ietver visus lauksaimniecības izdevumus un palīdz noteikt revīzijas prioritātes.

Bet tas uzskata, ka kopš plānošanas perioda sākuma AVP kontroles sistēmas jau ir pietiekami pārbaudītas iepriekš 39. punktā norādīto iemeslu dēļ.

Turklāt, pamatojoties uz pēdējo riska pamatanalīzi, AVP tika izraudzīti pārbaudei 2005./2006. gadā.

| 110. | Attiecībā uz pēdējiem dalībvalstu uzraudzības ziņojumiem situācija ir uzlabojusies attiecībā uz to pilnīgumu un iesniegšanu norādītajā termiņā. Tie liecina, ka uzņēmēju pārbaudes vizīšu skaits ir vismaz tāds pats kā uzņēmēju skaits. Līdz 2005. gadam bija saņemti visi uzraudzības ziņojumi, sākot no 2000. gada, izņemot divus ziņojumus no vienas dalībvalsts par 2000. un 2001. gadu. Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību ir uzsvērta nepieciešamība uzlabot uzraudzības ziņojumu kvalitāti. Komisija ir stingri nolēmusi risināt šo jautājumu, un diskusijas par formāta maiņu un uzraudzības ziņojumu publicēšanu jau ir sākušās Bioloģiskās lauksaimniecības pastāvīgajā komitejā. |
| --- | --- |

110.

Attiecībā uz pēdējiem dalībvalstu uzraudzības ziņojumiem situācija ir uzlabojusies attiecībā uz to pilnīgumu un iesniegšanu norādītajā termiņā. Tie liecina, ka uzņēmēju pārbaudes vizīšu skaits ir vismaz tāds pats kā uzņēmēju skaits. Līdz 2005. gadam bija saņemti visi uzraudzības ziņojumi, sākot no 2000. gada, izņemot divus ziņojumus no vienas dalībvalsts par 2000. un 2001. gadu. Eiropas rīcības plānā attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību ir uzsvērta nepieciešamība uzlabot uzraudzības ziņojumu kvalitāti. Komisija ir stingri nolēmusi risināt šo jautājumu, un diskusijas par formāta maiņu un uzraudzības ziņojumu publicēšanu jau ir sākušās Bioloģiskās lauksaimniecības pastāvīgajā komitejā.

| 111. | Nepieciešamība pēc papildu pārbaudēm jāapsver, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar visiem direktīvās paredzētajiem pasākumiem, kas ir jākontrolē, un jo īpaši risku pārtikas nekaitīgumam. Pamatojoties uz citiem informācijas avotiem un ņemot vērā koriģējošo iedarbību, ko veicina konkurence bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgū, Komisija ir nodrošinājusi vispārējo izpildes pārbaudi pārbaudes sistēmu uzraudzībai visās dalībvalstīs, ņemot vērā pieejamos resursus (skatīt 54. punktu).
  Uzraudzības jautājums ir daļa no iesāktā Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas darba. Tas ir jāsaista arī ar Regulu Nr. 882/2004, ko piemēros no 2006. gada, tādējādi nostiprinot tiesisko regulējumu oficiālo kontroles pasākumu organizēšanai un uzraudzībai dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

111.

Nepieciešamība pēc papildu pārbaudēm jāapsver, ņemot vērā riskus, kas saistīti ar visiem direktīvās paredzētajiem pasākumiem, kas ir jākontrolē, un jo īpaši risku pārtikas nekaitīgumam. Pamatojoties uz citiem informācijas avotiem un ņemot vērā koriģējošo iedarbību, ko veicina konkurence bioloģiskās lauksaimniecības produktu tirgū, Komisija ir nodrošinājusi vispārējo izpildes pārbaudi pārbaudes sistēmu uzraudzībai visās dalībvalstīs, ņemot vērā pieejamos resursus (skatīt 54. punktu).

Uzraudzības jautājums ir daļa no iesāktā Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas darba. Tas ir jāsaista arī ar Regulu Nr. 882/2004, ko piemēros no 2006. gada, tādējādi nostiprinot tiesisko regulējumu oficiālo kontroles pasākumu organizēšanai un uzraudzībai dalībvalstu līmenī.

| 112. | Galvenie trūkumi tika konstatēti privāto kontroles iestāžu uzraudzības darbā, kas rada nepieciešamību pēc ieteikumiem šajā jomā. Uzklausot apsvērumus un organizējot konsultācijas sakarā ar Eiropas rīcības plāna attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību izstrādāšanu, Komisija secināja, ka pārbaudes sistēma darbojas labi. |
| --- | --- |

112.

Galvenie trūkumi tika konstatēti privāto kontroles iestāžu uzraudzības darbā, kas rada nepieciešamību pēc ieteikumiem šajā jomā. Uzklausot apsvērumus un organizējot konsultācijas sakarā ar Eiropas rīcības plāna attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību izstrādāšanu, Komisija secināja, ka pārbaudes sistēma darbojas labi.

| 113. | Viegli pārbaudāmi kontroles parametri ir vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka pirmā pārbaudes vizīte rada pietiekamu iespaidu par atbalsta saņēmēja vispārējo atbilstību prasībām. Šaubu gadījumā var veikt padziļinātas papildu pārbaudes. |
| --- | --- |

113.

Viegli pārbaudāmi kontroles parametri ir vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka pirmā pārbaudes vizīte rada pietiekamu iespaidu par atbalsta saņēmēja vispārējo atbilstību prasībām. Šaubu gadījumā var veikt padziļinātas papildu pārbaudes.

| 114. | Komisijas Regulas Nr. 817/2004 69. pants skaidri nosaka, ka “klātienes pārbaudes sadala vienmērīgi pa gada 12 mēnešiem, pamatojoties uz katra lauku attīstības pasākuma radītā riska analīzi”. Ja tiek konstatēti trūkumi, Komisija risina jautājumu par to novēršanu kopā ar dalībvalstīm. Turklāt Komisija, ievērojot ex-post grāmatojumu noskaidrošanas procedūras, var likt izdarīt finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

114.

Komisijas Regulas Nr. 817/2004 69. pants skaidri nosaka, ka “klātienes pārbaudes sadala vienmērīgi pa gada 12 mēnešiem, pamatojoties uz katra lauku attīstības pasākuma radītā riska analīzi”. Ja tiek konstatēti trūkumi, Komisija risina jautājumu par to novēršanu kopā ar dalībvalstīm. Turklāt Komisija, ievērojot ex-post grāmatojumu noskaidrošanas procedūras, var likt izdarīt finanšu korekcijas.

| 115. | Komisija kopā ar dalībvalstīm centīsies, ciktāl tas ir iespējams, uzlabot šo situāciju. |
| --- | --- |

115.

Komisija kopā ar dalībvalstīm centīsies, ciktāl tas ir iespējams, uzlabot šo situāciju.

| 116. | Komisija uzskata, ka pašu atbalsta saņēmēju sagatavotās deklarācijas (piemēram, ieraksti par mēslošanas līdzekļu/pesticīdu iegādes un lietošanas dienām, kā arī par to daudzumu) ir praktisks līdzeklis kontrolieriem, kas kalpo kā pirmais rādītājs (piemēram, saistībām, kas attiecas uz visu gadu). Pēc tam, ja vajadzīgs, būtu jāveic papildu pārbaudes un/vai analīze. |
| --- | --- |

116.

Komisija uzskata, ka pašu atbalsta saņēmēju sagatavotās deklarācijas (piemēram, ieraksti par mēslošanas līdzekļu/pesticīdu iegādes un lietošanas dienām, kā arī par to daudzumu) ir praktisks līdzeklis kontrolieriem, kas kalpo kā pirmais rādītājs (piemēram, saistībām, kas attiecas uz visu gadu). Pēc tam, ja vajadzīgs, būtu jāveic papildu pārbaudes un/vai analīze.

| 117. | Vizuālas pārbaudes tiek piemērotas kopā ar citiem kontroles instrumentiem, un tās ir tikai daļa no agrovides saistību kontroles. Parametri, kas paredzēti šādām pārbaudēm, pēc savas būtības ne vienmēr ir kvantitatīvi. Nākotnē gaidāmi uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz ainavas elementu kontroli (piem., kartografēšanu). Attiecībā uz konstatētajiem trūkumiem Komisija veiks pasākumus kopā ar dalībvalstīm, lai uzlabotu šo situāciju. |
| --- | --- |

117.

Vizuālas pārbaudes tiek piemērotas kopā ar citiem kontroles instrumentiem, un tās ir tikai daļa no agrovides saistību kontroles. Parametri, kas paredzēti šādām pārbaudēm, pēc savas būtības ne vienmēr ir kvantitatīvi. Nākotnē gaidāmi uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz ainavas elementu kontroli (piem., kartografēšanu). Attiecībā uz konstatētajiem trūkumiem Komisija veiks pasākumus kopā ar dalībvalstīm, lai uzlabotu šo situāciju.

| 118. | — | Regulā Nr. 2092/91 ir skaidri noteikts dalībvalstu pienākums apstiprināt un uzraudzīt bioloģiskās lauksaimniecības kontroles sistēmu. Tomēr jautājums par oficiālajiem kontroles pasākumiem bioloģiskās lauksaimniecības jomā, tostarp valstu uzraudzības sistēmām, tiks izskatīts atkārtoti Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas procesā, kā to paredz Eiropas rīcības plāns attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību, ņemot vērā Regulas Nr. 882/04 stāšanos spēkā. Taču, apsverot nepieciešamību veikt īpašas pārbaudes, jāņem vērā riskus, kas ir saistīti ar visiem regulās un direktīvās paredzētajiem pasākumiem, kas ir jākontrolē, un jo īpaši risku pārtikas nekaitīgumam; |
| --- | --- | --- |

118.

—

Regulā Nr. 2092/91 ir skaidri noteikts dalībvalstu pienākums apstiprināt un uzraudzīt bioloģiskās lauksaimniecības kontroles sistēmu. Tomēr jautājums par oficiālajiem kontroles pasākumiem bioloģiskās lauksaimniecības jomā, tostarp valstu uzraudzības sistēmām, tiks izskatīts atkārtoti Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas procesā, kā to paredz Eiropas rīcības plāns attiecībā uz ekoloģiski tīru pārtiku un bioloģisko lauksaimniecību, ņemot vērā Regulas Nr. 882/04 stāšanos spēkā. Taču, apsverot nepieciešamību veikt īpašas pārbaudes, jāņem vērā riskus, kas ir saistīti ar visiem regulās un direktīvās paredzētajiem pasākumiem, kas ir jākontrolē, un jo īpaši risku pārtikas nekaitīgumam;

| — | Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta revīzijas dienesti pašlaik veic AVP kontroles sistēmu darbības rūpīgu pārbaudi un, ja tiks konstatētas nepilnības, veiks attiecīgus pasākumus, tostarp izstrādās arī ieteikumus kontroles noteikumu uzlabošanai nākamajā plānošanas periodā; |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta revīzijas dienesti pašlaik veic AVP kontroles sistēmu darbības rūpīgu pārbaudi un, ja tiks konstatētas nepilnības, veiks attiecīgus pasākumus, tostarp izstrādās arī ieteikumus kontroles noteikumu uzlabošanai nākamajā plānošanas periodā;

| — | Bioloģiskās lauksaimniecības pastāvīgās komitejas sanāksmēs, proti, pēdējās sanāksmes notika 2004. gada novembrī un 2005. gada februārī un martā, dalībvalstīm tika regulāri atgādināts par to pienākumiem. Līdz 2005. gada martam Komisija bija saņēmusi visus uzraudzības ziņojumus par 2003. gadu. Komisija jau ir uzsākusi diskusijas ar dalībvalstīm Bioloģiskās lauksaimniecības pastāvīgajā komitejā par uzraudzības ziņojumu kvalitātes uzlabošanu un nozīmību. Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas un Regulas Nr. 882/04 piemērošanas kontekstā jāpārskata arī pārskatu sniegšanas prasības; |
| --- | --- |

—

Bioloģiskās lauksaimniecības pastāvīgās komitejas sanāksmēs, proti, pēdējās sanāksmes notika 2004. gada novembrī un 2005. gada februārī un martā, dalībvalstīm tika regulāri atgādināts par to pienākumiem. Līdz 2005. gada martam Komisija bija saņēmusi visus uzraudzības ziņojumus par 2003. gadu. Komisija jau ir uzsākusi diskusijas ar dalībvalstīm Bioloģiskās lauksaimniecības pastāvīgajā komitejā par uzraudzības ziņojumu kvalitātes uzlabošanu un nozīmību. Regulas Nr. 2092/91 pārskatīšanas un Regulas Nr. 882/04 piemērošanas kontekstā jāpārskata arī pārskatu sniegšanas prasības;

| — | Komisija piekrīt Palātai un šīs prasības jau ir iekļāvusi Komisijas Regulā (EK) Nr. 817/2004; |
| --- | --- |

—

Komisija piekrīt Palātai un šīs prasības jau ir iekļāvusi Komisijas Regulā (EK) Nr. 817/2004;

| — | Komisija piekrīt, ka agrovides kontroles izmaksas ir īpaši augstas šīs jomas komplicētā rakstura un nepieciešamo speciālo zināšanu dēļ: agrovides pasākumiem ir jābūt komplicētiem, lai nodrošinātu vides apsvērumu efektīvu integrēšanu, un to loma vides apsvērumu integrēšanā attaisno šādus izdevumus; |
| --- | --- |

—

Komisija piekrīt, ka agrovides kontroles izmaksas ir īpaši augstas šīs jomas komplicētā rakstura un nepieciešamo speciālo zināšanu dēļ: agrovides pasākumiem ir jābūt komplicētiem, lai nodrošinātu vides apsvērumu efektīvu integrēšanu, un to loma vides apsvērumu integrēšanā attaisno šādus izdevumus;

| — | Kā iepriekš tika minēts, vides apsvērumu integrēšana lauksaimniecības jomā pēc savas būtības ir tehniski sarežģīts jautājums. Tādēļ pats par sevi saprotams, ka noteiktu agrovides pasākumu kontrolei ir vajadzīga pietiekami liela tehniskā pieredze. Bet tas nemazina šo pasākumu nozīmīgumu; to loma vides apsvērumu integrēšanā attaisno nepieciešamību pēc šādām speciālajām zināšanām. |
| --- | --- |

—

Kā iepriekš tika minēts, vides apsvērumu integrēšana lauksaimniecības jomā pēc savas būtības ir tehniski sarežģīts jautājums. Tādēļ pats par sevi saprotams, ka noteiktu agrovides pasākumu kontrolei ir vajadzīga pietiekami liela tehniskā pieredze. Bet tas nemazina šo pasākumu nozīmīgumu; to loma vides apsvērumu integrēšanā attaisno nepieciešamību pēc šādām speciālajām zināšanām.

| 119. | Dalībvalstīs ir izveidotas sistēmas agrovides pasākumu kontrolei, un pasākumi tiek pārbaudīti visās dalībvalstīs. Tomēr, kā norādīja Palāta, ir konstatēti trūkumi šo kontroles sistēmu piemērošanā. Komisijas Grāmatojumu noskaidrošanas dienests vada 2005./2006. gada revīzijas programmu, lai pārbaudītu agrovides pasākumus dalībvalstīs. Tas var novest pie finanšu korekciju noteikšanas, kā tas notika jau pagājušajā 1993.-1999. gada plānošanas periodā.
  Nākamajam plānošanas periodam Komisija ir ierosinājusi izveidot kontroles sistēmu, kas pēc iespējas tiks saskaņota ar savstarpējās atbilstības kontroles sistēmām, kuras dalībvalstīm ir jāizveido pirmā pīlāra maksājumiem (savstarpēja atbilstība). Turklāt Komisija ir ierosinājusi noteikt skaidrāku atbildības sadalījumu starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi stiprinot kopīgās pārvaldības principu. |
| --- | --- |

119.

Dalībvalstīs ir izveidotas sistēmas agrovides pasākumu kontrolei, un pasākumi tiek pārbaudīti visās dalībvalstīs. Tomēr, kā norādīja Palāta, ir konstatēti trūkumi šo kontroles sistēmu piemērošanā. Komisijas Grāmatojumu noskaidrošanas dienests vada 2005./2006. gada revīzijas programmu, lai pārbaudītu agrovides pasākumus dalībvalstīs. Tas var novest pie finanšu korekciju noteikšanas, kā tas notika jau pagājušajā 1993.-1999. gada plānošanas periodā.

Nākamajam plānošanas periodam Komisija ir ierosinājusi izveidot kontroles sistēmu, kas pēc iespējas tiks saskaņota ar savstarpējās atbilstības kontroles sistēmām, kuras dalībvalstīm ir jāizveido pirmā pīlāra maksājumiem (savstarpēja atbilstība). Turklāt Komisija ir ierosinājusi noteikt skaidrāku atbildības sadalījumu starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi stiprinot kopīgās pārvaldības principu.

---

(1)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 817/2004 67. panta 1. punkta otro ievilkumu: “Dalībvalstis nosaka piemērotas pārbaudes metodes un līdzekļus katra atbalsta pasākuma pārbaudei, kā arī to personu loku, kuras pakļautas pārbaudēm”.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālās kontroles pasākumiem, ko veic, lai nodrošinātu atbilstību barības un pārtikas aprites tiesību aktiem, dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem.

---