# Euroopa Liidu C 264E/25.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 264E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide25. oktoober 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 264E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide25. oktoober 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2005/C 264E/1 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 30/2005, 18. juuli 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 kohaselt, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete ning direktiivi 91/157/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta | 1 |
| 2005/C 264E/2 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 31/2005, 18. juuli 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 kohaselt, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes | 18 |
| 2005/C 264E/3 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 32/2005, 18. juuli 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 kohaselt, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 | 28 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2005/C 264E/1

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 30/2005, 18. juuli 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 kohaselt, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete ning direktiivi 91/157/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

1

2005/C 264E/2

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 31/2005, 18. juuli 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 kohaselt, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes

18

2005/C 264E/3

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 32/2005, 18. juuli 2005, toimides Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 251 kohaselt, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95

28

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 25.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 30/2005,

18. juuli 2005,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiiv 2005/.../EÜ patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete ning direktiivi 91/157/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

(2005/C 264 E/01)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 175 lõiget 1 ning artikli 95 lõiget 1 seoses artiklitega 4, 5 ja 18,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4)

ning arvestades järgmist:

| (1) | On soovitav ühtlustada siseriiklikud meetmed, mis käsitlevad patareisid ja akusid ning patareide ja akude jäätmeid. Käesoleva direktiivi esmane eesmärk on minimeerida patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete negatiivset keskkonnamõju, aidates sellega kaasa keskkonna kvaliteedi kaitsmisele, säilitamisele ja parandamisele. Õiguslik alus on seepärast asutamislepingu artikli 175 lõige 1. Siiski on samuti asjakohane võtta meetmeid ühenduse tasandil asutamislepingu artikli 95 lõike 1 alusel, et ühtlustada patareide ja akude raskmetallisisaldust ning märgistust käsitlevaid nõudeid ning tagada seeläbi siseturu sujuv toimimine ja konkurentsimoonutuste vältimine ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

On soovitav ühtlustada siseriiklikud meetmed, mis käsitlevad patareisid ja akusid ning patareide ja akude jäätmeid. Käesoleva direktiivi esmane eesmärk on minimeerida patareide ja akude ning patarei- ja akujäätmete negatiivset keskkonnamõju, aidates sellega kaasa keskkonna kvaliteedi kaitsmisele, säilitamisele ja parandamisele. Õiguslik alus on seepärast asutamislepingu artikli 175 lõige 1. Siiski on samuti asjakohane võtta meetmeid ühenduse tasandil asutamislepingu artikli 95 lõike 1 alusel, et ühtlustada patareide ja akude raskmetallisisaldust ning märgistust käsitlevaid nõudeid ning tagada seeläbi siseturu sujuv toimimine ja konkurentsimoonutuste vältimine ühenduses.

| (2) | Komisjoni 30. juuli 1996. aasta teatises ühenduse jäätmehoolduskava läbivaatamise kohta määrati kindlaks ühenduse tulevase jäätmepoliitika suunised. Teatises rõhutatakse vajadust vähendada ohtlike ainete sisaldust jäätmetes ning osutatakse niisuguste ainete toodetes ja tootmisprotsessides esinemist piiravate kogu ühendust hõlmavate eeskirjade võimalikele kasudele. Selles märgitakse veel, et neil juhtudel, kui jäätmeteket ei saa vältida, tuleks jäätmeid korduvkasutada või taaskasutada jäätmetest saadava materjali ringlussevõtu või energiakasutuse teel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuli 1996. aasta teatises ühenduse jäätmehoolduskava läbivaatamise kohta määrati kindlaks ühenduse tulevase jäätmepoliitika suunised. Teatises rõhutatakse vajadust vähendada ohtlike ainete sisaldust jäätmetes ning osutatakse niisuguste ainete toodetes ja tootmisprotsessides esinemist piiravate kogu ühendust hõlmavate eeskirjade võimalikele kasudele. Selles märgitakse veel, et neil juhtudel, kui jäätmeteket ei saa vältida, tuleks jäätmeid korduvkasutada või taaskasutada jäätmetest saadava materjali ringlussevõtu või energiakasutuse teel.

| (3) | Nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/157/EMÜ teatavaid ohtlikke aineid sisaldavate patareide ja akude kohta (5) tõi kaasa liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise selles valdkonnas. Siiski pole direktiivi eesmärke täies ulatuses saavutatud. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (7) rõhutati samuti direktiivi 91/157/EMÜ läbivaatamise vajadust. Seetõttu tuleks direktiiv 91/157/EMÜ selguse huvides läbi vaadata ja asendada. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 18. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/157/EMÜ teatavaid ohtlikke aineid sisaldavate patareide ja akude kohta (5) tõi kaasa liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise selles valdkonnas. Siiski pole direktiivi eesmärke täies ulatuses saavutatud. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (7) rõhutati samuti direktiivi 91/157/EMÜ läbivaatamise vajadust. Seetõttu tuleks direktiiv 91/157/EMÜ selguse huvides läbi vaadata ja asendada.

| (4) | Käesoleva direktiivi keskkonnaeesmärkide saavutamiseks keelatakse sellega teatavate elavhõbedat või kaadmiumi sisaldavate patareide ja akude turule laskmine. See direktiiv soodustab ka patarei- ja akujäätmete kogumise ja ringlussevõtu kõrget taset ning kõikide patareide ja akude olelustsüklis osalevate ettevõtjate, näiteks tootjate, turustajate ja lõppkasutajate, eelkõige aga vahetult patarei- ja akujäätmete töötlemise ja ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate keskkonnategevuse paremat tulemuslikkust. Selleks vajalikud erieeskirjad on olemasolevate ühenduse jäätmealaste õigusaktide, eelkõige nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta, (8) nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta, (10) suhtes täiendavad. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiivi keskkonnaeesmärkide saavutamiseks keelatakse sellega teatavate elavhõbedat või kaadmiumi sisaldavate patareide ja akude turule laskmine. See direktiiv soodustab ka patarei- ja akujäätmete kogumise ja ringlussevõtu kõrget taset ning kõikide patareide ja akude olelustsüklis osalevate ettevõtjate, näiteks tootjate, turustajate ja lõppkasutajate, eelkõige aga vahetult patarei- ja akujäätmete töötlemise ja ringlussevõtuga tegelevate ettevõtjate keskkonnategevuse paremat tulemuslikkust. Selleks vajalikud erieeskirjad on olemasolevate ühenduse jäätmealaste õigusaktide, eelkõige nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta, (8) nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta, (10) suhtes täiendavad.

| (5) | Selleks, et patarei- ja akujäätmeid ei visataks ära keskkonda kahjustaval viisil, ja et vältida lõppkasutajates segaduse tekitamist erinevate patareide ja akude suhtes kehtivate erinevate jäätmekäitluse nõuete tõttu, peaks käesolevat direktiivi kohaldama kõikide ühenduses turule lastavate patareide ja akude suhtes. Selline lai kohaldamisala võimaldab samuti tagada kogumise ja ringlussevõtu mastaabisäästu ning ressursside optimaalse säästmise. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et patarei- ja akujäätmeid ei visataks ära keskkonda kahjustaval viisil, ja et vältida lõppkasutajates segaduse tekitamist erinevate patareide ja akude suhtes kehtivate erinevate jäätmekäitluse nõuete tõttu, peaks käesolevat direktiivi kohaldama kõikide ühenduses turule lastavate patareide ja akude suhtes. Selline lai kohaldamisala võimaldab samuti tagada kogumise ja ringlussevõtu mastaabisäästu ning ressursside optimaalse säästmise.

| (6) | Töökindlad patareid ja akud on väga olulised paljude toodete, seadmete ja teenuste ohutuse tagamisel ning on oluline energiaallikas meie ühiskonnas. |
| --- | --- |

(6)

Töökindlad patareid ja akud on väga olulised paljude toodete, seadmete ja teenuste ohutuse tagamisel ning on oluline energiaallikas meie ühiskonnas.

| (7) | Asjakohane on eristada kantavaid patareisid ja akusid tööstuslikest ja mootorsõidukite patareidest ja akudest. Tuleks keelata tööstuslike ja mootorsõidukite patareide ja akude ladestamine prügilatesse ja nende põletamine. |
| --- | --- |

(7)

Asjakohane on eristada kantavaid patareisid ja akusid tööstuslikest ja mootorsõidukite patareidest ja akudest. Tuleks keelata tööstuslike ja mootorsõidukite patareide ja akude ladestamine prügilatesse ja nende põletamine.

| (8) | Tööstuslike patareide ja akude näideteks on haiglate, lennujaamade või kontorite avarii- ja tagavara toiteallikana kasutatavad patareid ja akud, rongides ja lennukites kasutatavad patareid ja akud ning avamerel naftapuurplatvormides või tuletornides kasutatavad patareid ja akud. Näidete hulka kuuluvad ka patareid ja akud, mis on kavandatud üksnes kaupluste ja toitlustusettevõtete käeshoitavate makseterminalide, kaupluste triipkoodilugejate, telekanalites ja kutselistes stuudiotes kutsealaseks kasutamiseks mõeldud videoseadmete, kaevandustöötajate ja kutseliste sukeldujate kiivritele kinnitatavate lampide jaoks, elektriliste uste varupatareid ja -akud uste blokeerumise või inimeste uste vahele jäämise vältimiseks, instrumentides või erinevat liiki mõõte- ja juhtimisseadmetes kasutatavad patareid ja akud ning päikesepaneelides, fotogalvaanikas ja teistes taastuvenergiarakendustes kasutatavad patareid ja akud. Tööstuslike patareide ja akude hulka kuuluvad ka patareid ja akud, mida kasutatakse elektrisõidukites, nagu elektrilised autod, ratastoolid, jalgrattad, lennujaamade sõidukid ja automaatsed veokid. Lisaks sellele mitteammendavale näidete nimestikule loetakse tööstuslikuks iga patarei või aku, mis ei ole suletud ega ole mootorsõiduki patarei või aku. |
| --- | --- |

(8)

Tööstuslike patareide ja akude näideteks on haiglate, lennujaamade või kontorite avarii- ja tagavara toiteallikana kasutatavad patareid ja akud, rongides ja lennukites kasutatavad patareid ja akud ning avamerel naftapuurplatvormides või tuletornides kasutatavad patareid ja akud. Näidete hulka kuuluvad ka patareid ja akud, mis on kavandatud üksnes kaupluste ja toitlustusettevõtete käeshoitavate makseterminalide, kaupluste triipkoodilugejate, telekanalites ja kutselistes stuudiotes kutsealaseks kasutamiseks mõeldud videoseadmete, kaevandustöötajate ja kutseliste sukeldujate kiivritele kinnitatavate lampide jaoks, elektriliste uste varupatareid ja -akud uste blokeerumise või inimeste uste vahele jäämise vältimiseks, instrumentides või erinevat liiki mõõte- ja juhtimisseadmetes kasutatavad patareid ja akud ning päikesepaneelides, fotogalvaanikas ja teistes taastuvenergiarakendustes kasutatavad patareid ja akud. Tööstuslike patareide ja akude hulka kuuluvad ka patareid ja akud, mida kasutatakse elektrisõidukites, nagu elektrilised autod, ratastoolid, jalgrattad, lennujaamade sõidukid ja automaatsed veokid. Lisaks sellele mitteammendavale näidete nimestikule loetakse tööstuslikuks iga patarei või aku, mis ei ole suletud ega ole mootorsõiduki patarei või aku.

| (9) | Kantavate patareide ja akude näideteks on täielikult suletud patareid ja akud, mida tavaline inimene suudab raskusteta käes kanda ja mis ei ole mootorsõiduki patareid või akud ega tööstuslikud patareid või akud. Nende hulka kuuluvad ühe elemendiga patareid (nagu AA ja AAA patareid) ning patareid ja akud, mida tarbijad või kutselised töötajad kasutavad mobiiltelefonides, kandearvutites, juhtmeta mootortööriistades, mänguasjades ja kodumasinates, nagu elektrilised hambaharjad, elektripardlid ja käeshoitavad tolmuimejad (sealhulgas koolides, kauplustes, toitlustusettevõtetes, lennujaamades, kontorites või haiglates kasutatavad sarnased seadmed), ja mis tahes patareid, mida tarbijad võivad kasutada tavalistes kodumasinates. |
| --- | --- |

(9)

Kantavate patareide ja akude näideteks on täielikult suletud patareid ja akud, mida tavaline inimene suudab raskusteta käes kanda ja mis ei ole mootorsõiduki patareid või akud ega tööstuslikud patareid või akud. Nende hulka kuuluvad ühe elemendiga patareid (nagu AA ja AAA patareid) ning patareid ja akud, mida tarbijad või kutselised töötajad kasutavad mobiiltelefonides, kandearvutites, juhtmeta mootortööriistades, mänguasjades ja kodumasinates, nagu elektrilised hambaharjad, elektripardlid ja käeshoitavad tolmuimejad (sealhulgas koolides, kauplustes, toitlustusettevõtetes, lennujaamades, kontorites või haiglates kasutatavad sarnased seadmed), ja mis tahes patareid, mida tarbijad võivad kasutada tavalistes kodumasinates.

| (10) | Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi kohandamise vajadust, arvestades olemasolevaid tehnilisi ja teaduslikke tõendeid. Eelkõige peaks komisjon läbi vaatama erandi, mille kohaselt ei kohaldata kaadmiumi kasutamise keeldu juhtmeta mootortööriistades kasutatavate kantavate patareide ja akude suhtes. Juhtmeta mootortööriistade näideteks on tööriistad, mida tarbijad ja kutselised töötajad kasutavad puu, metalli või muu materjali treimiseks, freesimiseks, lihvimiseks, saagimiseks, lõikamiseks, puurimiseks, augustamiseks, mulgustamiseks, vasardamiseks, neetimiseks, kruvimiseks, poleerimiseks või muuks sarnaseks töötlemiseks, samuti niitmiseks, lõikamiseks ja muudeks aiatöödeks. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon peaks hindama käesoleva direktiivi kohandamise vajadust, arvestades olemasolevaid tehnilisi ja teaduslikke tõendeid. Eelkõige peaks komisjon läbi vaatama erandi, mille kohaselt ei kohaldata kaadmiumi kasutamise keeldu juhtmeta mootortööriistades kasutatavate kantavate patareide ja akude suhtes. Juhtmeta mootortööriistade näideteks on tööriistad, mida tarbijad ja kutselised töötajad kasutavad puu, metalli või muu materjali treimiseks, freesimiseks, lihvimiseks, saagimiseks, lõikamiseks, puurimiseks, augustamiseks, mulgustamiseks, vasardamiseks, neetimiseks, kruvimiseks, poleerimiseks või muuks sarnaseks töötlemiseks, samuti niitmiseks, lõikamiseks ja muudeks aiatöödeks.

| (11) | Samuti peaks komisjon jälgima ning liikmesriigid ergutama tehnoloogia arengut, mis parandaks patareide ja akude keskkonnaalast talitust kogu nende olelustsükli vältel, sealhulgas osalemisega ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS). |
| --- | --- |

(11)

Samuti peaks komisjon jälgima ning liikmesriigid ergutama tehnoloogia arengut, mis parandaks patareide ja akude keskkonnaalast talitust kogu nende olelustsükli vältel, sealhulgas osalemisega ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS).

| (12) | Keskkonna kaitsmiseks tuleks patarei- ja akujäätmed koguda. Kaasaskantavate patareide ja akude jaoks tuleks luua kogumisskeem, mis tagab kogumise kõrge taseme. See tähendab kogumisskeemi loomist nii, et lõppkasutajad saaksid mugavalt ja tasuta tagastada kõik kantavate patareide ja akude jäätmed. Erinevate patareide ja akude jaoks on kohased erinevad kogumis- ja finantsseerimismeetmed. |
| --- | --- |

(12)

Keskkonna kaitsmiseks tuleks patarei- ja akujäätmed koguda. Kaasaskantavate patareide ja akude jaoks tuleks luua kogumisskeem, mis tagab kogumise kõrge taseme. See tähendab kogumisskeemi loomist nii, et lõppkasutajad saaksid mugavalt ja tasuta tagastada kõik kantavate patareide ja akude jäätmed. Erinevate patareide ja akude jaoks on kohased erinevad kogumis- ja finantsseerimismeetmed.

| (13) | On soovitav, et liikmesriigid saavutaks patarei- ja akujäätmete kogumise ning ringlussevõtu kõrge määra, et saavutada keskkonnakaitse ja materjalide taaskasutamise kõrge tase kogu ühenduses. Käesolev direktiiv peaks seepärast sätestama liikmesriikidele minimaalsed kogumise ja ringlussevõtu sihtarvud. Kogumise määra arvutamisel on asjakohane põhineda eelnevate aastate keskmisel aastamüügil, et liikmesriikide sihtarvud oleksid võrdelised liikmesriigi patareide tarbimise tasemega. |
| --- | --- |

(13)

On soovitav, et liikmesriigid saavutaks patarei- ja akujäätmete kogumise ning ringlussevõtu kõrge määra, et saavutada keskkonnakaitse ja materjalide taaskasutamise kõrge tase kogu ühenduses. Käesolev direktiiv peaks seepärast sätestama liikmesriikidele minimaalsed kogumise ja ringlussevõtu sihtarvud. Kogumise määra arvutamisel on asjakohane põhineda eelnevate aastate keskmisel aastamüügil, et liikmesriikide sihtarvud oleksid võrdelised liikmesriigi patareide tarbimise tasemega.

| (14) | Kaadmium- ja pliipatareidele ning -akudele tuleks kehtestada ringlussevõtu erinõuded, et saavutada materjalide taaskasutamise kõrge tase kogu ühenduses ja vältida liikmesriikidevahelisi erinevusi. |
| --- | --- |

(14)

Kaadmium- ja pliipatareidele ning -akudele tuleks kehtestada ringlussevõtu erinõuded, et saavutada materjalide taaskasutamise kõrge tase kogu ühenduses ja vältida liikmesriikidevahelisi erinevusi.

| (15) | Kogumis-, töötlemis- ja ringlussevõtuskeemides peaksid saama osaleda kõik huvitatud isikud. Need skeemid peaks olema kavandatud nii, et vältida imporditud toodete diskrimineerimist, kaubandustõkkeid ja konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(15)

Kogumis-, töötlemis- ja ringlussevõtuskeemides peaksid saama osaleda kõik huvitatud isikud. Need skeemid peaks olema kavandatud nii, et vältida imporditud toodete diskrimineerimist, kaubandustõkkeid ja konkurentsimoonutusi.

| (16) | Kogumis- ja ringlussevõtuskeemid peaks olema optimeeritud, et eelkõige minimeerida kulusid ja veo negatiivset keskkonnamõju. Töötlemisel ja ringlussevõtul peaks kasutama parimat võimalikku tehnikat, nagu on määratletud nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (11) artikli 2 lõikes 11. |
| --- | --- |

(16)

Kogumis- ja ringlussevõtuskeemid peaks olema optimeeritud, et eelkõige minimeerida kulusid ja veo negatiivset keskkonnamõju. Töötlemisel ja ringlussevõtul peaks kasutama parimat võimalikku tehnikat, nagu on määratletud nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (11) artikli 2 lõikes 11.

| (17) | Patarei- ja akujäätmete käitlemise rahastamise põhiprintsiibid tuleks sätestada ühenduse tasandil. Rahastamisskeemid peaks aitama kaasa kõrgete kogumise ja ringlussevõtu määrade saavutamisele ja tootja vastutuse põhimõtte rakendamisele. Seepärast peaks tootjad rahastama kõikide kogutud patareide ja akude kogumise, töötlemise ja ringlussevõtu kulud, millest lahutatakse taaskasutatud materjali müügist saadud kasum. Siiski võib teatud tingimustel olla põhjendatud de minimis põhimõtte kohaldamine väiketootjate suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Patarei- ja akujäätmete käitlemise rahastamise põhiprintsiibid tuleks sätestada ühenduse tasandil. Rahastamisskeemid peaks aitama kaasa kõrgete kogumise ja ringlussevõtu määrade saavutamisele ja tootja vastutuse põhimõtte rakendamisele. Seepärast peaks tootjad rahastama kõikide kogutud patareide ja akude kogumise, töötlemise ja ringlussevõtu kulud, millest lahutatakse taaskasutatud materjali müügist saadud kasum. Siiski võib teatud tingimustel olla põhjendatud de minimis põhimõtte kohaldamine väiketootjate suhtes.

| (18) | Edukaks kogumiseks on lõppkasutajat vaja teavitada lahuskogumise soovitatavusest, kasutatavatest kogumisskeemidest ja lõppkasutaja rollist patarei- ja akujäätmete käitlemisel. Tuleks kehtestada üksikasjalik kord märgistamissüsteemi jaoks, mille abil antakse lõppkasutajatele arusaadavat, usaldusväärset ja selget teavet patareide ja akude ning neis sisalduvate raskmetallide kohta. |
| --- | --- |

(18)

Edukaks kogumiseks on lõppkasutajat vaja teavitada lahuskogumise soovitatavusest, kasutatavatest kogumisskeemidest ja lõppkasutaja rollist patarei- ja akujäätmete käitlemisel. Tuleks kehtestada üksikasjalik kord märgistamissüsteemi jaoks, mille abil antakse lõppkasutajatele arusaadavat, usaldusväärset ja selget teavet patareide ja akude ning neis sisalduvate raskmetallide kohta.

| (19) | Kui liikmesriigid kasutavad käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, eelkõige kõrgete lahuskogumise ja ringlussevõtu määrade saavutamiseks, majandushoobasid, näiteks erinevaid maksumäärasid, peaksid nad sellest komisjonile teatama. |
| --- | --- |

(19)

Kui liikmesriigid kasutavad käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, eelkõige kõrgete lahuskogumise ja ringlussevõtu määrade saavutamiseks, majandushoobasid, näiteks erinevaid maksumäärasid, peaksid nad sellest komisjonile teatama.

| (20) | Turule lastud, kogutud ja ringlussevõetud patareide ja akude kohta on tarvis usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid, et jälgida, kas käesoleva direktiivi eesmärgid on saavutatud. |
| --- | --- |

(20)

Turule lastud, kogutud ja ringlussevõetud patareide ja akude kohta on tarvis usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid, et jälgida, kas käesoleva direktiivi eesmärgid on saavutatud.

| (21) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad sanktsioonide kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad sanktsioonide kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (22) | Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (12) artikli 34 kohaselt peaks nõukogu julgustama liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavustabelid ning need avaldama. |
| --- | --- |

(22)

Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (12) artikli 34 kohaselt peaks nõukogu julgustama liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavustabelid ning need avaldama.

| (23) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (13) |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (13)

| (24) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on keskkonna kaitsmine ja siseturu nõuetekohane toimimise kindlustamine, ei saa piisaval määral saavutada liikmesriikide poolt ning need on seepärast oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev direktiiv kaugemale nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust. |
| --- | --- |

(24)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on keskkonna kaitsmine ja siseturu nõuetekohane toimimise kindlustamine, ei saa piisaval määral saavutada liikmesriikide poolt ning need on seepärast oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev direktiiv kaugemale nende eesmärkide saavutamiseks vajalikust.

| (25) | Käesolevat direktiivi kohaldatakse ilma et see piiraks ohutus-, kvaliteedi- ja tervisenõudeid käsitlevate ühenduse õigusaktide ning jäätmete käitlemist käsitlevate konkreetsete ühenduse õigusaktide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (14) ning direktiivi 2002/96/EÜ kohaldamist. |
| --- | --- |

(25)

Käesolevat direktiivi kohaldatakse ilma et see piiraks ohutus-, kvaliteedi- ja tervisenõudeid käsitlevate ühenduse õigusaktide ning jäätmete käitlemist käsitlevate konkreetsete ühenduse õigusaktide, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (14) ning direktiivi 2002/96/EÜ kohaldamist.

| (26) | Tootja vastutuse puhul on patareide ja akude tootjad ning patareisid või akusid sisaldavate muude toodete tootjad vastutavad nende poolt turule lastud patarei- ja akujäätmete käitlemise eest. Asjakohane on kasutada paindlikku lähenemisviisi, et võimaldada rahastamisskeemidel kajastada erinevaid siseriiklikke asjaolusid ja võtta arvesse olemasolevaid skeeme, eriti neid, mis on kehtestatud direktiivide 2000/53/EÜ ja 2002/96/EÜ täitmiseks, vältides samas topelt koormamist. |
| --- | --- |

(26)

Tootja vastutuse puhul on patareide ja akude tootjad ning patareisid või akusid sisaldavate muude toodete tootjad vastutavad nende poolt turule lastud patarei- ja akujäätmete käitlemise eest. Asjakohane on kasutada paindlikku lähenemisviisi, et võimaldada rahastamisskeemidel kajastada erinevaid siseriiklikke asjaolusid ja võtta arvesse olemasolevaid skeeme, eriti neid, mis on kehtestatud direktiivide 2000/53/EÜ ja 2002/96/EÜ täitmiseks, vältides samas topelt koormamist.

| (27) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (15) ei kohaldata elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutatavate patareide ja akude suhtes. |
| --- | --- |

(27)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (15) ei kohaldata elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutatavate patareide ja akude suhtes.

| (28) | Sõidukites kasutatavad mootorsõidukite ja tööstuslikud patareid ja akud peaks vastama direktiivi 2000/53/EÜ, eelkõige selle artikli 4 nõuetele. Seepärast peaks olema keelatud kaadmiumi kasutamine elektrisõidukites kasutatavates tööstuslikes patareides ja akudes, välja arvatud juhul, kui neile saab võimaldada erandit käesoleva direktiivi II lisa alusel, |
| --- | --- |

(28)

Sõidukites kasutatavad mootorsõidukite ja tööstuslikud patareid ja akud peaks vastama direktiivi 2000/53/EÜ, eelkõige selle artikli 4 nõuetele. Seepärast peaks olema keelatud kaadmiumi kasutamine elektrisõidukites kasutatavates tööstuslikes patareides ja akudes, välja arvatud juhul, kui neile saab võimaldada erandit käesoleva direktiivi II lisa alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse:

| 1) | patareide ja akude turule laskmise eeskirjad; ja |
| --- | --- |

1)

patareide ja akude turule laskmise eeskirjad; ja

| 2) | patarei- ja akujäätmete kogumise, töötlemise, ringlussevõtu ja kõrvaldamise erieeskirjad asjakohaste ühenduse jäätmealaste õigusaktide täiendamiseks. |
| --- | --- |

2)

patarei- ja akujäätmete kogumise, töötlemise, ringlussevõtu ja kõrvaldamise erieeskirjad asjakohaste ühenduse jäätmealaste õigusaktide täiendamiseks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse igat tüüpi patareide ja akude suhtes, olenemata nende kujust, mahust, massist, koostisosadest või kasutusotstarbest. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivide 2000/53/EÜ ning 2002/96/EÜ kohaldamist.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata patareide ja akude suhtes, mida kasutatakse:

| a) | seadmetes, mis on seotud liikmesriikide esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitsega, relvades, sõjamoonas ja sõjatarvikutes, välja arvatud tooted, mis ei ole ette nähtud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks; |
| --- | --- |

a)

seadmetes, mis on seotud liikmesriikide esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitsega, relvades, sõjamoonas ja sõjatarvikutes, välja arvatud tooted, mis ei ole ette nähtud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks;

| b) | kosmosesse saatmiseks ettenähtud seadmetes. |
| --- | --- |

b)

kosmosesse saatmiseks ettenähtud seadmetes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | patarei või aku- keemilise energia muundamisest vahetult saadava elektrienergia allikas, mis koosneb ühest või mitmest primaarelemendist (mida ei saa taaslaadida) või ühest või mitmest sekundaarelemendist (mida saab taaslaadida); |
| --- | --- |

1)

patarei või aku- keemilise energia muundamisest vahetult saadava elektrienergia allikas, mis koosneb ühest või mitmest primaarelemendist (mida ei saa taaslaadida) või ühest või mitmest sekundaarelemendist (mida saab taaslaadida);

| 2) | patareikogum – patareid või akud, mis on liidetud kokku ja/või kaetud välisümbrisega nii, et moodustub terviklik üksus, mis ei ole ette nähtud osadeks võtmiseks või avamiseks lõppkasutaja poolt; |
| --- | --- |

2)

patareikogum – patareid või akud, mis on liidetud kokku ja/või kaetud välisümbrisega nii, et moodustub terviklik üksus, mis ei ole ette nähtud osadeks võtmiseks või avamiseks lõppkasutaja poolt;

| 3) | kantav patarei või aku – patarei või aku, mis:






  a) | on suletud, ja |
| --- | --- | --- |

3)

kantav patarei või aku – patarei või aku, mis:

a)

on suletud, ja

| b) | mida saab käes kanda, ja |
| --- | --- |

b)

mida saab käes kanda, ja

| c) | mis ei ole tööstuslik patarei või aku ega mootorsõiduki patarei või aku; |
| --- | --- |

c)

mis ei ole tööstuslik patarei või aku ega mootorsõiduki patarei või aku;

| 4) | nööpelement – väike ümmargune kantav patarei või aku, mille läbimõõt on suurem kui kõrgus ja mida kasutatakse eriotstarbel, näiteks kuuldeaparaatides, kellades, väikestes kantavates seadmetes või varuenergia allikana; |
| --- | --- |

4)

nööpelement – väike ümmargune kantav patarei või aku, mille läbimõõt on suurem kui kõrgus ja mida kasutatakse eriotstarbel, näiteks kuuldeaparaatides, kellades, väikestes kantavates seadmetes või varuenergia allikana;

| 5) | mootorsõiduki patarei või aku – patarei või aku, mida kasutatakse mootorsõiduki käivitus-, valgustus- või süüteseadmes; |
| --- | --- |

5)

mootorsõiduki patarei või aku – patarei või aku, mida kasutatakse mootorsõiduki käivitus-, valgustus- või süüteseadmes;

| 6) | tööstuslik patarei või aku – patarei või aku, mis on kavandatud üksnes tööstuslikuks või erialaseks kasutamiseks või mida kasutatakse mistahes tüüpi elektrisõidukis; |
| --- | --- |

6)

tööstuslik patarei või aku – patarei või aku, mis on kavandatud üksnes tööstuslikuks või erialaseks kasutamiseks või mida kasutatakse mistahes tüüpi elektrisõidukis;

| 7) | patarei- või akujäätmed — patareid ja akud, mis on käsitatavad jäätmetena direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

7)

patarei- või akujäätmed — patareid ja akud, mis on käsitatavad jäätmetena direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a tähenduses;

| 8) | ringlussevõtt — jäätmematerjali ümbertöötamine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel, kuid mitte energia saamiseks; |
| --- | --- |

8)

ringlussevõtt — jäätmematerjali ümbertöötamine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel, kuid mitte energia saamiseks;

| 9) | kõrvaldamine — direktiivi 75/442/EMÜ IIA lisas ettenähtud toimingud; |
| --- | --- |

9)

kõrvaldamine — direktiivi 75/442/EMÜ IIA lisas ettenähtud toimingud;

| 10) | töötlemine – tegevus, mida tehakse patarei- ja akujäätmetega pärast seda, kui need on antud ettevõttele üle sortimiseks või ringlussevõtu või kõrvaldamise ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

10)

töötlemine – tegevus, mida tehakse patarei- ja akujäätmetega pärast seda, kui need on antud ettevõttele üle sortimiseks või ringlussevõtu või kõrvaldamise ettevalmistamiseks;

| 11) | seade – direktiivis 2002/96/EÜ määratletud elektri- või elektroonikaseade, mis täielikult või osaliselt saab või võib saada toite patareidelt või akudelt; |
| --- | --- |

11)

seade – direktiivis 2002/96/EÜ määratletud elektri- või elektroonikaseade, mis täielikult või osaliselt saab või võib saada toite patareidelt või akudelt;

| 12) | tootja – isik liikmesriigis, kes müügiviisist olenemata, sealhulgas müük sidevahendite abil nagu defineeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivis 97/7/EÜ tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral, (16) laseb kaubanduslikel alustel esimest korda kõnealuse liikmesriigi territooriumil turule patareisid ja akusid, sealhulgas seadmetesse või sõidukitesse paigaldatud patareisid või akusid; |
| --- | --- |

12)

tootja – isik liikmesriigis, kes müügiviisist olenemata, sealhulgas müük sidevahendite abil nagu defineeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivis 97/7/EÜ tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral, (16) laseb kaubanduslikel alustel esimest korda kõnealuse liikmesriigi territooriumil turule patareisid ja akusid, sealhulgas seadmetesse või sõidukitesse paigaldatud patareisid või akusid;

| 13) | turustaja – isik, kes kaubanduslikel alustel pakub patareisid ja akusid lõppkasutajale; |
| --- | --- |

13)

turustaja – isik, kes kaubanduslikel alustel pakub patareisid ja akusid lõppkasutajale;

| 14) | turule laskmine – tarnimine või kättesaadavaks tegemine tasuta või tasu eest kolmandale isikule ühenduses, sealhulgas importimine ühenduse tolliterritooriumile; |
| --- | --- |

14)

turule laskmine – tarnimine või kättesaadavaks tegemine tasuta või tasu eest kolmandale isikule ühenduses, sealhulgas importimine ühenduse tolliterritooriumile;

| 15) | ettevõtja – tootjad, turustajad, kogujad, ringlussevõtjad ja muud töötlemisega tegelevad ettevõtjad; |
| --- | --- |

15)

ettevõtja – tootjad, turustajad, kogujad, ringlussevõtjad ja muud töötlemisega tegelevad ettevõtjad;

| 16) | juhtmeta mootortööriist – käeshoitav seade, mis saab toite patareilt või akult ja on ette nähtud remondi-, ehitus- või aiatööde tegemiseks. |
| --- | --- |

16)

juhtmeta mootortööriist – käeshoitav seade, mis saab toite patareilt või akult ja on ette nähtud remondi-, ehitus- või aiatööde tegemiseks.

Artikkel 4

Keelud

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/53/EÜ kohaldamist, keelavad liikmesriigid järgmiste toodete turule laskmise:

| a) | kõik patareid ja akud, olenemata sellest kas need on paigaldatud seadmetesse või mitte, mis sisaldavad elavhõbedat rohkem kui 0,0005 % massist; ja |
| --- | --- |

a)

kõik patareid ja akud, olenemata sellest kas need on paigaldatud seadmetesse või mitte, mis sisaldavad elavhõbedat rohkem kui 0,0005 % massist; ja

| b) | kantavad patareid ja akud, sealhulgas seadmetesse paigaldatud patareid ja akud, mis sisaldavad kaadmiumi rohkem kui 0,002 % massist. |
| --- | --- |

b)

kantavad patareid ja akud, sealhulgas seadmetesse paigaldatud patareid ja akud, mis sisaldavad kaadmiumi rohkem kui 0,002 % massist.

2.   Lõike 1 punktis a sätestatud keeldu ei kohaldata nööpelementide suhtes, mille elavhõbedasisaldus ei ületa 2 % massist.

3.   Lõike 1 punktis b sätestatud keeldu ei kohaldata kantavate patareide ja akude suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks:

| a) | avarii- ja häiresignalisatsioonisüsteemides, sealhulgas avariivalgustuses; |
| --- | --- |

a)

avarii- ja häiresignalisatsioonisüsteemides, sealhulgas avariivalgustuses;

| b) | meditsiiniseadmetes; või |
| --- | --- |

b)

meditsiiniseadmetes; või

| c) | juhtmeta mootortööriistades. |
| --- | --- |

c)

juhtmeta mootortööriistades.

4.   Komisjon vaatab lõike 3 punktis c osutatud erandi läbi ja esitab hiljemalt ... (17) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande eesmärgiga keelata patareides ja akudes kaadmiumi kasutamine, lisades kõnealusele aruandele vajadusel asjakohased ettepanekud.

Artikkel 5

Turule laskmine

1.   Liikmesriigid ei või käesolevas direktiivis käsitletud põhjustel takistada, keelata või piirata käesoleva direktiivi nõuetele vastavate patareide ja akude turule laskmist nende territooriumil.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et patareisid või akusid, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, ei lastaks turule või et need kõrvaldataks turult.

Artikkel 6

Üldeesmärk

Liikmesriigid püüavad võimalikult palju tõhustada patarei- ja akujäätmete lahuskogumist, võttes arvesse veo keskkonnamõju, ning minimeerida patareide ja akude kõrvaldamist sortimata olmejäätmetena.

Artikkel 7

Kogumisskeemid

1.   Liikmesriigid tagavad, et kantavate patarei- ja akujäätmete jaoks on olemas asjakohased kogumisskeemid. Need skeemid on sellised, et:

| a) | lõppkasutajad saavad viia kantavate patareide ja akude jäätmed nende elukoha läheduses asuvasse ligipääsetavasse kohta, võttes arvesse rahvastikutihedust; |
| --- | --- |

a)

lõppkasutajad saavad viia kantavate patareide ja akude jäätmed nende elukoha läheduses asuvasse ligipääsetavasse kohta, võttes arvesse rahvastikutihedust;

| b) | lõppkasutajad ei pea kantavate patareide või akude jäätmete tagastamisel tegema mingeid kulutusi ning neil ei ole mingit kohustust osta uut patareid või akut; |
| --- | --- |

b)

lõppkasutajad ei pea kantavate patareide või akude jäätmete tagastamisel tegema mingeid kulutusi ning neil ei ole mingit kohustust osta uut patareid või akut;

| c) | neid võib kasutada koos direktiivi 2002/96/EÜ artikli 5 lõikes 2 osutatud skeemidega. |
| --- | --- |

c)

neid võib kasutada koos direktiivi 2002/96/EÜ artikli 5 lõikes 2 osutatud skeemidega.

Direktiivi 75/442/EMÜ artiklit 10 ei kohaldata käesoleva lõike punkti a järgimiseks asutatud kogumispunktide suhtes.

2.   Tingimusel et skeemid vastavad lõikes 1 loetletud kriteeriumidele, võivad liikmesriigid:

| a) | nõuda tootjatelt selliste skeemide loomist; |
| --- | --- |

a)

nõuda tootjatelt selliste skeemide loomist;

| b) | nõuda muudelt ettevõtjatelt sellistes skeemides osalemist; |
| --- | --- |

b)

nõuda muudelt ettevõtjatelt sellistes skeemides osalemist;

| c) | jätta alles olemasolevad skeemid. |
| --- | --- |

c)

jätta alles olemasolevad skeemid.

3.   Liikmesriigid tagavad, et tööstuslike patareide ja akude tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud ei keeldu lõppkasutajatelt tööstuslike patareide või akude jäätmete tagasivõtmisest, olenemata nende keemilisest koostisest ja päritolust. Sõltumatud kolmandad isikud võivad samuti koguda tööstuslikke patareisid ja akusid.

4.   Liikmesriigid tagavad, et mootorsõidukite patareide ja akude tootjad või kolmandad isikud loovad skeemid mootorsõidukite patarei- või akujäätmete kogumiseks lõppkasutajate käest või nende elu- või asukoha läheduses asuvast ligipääsetavast kogumispunktist, kui kogumist ei viida läbi direktiivi 2000/53/EÜ artikli 5 lõikes 1 osutatud skeemide alusel. Kui mootorsõiduki patareid ja akud on pärit erasõidukist, mida ei kasutata ärilistel eesmärkidel, ei pea lõppkasutajad tegema patarei- ja akujäätmete tagastamisel mingeid kulutusi ning neil ei ole mingit kohustust osta uut patareid või akut.

Artikkel 8

Majandushoovad

Liikmesriigid võivad kasutada majandushoobasid, näiteks võttes kasutusele erinevad maksumäärad või tagatissüsteemid, et soodustada patarei- ja akujäätmete kogumist või väiksema saasteainete sisaldusega patareide ja akude kasutamist. Sellisel juhul teatavad liikmesriigid selliste vahendite rakendamisega seotud meetmetest komisjonile.

Artikkel 9

Kogumise sihtarvud

1.   Käesoleva artikli kohaldamisel on konkreetse liikmesriigi konkreetse kalendriaasta “kogumise määr” protsendimäär, mis saadakse kõnealusel kalendriaastal artikli 7 lõike 1 kohaselt kogutud kantavate patareide ja akude jäätmete massi jagamisel selles liikmesriigis kõnealuse aasta ja kahe eelneva aasta jooksul lõppkasutajale keskmiselt aastas müüdud patareide ja akude massiga. Liikmesriigid arvutavad kogumise määra esimest korda käesoleva direktiivi jõustumisele järgneva kuuenda tervikliku kalendriaasta kohta.

Ilma et see piiraks direktiivi 2002/96/EÜ kohaldamist, peavad iga-aastased kogumis- ja müüginäitajad sisaldama seadmetesse paigaldatud patareisid ja akusid.

2.   Liikmesriigid peavad saavutama vähemalt järgmised kogumise määrad:

| a) | 25 % - hiljemalt ... (18); |
| --- | --- |

a)

25 % - hiljemalt ... (18);

| b) | 45 % - hiljemalt ... (19). |
| --- | --- |

b)

45 % - hiljemalt ... (19).

3.   Liikmesriigid kontrollivad kogumise määrasid igal aastal vastavalt I lisas sätestatud skeemile. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistikat kohta (20) kohaldamist, edastavad liikmesriigid komisjonile aruanded kuue kuu jooksul pärast vastava kalendriaasta lõppu. Aruannetes näitavad liikmesriigid, kuidas nad on saanud kogumise määra arvutamiseks vajalikud andmed.

4.   Artikli 21 lõikes 2 osutatud korras:

| a) | võib näha ette üleminekukorra, et võtta arvesse lõike 2 nõuete saavutamisel liikmesriikides esinevaid raskusi, mis tulenevad konkreetsetest siseriiklikest asjaoludest; |
| --- | --- |

a)

võib näha ette üleminekukorra, et võtta arvesse lõike 2 nõuete saavutamisel liikmesriikides esinevaid raskusi, mis tulenevad konkreetsetest siseriiklikest asjaoludest;

| b) | hiljemalt ... (21) kehtestatakse ühine metoodika, mille põhjal arvutatakse lõppkasutajatele igal aastal müüdavate kantavate patareide ja akude kogus. |
| --- | --- |

b)

hiljemalt ... (21) kehtestatakse ühine metoodika, mille põhjal arvutatakse lõppkasutajatele igal aastal müüdavate kantavate patareide ja akude kogus.

Artikkel 10

Töötlemine ja ringlussevõtt

1.   Liikmesriigid tagavad hiljemalt ... (22), et:

| a) | tootjad või kolmandad isikud loovad skeemid, kasutades parimat olemasolevat tehnikat, et tagada patarei- ja akujäätmete töötlemine ja ringlussevõtt; ja |
| --- | --- |

a)

tootjad või kolmandad isikud loovad skeemid, kasutades parimat olemasolevat tehnikat, et tagada patarei- ja akujäätmete töötlemine ja ringlussevõtt; ja

| b) | kõik identifitseeritavad patareid ja akud, mis on kogutud kooskõlas artikliga 7, töödeldakse ja võetakse ringlusse nende skeemide kaudu. |
| --- | --- |

b)

kõik identifitseeritavad patareid ja akud, mis on kogutud kooskõlas artikliga 7, töödeldakse ja võetakse ringlusse nende skeemide kaudu.

Raskmetallide kasutamise järk-järgulise lõpetamise strateegia osana või kui toimiv sihtturg ei ole kättesaadav, võivad liikmesriigid kooskõlas asutamislepinguga siiski ladestada kaadmiumi, elavhõbedat või pliid sisaldavaid kokku korjatud kantavaid patareisid ja akusid prügilasse või maa-alusesse ladestamiskohta. Liikmesriigid teatavad kavandatavatest meetmetest komisjonile kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord. (23)

2.   Töötlemine peab vastama III lisa A osas sätestatud miinimumnõuetele.

3.   Ringlussevõtmise menetlus peab hiljemalt ... (24) vastama III lisa B osas sätestatud ringlussevõtu sihtarvudele ja nendega seotud sätetele.

4.   Liikmesriigid annavad igal kalendriaastal aru ringlussevõtu saavutatud taseme kohta ja selle kohta, kas III lisa B osas osutatud sihtarvud on saavutatud. Nad esitavad selle teabe komisjonile kuue kuu jooksul pärast vastava kalendriaasta lõppu.

5.   Artikli 21 lõikes 2 ettenähtud korras võib III lisa kohandada või täiendada, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Eelkõige:

| a) | lisatakse ringlussevõtu sihtarvude arvutamise üksikasjalikud eeskirjad hiljemalt ... (25); ja |
| --- | --- |

a)

lisatakse ringlussevõtu sihtarvude arvutamise üksikasjalikud eeskirjad hiljemalt ... (25); ja

| b) | hinnatakse korrapäraselt minimaalseid ringlussevõtu sihtarvusid ning kohandatakse neid parima olemasoleva tehnikaga, võttes arvesse lõike 1 teises lõigus osutatud arenguid. |
| --- | --- |

b)

hinnatakse korrapäraselt minimaalseid ringlussevõtu sihtarvusid ning kohandatakse neid parima olemasoleva tehnikaga, võttes arvesse lõike 1 teises lõigus osutatud arenguid.

6.   Enne kui komisjon teeb III lisa muutmise ettepaneku, peab ta nõu asjakohaste huvigruppidega, eelkõige tootjatega, kogujatega, ringlussevõtjatega, töötlejatega, keskkonna- ja tarbijaorganisatsioonidega ning töövõtjate ühendustega. Komisjon teavitab artikli 21 lõikes 1 osutatud komiteed kõnealuste konsultatsioonide tulemustest.

Artikkel 11

Kõrvaldamine

Liikmesriigid keelavad tööstuslike ja mootorsõidukite patarei- ja akujäätmete ladestamise prügilatesse ja selliste jäätmete põletamise. Siiski võib prügilatesse ladestada või põletada artikli 10 lõike 1 kohaselt töödeldud ja ringlusse võetud patareide ja akude jääke.

Artikkel 12

Eksport

1.   Töötlemine ja ringlussevõtt võib toimuda väljaspool asjaomast liikmesriiki või väljaspool ühendust, tingimusel et patarei- ja akujäätmeid veetakse kooskõlas nõukogu 1. veebruari 1993. aasta direktiiviga (EMÜ) nr 259/93 jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral. (26)

2.   Määruse (EMÜ) nr 259/93, nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1420/1999, millega kehtestatakse ühised eeskirjad ja menetlused teatavat liiki jäätmete vedamiseks teatavatesse OECD-välistesse riikidesse (27) ning komisjoni 12. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1547/1999, millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 259/93 kohane kontrollimenetlus teatavat liiki jäätmesaadetiste puhul, mis on mõeldud saatmiseks nendesse riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsuse C(92)39 lõppredaktsiooni, (28) kohaselt ühendusest eksporditud patarei- ja akujäätmeid võetakse käesoleva direktiivi III lisas sätestatud kohustuste täitmisel ja sihtarvude saavutamisel arvesse üksnes siis, kui on olemas kindlad tõendid, et jäätmete ringlussevõtt toimus tingimustel, mis on laias laastus samaväärsed käesoleva direktiivi nõuetega.

3.   Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 21 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 13

Rahastamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et tootjad või nende nimel tegutsevad kolmandad isikud kannavad kogu netokulu, mis tuleneb:

| a) | artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaselt kogutud kantavate patarei- ja akujäätmete kogumisest, töötlemisest ja ringlussevõtust; ja |
| --- | --- |

a)

artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohaselt kogutud kantavate patarei- ja akujäätmete kogumisest, töötlemisest ja ringlussevõtust; ja

| b) | artikli 7 lõigete 3 ja 4 kohaselt kogutud tööstuslike ja mootorsõidukite patarei- ja akujäätmete kogumisest, töötlemisest ja ringlussevõtust. |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõigete 3 ja 4 kohaselt kogutud tööstuslike ja mootorsõidukite patarei- ja akujäätmete kogumisest, töötlemisest ja ringlussevõtust.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 rakendamisega ei kaasne tootjate topelt koormamine juhul, kui patareid ja akud kogutakse direktiivi 2000/53/EÜ või direktiivi 2002/96/EÜ kohaselt loodud skeemide alusel.

3.   Uute kantavate patareide ja akude müümise ajal ei esitata lõppkasutajale eraldi kulusid, mis on seotud kogumise, töötlemise ja ringlussevõtuga.

4.   Tööstuslike ja mootorsõidukite patareide ja akude tootjad ja kasutajad võivad sõlmida kokkuleppeid, millega nähakse ette muud kui lõikes 1 osutatud rahastamisviisid.

Artikkel 14

Registreerimine

Liikmesriigid tagavad, et iga tootja registreeritakse.

Artikkel 15

Väiketootjad

Vajadusel kehtestatakse artikli 13 lõike 1 ja artikli 14 kohaldamise de minimis eeskirjad artikli 21 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt ... (29).

Artikkel 16

Osalemine

1.   Liikmesriigid tagavad, et artiklites 7 ja 10 osutatud kogumis-, töötlemis- ja ringlussevõtu skeemides võivad osaleda kõik ettevõtjad ja pädevad ametivõimud.

2.   Neid skeeme kohaldatakse mittediskrimineerivatel tingimustel ka kolmandatest riikidest imporditud toodete suhtes, ning need kavandatakse nii, et vältida kaubandustõkkeid ja konkurentsimoonutusi.

Artikkel 17

Teave lõppkasutajale

1.   Liikmesriigid tagavad eelkõige teabekampaaniate kaudu, et lõppkasutajaid on täielikult teavitatud:

| a) | patareides ja akudes sisalduvate ainete võimalikust mõjust keskkonnale ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

a)

patareides ja akudes sisalduvate ainete võimalikust mõjust keskkonnale ja inimeste tervisele;

| b) | sellest, et ei ole soovitatav kõrvaldada patarei- ja akujäätmeid sortimata olmejäätmetena ning on soovitatav osaleda nende lahuskogumises nii, et hõlbustada nende töötlemist ja ringlussevõttu; |
| --- | --- |

b)

sellest, et ei ole soovitatav kõrvaldada patarei- ja akujäätmeid sortimata olmejäätmetena ning on soovitatav osaleda nende lahuskogumises nii, et hõlbustada nende töötlemist ja ringlussevõttu;

| c) | neile kättesaadavatest kogumis- ja ringlussevõtuskeemidest; |
| --- | --- |

c)

neile kättesaadavatest kogumis- ja ringlussevõtuskeemidest;

| d) | sellest, kuidas nad saavad kaasa aidata patarei- ja akujäätmete ringlussevõtule; |
| --- | --- |

d)

sellest, kuidas nad saavad kaasa aidata patarei- ja akujäätmete ringlussevõtule;

| e) | II lisas osutatud sümboli (ratastega prügikonteiner, millele on rist peale tõmmatud) ning keemiliste sümbolite Hg, Cd ja Pb tähendusest. |
| --- | --- |

e)

II lisas osutatud sümboli (ratastega prügikonteiner, millele on rist peale tõmmatud) ning keemiliste sümbolite Hg, Cd ja Pb tähendusest.

2.   Liikmesriigid võivad nõuda, et ettevõtjad esitaks kogu lõikes 1 osutatud teabe või osa sellest.

Artikkel 18

Märgistamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik patareid, akud ja patareikogumid märgistatakse nõuetekohaselt II lisas näidatud sümboliga.

2.   Patareid, akud ja nööpelemendid, mis sisaldavad üle 0,0005 % elavhõbedat, üle 0,002 % kaadmiumi või üle 0,004 % pliid, märgistatakse vastava metalli keemilise sümboliga: Hg, Cd või Pb. Raskmetallisisaldust näitav sümbol trükitakse II lisas näidatud sümboli alla ja see katab vähemalt ühe neljandiku kõnealuse sümboli pinnale vastavast pinnast.

3.   II lisas näidatud sümbol katab vähemalt 3 % patarei, aku või patareikogumi suurima külje pinnast ning selle maksimumsuurus on 5 x 5 cm. Silindriliste elementide puhul katab sümbol vähemalt 1,5 % patarei või aku pindalast ning selle maksimumsuurus on 5 x 5 cm.

4.   Kui patarei, aku või patareikogumi suuruse tõttu on sümbol väiksem kui 0,5 x 0,5 cm, ei pea patareid, akut või patareikogumit märgistama, kuid pakendile tuleb trükkida sümbol, mille mõõtmed on vähemalt1 x 1 cm.

5.   Sümbol tuleb trükkida nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult.

6.   Käesolevas artiklis sätestatud märgistamisnõuetest võib kehtestada erandeid artikli 21 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 19

Riiklikud rakendamisaruanded

1.   Liikmesriigid saadavad komisjonile iga kolme aasta tagant aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta. Esimene aruanne hõlmab siiski ajavahemikku kuni ... (30).

2.   Aruanded koostatakse artikli 21 lõikes 2 osutatud korras kehtestatud küsimustiku või vormi alusel. Küsimustik või vorm saadetakse liikmesriikidele kuus kuud enne esimese aruandeperioodi algust.

3.   Liikmesriigid osutavad aruannetes ka kõikidele meetmetele, mida nad võtavad selleks, et soodustada patareide ja akude keskkonnamõjuga seotud arenguid, eelkõige:

| a) | arenguid, sealhulgas tootjate võetavaid vabatahtlikke meetmeid, mille abil vähendatakse patareides ja akudes sisalduvate raskmetallide ja muude ohtlike ainete koguseid; |
| --- | --- |

a)

arenguid, sealhulgas tootjate võetavaid vabatahtlikke meetmeid, mille abil vähendatakse patareides ja akudes sisalduvate raskmetallide ja muude ohtlike ainete koguseid;

| b) | uusi ringlussevõtu- ja töötlemistehnikaid; |
| --- | --- |

b)

uusi ringlussevõtu- ja töötlemistehnikaid;

| c) | ettevõtjate osalemist keskkonnajuhtimisskeemides; |
| --- | --- |

c)

ettevõtjate osalemist keskkonnajuhtimisskeemides;

| d) | uuringuid nendes valdkondades; ja |
| --- | --- |

d)

uuringuid nendes valdkondades; ja

| e) | jäätmetekke vältimist soodustavate meetmete võtmist. |
| --- | --- |

e)

jäätmetekke vältimist soodustavate meetmete võtmist.

4.   Aruanne tehakse komisjonile kättesaadavaks hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast vastava kolmeaastase ajavahemiku lõppu või, kui tegemist on esimese aruandega, hiljemalt ... . (31)

5.   Komisjon avaldab aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja direktiivi mõju kohta keskkonnale ning siseturu toimimisele hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast liikmesriikidelt lõike 4 kohaselt aruannete saamist.

Artikkel 20

Läbivaatamine

1.   Komisjon vaatab läbi käesoleva direktiivi rakendamise ja direktiivi mõju keskkonnale ning siseturu toimimisele pärast liikmesriikidelt artikli 19 lõike 4 kohaselt teist korda aruannete saamist.

2.   Teine aruanne, mille komisjon avaldab artikli 19 lõike 5 kohaselt, sisaldab käesoleva direktiivi järgmiste aspektide hinnangut:

| a) | raskmetalle sisaldavaid patareisid ja akusid käsitlevate täiendavate riskijuhtimismeetmete asjakohasus; |
| --- | --- |

a)

raskmetalle sisaldavaid patareisid ja akusid käsitlevate täiendavate riskijuhtimismeetmete asjakohasus;

| b) | artikli 9 lõikes 2 patareide ja akude jaoks sätestatud minimaalsete kogumise sihtarvude asjakohasus ning hilisemateks aastateks lisasihtarvude kehtestamise võimalikkus, võttes arvesse tehnika arengut ja liikmesriikides saadud praktilist kogemust; |
| --- | --- |

b)

artikli 9 lõikes 2 patareide ja akude jaoks sätestatud minimaalsete kogumise sihtarvude asjakohasus ning hilisemateks aastateks lisasihtarvude kehtestamise võimalikkus, võttes arvesse tehnika arengut ja liikmesriikides saadud praktilist kogemust;

| c) | III lisa B osas sätestatud ringlussevõtu miinimumnõuete asjakohasus, võttes arvesse liikmesriikide antavat teavet, tehnika arengut ja liikmesriikides saadud praktilist kogemust. |
| --- | --- |

c)

III lisa B osas sätestatud ringlussevõtu miinimumnõuete asjakohasus, võttes arvesse liikmesriikide antavat teavet, tehnika arengut ja liikmesriikides saadud praktilist kogemust.

3.   Vajadusel lisatakse aruandele ettepanekud käesoleva direktiivi asjakohaste sätete läbivaatamiseks.

Artikkel 21

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 alusel loodud komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses määratakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 22

Sanktsioonid

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist meetmetest komisjonile hiljemalt ... (32) ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 23

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad hiljemalt ... (32) käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid.

Nende meetmete vastuvõtmisel lisavad liikmesriigid nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kõigi käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud kehtivate õigus- ja haldusnormide tekstid.

Artikkel 24

Vabatahtlikud kokkulepped

1.   Kui käesolevas direktiivis sätestatud eesmärgid on saavutatud, võivad liikmesriigid artiklite 7, 12 ja 17 sätted üle võtta kokkulepete abil pädevate asutuste ja asjaomaste ettevõtjate vahel. Kõnealused kokkulepped peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | need on jõustatavad; |
| --- | --- |

a)

need on jõustatavad;

| b) | nendes tuleb määratleda eesmärgid koos vastavate tähtpäevadega; |
| --- | --- |

b)

nendes tuleb määratleda eesmärgid koos vastavate tähtpäevadega;

| c) | need tuleb avaldada riigi ametlikus väljaandes või üldsusele võrdväärselt kättesaadavas ametlikus dokumendis ning edastada komisjonile; |
| --- | --- |

c)

need tuleb avaldada riigi ametlikus väljaandes või üldsusele võrdväärselt kättesaadavas ametlikus dokumendis ning edastada komisjonile;

2.   saadud tulemusi kontrollitakse korrapäraselt, need kantakse ette pädevatele asutustele ja komisjonile ning tehakse kokkuleppes ettenähtud tingimustel üldsusele teatavaks;

3.   pädevad asutused tagavad, et kontrollitakse kokkulepete raames tehtud edusamme;

4.   kokkuleppe täitmata jätmise korral peavad liikmesriigid õigus- ja haldusnormide abil rakendama käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 91/157/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates ... . (32)

Viiteid direktiivile 91/157/EMÜ tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 96, 21.4.2004, lk 5.

1

(2)  ELT C 117, 30.4.2004, lk 5.

2

(3)  ELT C 121, 30.4.2004, lk 35.

3

(4)  Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2004. aasta arvamus (ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 354), nõukogu ... ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

4

(5)  EÜT L 78, 26.3.1991, lk 38. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 98/101/EÜ (EÜT L 1, 5.1.1999, lk 1).

5

(6)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

6

(7)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 24. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2003/108/EÜ (ELT L 345, 31.12.2003, lk 106).

7

(8)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

8

(9)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

9

(10)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91.

10

(11)  EÜT L 257, 10.10.1996. lk 26. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

11

(12)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

12

(13)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

13

(14)  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34. Direktiivi on muudetud komisjoni otsusega 2002/525/EÜ (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 81).

14

(15)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

15

(16)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2002/65/EÜ (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 16).

16

(17)  Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

17

(18)  Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

18

(19)  Kümme aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

19

(20)  EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 783/2005 (ELT L 131, 25.5.2005, lk 38).

20

(21)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumisest

21

(22)  * Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

22

(23)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003.aasta ühinemisaktiga.

23

(24)  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

24

(25)  #SUP#(#/SUP# 42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

25

(26)  EÜT L 30, 6.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2557/2001 (EÜT L 349, 31.12.2001, lk 1).

26

(27)  EÜT L 166, 1.7.1999, lk 6. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 105/2005 (ELT L 20, 22.1.2005, lk 9).

27

(28)  EÜT L 185, 17.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 105/2005.

28

(29)  42 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

29

(30)  Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

30

(31)  81 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

31

(32)  24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

32

---

I LISA

ARTIKLI 9 KOHASTE KOGUMISE SIHTARVUDE JÄRGIMISE KONTROLL

| Aasta | Andmete kogumine | Arvutamine | Aruandekohustus |
| --- | --- | --- | --- |
| X (1) +1 | - | | | |
| X+2 | Müük 2. aastal (M2) | - | - | |
| X+3 | Müük 3. aastal (M3) | - | - | |
| X+4 | Müük 4. aastal (M4) | Kogumine 4. aastal (K4) | Kogumise määr (KM4) = 3*K4/(M2+M3+M4)
  (Sihtarvuks on seatud 25 %.) | |
| X+5 | Müük 5. aastal (M5) | Kogumine 5. aastal (K5) | Kogumise määr (KM5) = 3*K5/(M3+M4+M5) | KM4 |
| X+6 | Müük 6. aastal (M6) | Kogumine 6. aastal (K6) | Kogumise määr (KM6) = 3*K6/(M4+M5+M6) | KM5 |
| X+7 | Müük 7. aastal (M7) | Kogumine 7. aastal (K7) | Kogumise määr (KM7) = 3*K7/(M5+M6+M7) | KM6 |
| X+8 | Müük 8. aastal (M8) | Kogumine 8. aastal (K8) | Kogumise määr (KM8) = 3*K8/(M6+M7+M8)
  (Sihtarvuks on seatud 45%.) | KM7 |
| X+9 | Müük 9. aastal (M9) | Kogumine 9. aastal (K9) | Kogumise määr (KM9) = 3*K9/(M7+M8+M9) | KM8 |
| X+10 | Müük 10. aastal (M10) | Kogumine 10. aastal (K10) | Kogumise määr (KM10) = 3*K10/(M8+M9+M10) | KM9 |
| X+11 | Jne | Jne | Jne | KM10 |
| Jne | | | | |

Aasta

Andmete kogumine

Arvutamine

Aruandekohustus

X (1) +1

-

X+2

Müük 2. aastal (M2)

-

-

X+3

Müük 3. aastal (M3)

-

-

X+4

Müük 4. aastal (M4)

Kogumine 4. aastal (K4)

Kogumise määr (KM4) = 3*K4/(M2+M3+M4)

(Sihtarvuks on seatud 25 %.)

X+5

Müük 5. aastal (M5)

Kogumine 5. aastal (K5)

Kogumise määr (KM5) = 3*K5/(M3+M4+M5)

KM4

X+6

Müük 6. aastal (M6)

Kogumine 6. aastal (K6)

Kogumise määr (KM6) = 3*K6/(M4+M5+M6)

KM5

X+7

Müük 7. aastal (M7)

Kogumine 7. aastal (K7)

Kogumise määr (KM7) = 3*K7/(M5+M6+M7)

KM6

X+8

Müük 8. aastal (M8)

Kogumine 8. aastal (K8)

Kogumise määr (KM8) = 3*K8/(M6+M7+M8)

(Sihtarvuks on seatud 45%.)

KM7

X+9

Müük 9. aastal (M9)

Kogumine 9. aastal (K9)

Kogumise määr (KM9) = 3*K9/(M7+M8+M9)

KM8

X+10

Müük 10. aastal (M10)

Kogumine 10. aastal (K10)

Kogumise määr (KM10) = 3*K10/(M8+M9+M10)

KM9

X+11

Jne

Jne

Jne

KM10

Jne

---

(1)  Aasta X on aasta, millesse jääb artiklis 23 nimetatud kuupäev.

---

II LISA

PATAREIDE, AKUDE JA PATAREIKOGUMITE LAHUSKOGUMISE SÜMBOLID

Patareide ja akude “lahuskogumisele” osutav sümbol on allpool näidatud ratastega prügikonteiner, millele on rist peale tõmmatud:

Image

---

III LISA

TÖÖTLEMISE JA RINGLUSSEVÕTU ÜKSIKASJALIKUD NÕUDED

A OSA:   TÖÖTLEMINE

| 1. | Töötlemine sisaldab vähemalt vedelike ja hapete eemaldamist. |
| --- | --- |

1.

Töötlemine sisaldab vähemalt vedelike ja hapete eemaldamist.

| 2. | Töötlemisettevõttes läbiviidav töötlemine ja ladustamine (sealhulgas ajutine ladustamine) peab toimuma kohtades, kus on vettpidav pind ja sobiv ilmastikukindel kate, või sobivates mahutites. |
| --- | --- |

2.

Töötlemisettevõttes läbiviidav töötlemine ja ladustamine (sealhulgas ajutine ladustamine) peab toimuma kohtades, kus on vettpidav pind ja sobiv ilmastikukindel kate, või sobivates mahutites.

B OSA:   RINGLUSSEVÕTT

| 3. | Ringlussevõtu käigus peab saavutama järgmised minimaalsed ringlussevõtu sihtarvud:






  a) | pliipatareide ja -akude ringlussevõtt keskmiselt 65 massiprotsendi ulatuses, sealhulgas sisalduva plii võimalikult kõrgemal tasemel ringlussevõtt, mis on ilma ülemääraseid kulutusi tegemata tehniliselt teostatav; |
| --- | --- | --- |

3.

Ringlussevõtu käigus peab saavutama järgmised minimaalsed ringlussevõtu sihtarvud:

a)

pliipatareide ja -akude ringlussevõtt keskmiselt 65 massiprotsendi ulatuses, sealhulgas sisalduva plii võimalikult kõrgemal tasemel ringlussevõtt, mis on ilma ülemääraseid kulutusi tegemata tehniliselt teostatav;

| b) | kaadmiumnikkelpatareide ja -akude ringlussevõtt keskmiselt 75 massiprotsendi ulatuses, sealhulgas sisalduva kaadmiumi kõrgemal tasemel ringlussevõtt, mis on ilma ülemääraseid kulutusi tegemata tehniliselt teostatav; ja |
| --- | --- |

b)

kaadmiumnikkelpatareide ja -akude ringlussevõtt keskmiselt 75 massiprotsendi ulatuses, sealhulgas sisalduva kaadmiumi kõrgemal tasemel ringlussevõtt, mis on ilma ülemääraseid kulutusi tegemata tehniliselt teostatav; ja

| c) | muude patarei- ja akujäätmete ringlussevõtt keskmiselt 50 massiprotsendi ulatuses. |
| --- | --- |

c)

muude patarei- ja akujäätmete ringlussevõtt keskmiselt 50 massiprotsendi ulatuses.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 2003. aasta novembris vastu ettepaneku (1) uue patareisid ja akusid käsitleva direktiivi kohta.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 2004. aasta aprillis.

Seejärel võttis regioonide komitee 2004. aasta aprillis vastu oma arvamuse. (2) Majandus- ja sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 2004. aasta mais. (3)

Nõukogu võttis ühise seisukoha vastu 18. juulil 2005.

II.   EESMÄRK

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuse nr 1600/2002/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse kuues keskkonnaalane tegevusprogramm) (4) artiklile 8 on kavandatava direktiivi eesmärk järgmine:

| — | piirata patareide ja akude jäätmete kõrvaldamist, |
| --- | --- |

—

piirata patareide ja akude jäätmete kõrvaldamist,

| — | vähendada ohtlike patareide ja akude tootmise mahtu ning |
| --- | --- |

—

vähendada ohtlike patareide ja akude tootmise mahtu ning

| — | tõsta patareide ja akude jäätmete kogumise ja ringlussevõtu taset. |
| --- | --- |

—

tõsta patareide ja akude jäätmete kogumise ja ringlussevõtu taset.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldosa

Ühine seisukoht sisaldab kas sõna-sõnalt, osaliselt või tähenduselt enamikku Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekutest. Eelkõige sisaldab see komisjoni esialgsesse ettepanekusse tehtud muudatusettepanekuid, mis karmistaksid olemasolevaid piiranguid raskemetallide kasutamise kohta patareides ja akudes, sätestaksid nende piirangute laiendamise vajalikkuse läbivaatamise, tühistaksid tahkete olmejäätmete kontrollimise nõude ning võtaksid kogumise sihtkoguste aluseks müüginäitajad.

Ühine seisukoht ei sisalda siiski mitmeid muudatusettepanekuid, sest nõukogu nõustus komisjoni seisukohaga, et need olid tarbetud ja/või ebasoovitavad. Eelkõige nõustub nõukogu komisjoniga järgmises:

| — | muudatusettepanek 9 on vastuvõetamatu, sest see läheks vastuollu direktiiviga 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (“WEEE direktiiv”); |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 9 on vastuvõetamatu, sest see läheks vastuollu direktiiviga 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (“WEEE direktiiv”);

| — | muudatusettepanekud 2, 6, 18, 19, 41, 54, 63 ja 65 on tarbetud ja võivad tekitada segadust või neid on raske rakendada; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 2, 6, 18, 19, 41, 54, 63 ja 65 on tarbetud ja võivad tekitada segadust või neid on raske rakendada;

| — | muudatusettepanekud 39, 45, 77, 92 ja 101 pole teostatavad; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 39, 45, 77, 92 ja 101 pole teostatavad;

| — | muudatusettepanekud 32 ja 55 käsitlevad probleeme (tagatissüsteemid ja teavituskampaaniate rahastamine), mida pole kohane reguleerida ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 32 ja 55 käsitlevad probleeme (tagatissüsteemid ja teavituskampaaniate rahastamine), mida pole kohane reguleerida ühenduse tasandil;

| — | muudatusettepanekud 25, 67 ja 68 ei ole vastuvõetavad, sest kütuseelementide reguleerimine kavandatava direktiiviga pole asjakohane. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 25, 67 ja 68 ei ole vastuvõetavad, sest kütuseelementide reguleerimine kavandatava direktiiviga pole asjakohane.

Ühine seisukoht sisaldab ka mitmeid muudatusi, mida Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud arvamuses ei leidu. Järgmistes osades kirjeldatakse sisulisi muudatusi. Lisaks neile on tehtud ka redaktsioonilisi muudatusi, et muuta teksti selgemaks või tagada direktiivi üldist arusaadavust.

2.   Sisu, kohaldamisala ja mõisted (artiklid 1, 2 ja 3)

Ühine seisukoht on osaliselt kooskõlas Euroopa Parlamendi esitatud muudatusettepanekutega 7 ja 8, sest direktiivi eesmärgid on sarnaselt väljendatud põhjenduses 4.

Artikkel 2 on üldjoontes kooskõlas muudatusettepanekuga 10, sest selles selgitatakse kavandatavat erandit sõjalise otstarbega patareide ja akude kohta ning jäetakse direktiivi kohaldamisalast välja kosmosesse saatmiseks ettenähtud seadmetes kasutatavad patareid ja akud. Sõjalise otstarbega patareisid ja akusid käsitleva erandi sõnastus on kooskõlas asutamislepingu artikli 296 lõike 1 punktiga b.

Artiklis 2 sätestatakse ka, et direktiivi kohaldamine ei piira kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitleva direktiivi 2000/53/EÜ (“ELV direktiiv”) ja WEEE direktiivi kohaldamist.

Artiklis 3 esitatud mõisted on täielikult kooskõlas muudatusettepanekutega 11, 12, 14, 16 ja 21.

Nagu muudatusettepanekuga 85, nii püütakse ka ühises seisukohas esitatud mõistetega vältida kolme liiki patareide ja akude (kantavad, tööstuslikud ja mootorsõidukites kasutatavad) mõistete kattuvust. Nende eesmärgiks on ka tagada, et mõisted koos hõlmaksid kõiki patareisid ja akusid. Siiski kasutatakse ühises seisukohas vaikimisi pigem “kantava” kui “tööstusliku” patarei mõistet. Samuti lihtsustatakse ühise seisukohaga mõisteid, kõrvaldades näited kantavate ning tööstuslike patareide ja akude kohta. Selle asemel esitatakse pikad näidete nimekirjad põhjendustes 8 ja 9. Samuti selgitatakse ühises seisukohas, et kantavad patareid ja akud peavad olema suletud.

Mõiste “tootja” on osaliselt kooskõlas muudatusettepanekuga 20, sest hõlmab kõiki seadmetesse paigaldatud patareisid ja akusid. Nõukogu lihtsustas mõistet, et tagada olukord, kus iga liikmesriigis turule viidud patarei puhul oleks lihtne tuvastada selle tootjat antud liikmesriigis. See on vajalik, et tagada tootja vastutuse põhimõtte toimimine.

Ühine seisukoht ei ole kooskõlas muudatusettepanekuga 22. See ei sisalda enam “suletud ahela süsteemi” mõistet, sest direktiivis seda põhimõtet enam ei kasutata. Kuid ühise seisukoha muud sätted arvestavad muudatusettepaneku ajendiks olnud probleemi ning selgitavad, et sõltumatud kolmandad isikud võivad samuti koguda patareisid ja akusid ringlussevõtuks.

Ühine seisukoht sisaldab komisjoni esialgse ettepanekuga võrreldes kolme uut mõistet, et selgitada mõistete “turuleviimine”, “ettevõtja” ja “juhtmeta mootortööriist” tähendust.

3.   Raskemetallid (artikkel 4)

Ühine seisukoht on osaliselt kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutega 23 ja 82, nähes ette kaadmiumi kasutamise keelustamise, teatavate eranditega, ning erandi läbivaatamise eesmärgiga kaaluda keelu laiendamist. Esialgu ei kohaldata kaadmiumi kasutamise keeldu siiski juhtmeta mootortööriistadele. Plii kasutamisele piiranguid ei seata. Lisaks sellele kohaldatakse artiklis 4 nimetatud läbivaatamist vaid juhtmeta mootortööriistadele (kuigi artikli 20 lõike 2 punktis a nähakse ette raskemetallide kasutamise edasiste piirangute soovitavuse edasine üldine läbivaatamine).

Seetõttu ei sisalda ühine seisukoht tahkete olmejäätmete kontrollimise nõuet liikmesriikidele. See on kooskõlas muudatusettepanekutega 1 ja 26.

4.   Kogumine (artiklid 6–9 ning I lisa)

Ühise seisukoha artiklis 6 sätestatakse üldpõhimõte (suurendada patareide ja akude jäätmete lahuskogumist ning vähendada nende kõrvaldamist). See asendab komisjoni esialgses ettepanekus esitatud suletud ahela süsteemi põhimõtet. Seega ei ole ühine seisukoht kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga 27.

Artiklis 7 püütakse selgitada patareide ja akude kogumissüsteemidele esitatavaid miinimumnõudeid ning liikmesriikidele võimaldatavat paindlikkust, arvestamaks siseriiklikke asjaolusid ja kehtivat korda. See vabastaks kogumispunktid loa taotlemise nõudest. See on kooskõlas muudatusettepanekute 28, 108 ja 30, 51 ning 109 eesmärkidega, kuid mitte muudatusettepanekutega 29 ja 47 (kuna nõuet, et lõpptarbija kasutaks kogumispunkte, ei oleks võimalik jõustada).

Artiklis 9 määratakse kogumise sihtkogused ning sätestatakse üldine võimalus kehtestada üleminekukord komiteemenetluse kaudu. (See asendab komisjoni esialgse ettepaneku artiklis 14 esitatud küllaltki keerukad eeskirjad kogumise sihtkoguste kohandamise ja neist erandite tegemise kohta.) See on osaliselt kooskõlas muudatusettepanekutega 34–37 ning ühtib muudatusettepanekute 66 ja 69–76 eesmärkidega, sest määrab müüginäitajatele tuginevad kogumise sihtkogused, kaadmiumnikkelpatareide kogumisele ei kehtestata eraldi sihtkogust ning erandite tegemise kord on läbipaistvam.

Nelja aasta jooksul pärast direktiivi ülevõtmist peavad liikmesriigid tagama sellise kogumismäära saavutamise, mis võrdub 25 protsendiga läbimüügist. Kaheksa aastat pärast ülevõtmist tõuseks kogumismäär 45 protsendini. Võrdsete võimaluste tagamiseks tuleb komiteemenetluse abil välja töötada ühine metoodika müüginäitajate arvutamiseks. I lisas esitatud tabel selgitab, mida liikmesriikidel on vaja välja arvutada ning millal ja kuidas seda teha.

5.   Töötlemine, ringlussevõtt ja kõrvaldamine (artiklid 10–12 ja III lisa)

Ühine seisukoht esitab töötlemise, ringlussevõtu ja kõrvaldamise sätted teisel kujul, eelkõige paigutades üksikasjalikud nõuded ja ringlussevõtu sihtkogused uude III lisasse. See on otstarbekas, kuna teaduse ja tehnika arenedes oleks üksikasjalikke nõudeid ja sihtkoguseid võimalik muuta komiteemenetluse kaudu.

Artikli 10 kohaldamisala, mõisted ja komiteemenetluse sätted on üldjoontes kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutega 43, 99 ja 100. Ühine seisukoht on osaliselt kooskõlas ka muudatusettepanekutega 38 ja 120 ning 40 ja 95, sest põhjendustes selgitatakse parima olemasoleva tehnoloogia tähendust, esitatakse ühised sätted töötlemise ja ringlussevõtu kohta ning III lisas nõutakse ringlussevõtu käigus kaadmiumi ja plii eemaldamist suurimal määral, mis on ilma ülemääraseid kulutusi tegemata tehniliselt teostatav.

Lisaks selgitatakse ühises seisukohas, et mootorsõidukites kasutatavate ning tööstuslike patareide ja akude prügilasse ladustamise keeld kehtib vaid tervete patareide, mitte nende jääkide kohta. Teatud tingimustel lubatakse raskemetalle sisaldavate kokku kogutud kantavate patareide ladustamist raskemetallide kasutamise järkjärgulise lõpetamise strateegia osana või kui toimiv sihtturg ei ole kättesaadav, mis on osaliselt kooskõlas muudatusettepanekuga 33. Muude kui kaadmiumnikkelpatareide ja pliipatareide ringlussevõtu sihtkogust alandatakse 55 protsendilt 50 protsendile.

6.   Rahastamine (artiklid 13–15)

Ühises seisukohas püütakse selgitada patareitootjate rahalise vastutuse ulatust. Eelkõige sätestatakse, et ELV ja WEEE direktiivide kohaselt loodud süsteeme toetavaid tootjaid ei tohiks maksustada topelt. Püüd vältida erinevate süsteemide kattumist on kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusettepaneku 46 eesmärgiga. Samuti on see kooskõlas muudatusettepanekutega 44 ja 112, sest tootjatele pannakse selgesõnaline kogumiskulude rahastamise kohustus ning keelatakse eraldi maksude kehtestamine lõpptarbijatele.

Ühine seisukoht sisaldab vaid miinimumnõudeid, et võimaldada liikmesriikide süsteemidele paindlikkust. Selgesõnalised sätted varem kogutud jäätmete kohta puuduvad. Seetõttu ei ole ühine seisukoht kooskõlas muudatusettepanekutega 48, 49, 50 ja 103. Artiklit 13 kohaldatakse siiski kõigi patareide suhtes, mis muutuvad jäätmeteks pärast direktiivi ülevõtmist, olenemata nende turuleviimise ajast.

Täiendava paindlikkuse pakkumiseks võimaldab artikkel 15 kohaldada väiketootjate suhtes de minimis põhimõtet, mis kehtestatakse komiteemenetluse kaudu, kui tootja vastutuse põhimõtete rakendamine tekitab praktilisi probleeme väga väikseid patareide või akude koguseid käitlevatele tootjatele.

7.   Teave lõpptarbijale (artiklid 17 ja 18 ning II lisa)

Ühine seisukoht ei sisalda suuri muudatusi lõpptarbijale määratud teabe osas peale nende, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute 4, 52, 53, 56, 57, 59–62, 64 ja 78–81 täielikuks või osaliseks rakendamiseks. See ei sisalda muudatusettepanekuid 5 ja 58, sest nõukogu ei pea asjakohaseks nõuda patareide ja akude varustamist mahtuvust tähistava märgistusega.

8.   Aruanded ja läbivaatamine (artiklid 19 ja 20)

Ühises seisukohas eristatakse aruandeid ja läbivaatamist käsitlevaid nõudeid. Seega esitatakse direktiivi rakendamise kohta korrapäraseid aruandeid, kuid üldisi läbivaatamisi on ette nähtud vaid üks.

9.   Muu

Lisaks:

| — | sisaldab ühine seisukoht komisjoni esialgse ettepaneku artiklites 5 ja 17 sisalduvate üldiste ja rakendamatute täiustatud keskkonnategevuse tulemuslikkuse edendamist käsitlevate üleskutsete asemel konkreetseid nõudeid aruandluse kohta artikli 19 lõikes 3 ning üldist toetust direktiivi preambulis (mis on osaliselt kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga 24); |
| --- | --- |

—

sisaldab ühine seisukoht komisjoni esialgse ettepaneku artiklites 5 ja 17 sisalduvate üldiste ja rakendamatute täiustatud keskkonnategevuse tulemuslikkuse edendamist käsitlevate üleskutsete asemel konkreetseid nõudeid aruandluse kohta artikli 19 lõikes 3 ning üldist toetust direktiivi preambulis (mis on osaliselt kooskõlas Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga 24);

| — | lükatakse ühise seisukohaga veidi edasi ülevõtmise tähtaega (artikkel 23) ja |
| --- | --- |

—

lükatakse ühise seisukohaga veidi edasi ülevõtmise tähtaega (artikkel 23) ja

| — | määratakse ühises seisukohas, et vabatahtlike kokkulepete kohaldamisala piirdub kogumissüsteemide, ekspordi ja lõpptarbijale suunatud teabega (artikkel 24). |
| --- | --- |

—

määratakse ühises seisukohas, et vabatahtlike kokkulepete kohaldamisala piirdub kogumissüsteemide, ekspordi ja lõpptarbijale suunatud teabega (artikkel 24).

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu usub, et ühine seisukoht esindab tasakaalustatud meetmete kogumit, mis aitab kaitsta keskkonda, tekitamata seejuures põhjendamatuid sotsiaalseid ja majanduslikke kulutusi. Nõukogu ootab konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, pidades silmas direktiivi peatset vastuvõtmist.

---

(1)  ELT C 96, 21.4.2004, lk 5.

(2)  ELT C 121, 30.4.2004, lk 35.

(3)  ELT C 117, 30.4.2004, lk 5.

(4)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

---

| 25.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/18

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 31/2005,

18. juuli 2005,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2005 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes

(2005/C 264 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide eesmärk on muu hulgas aidata kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsmisele ja parandamisele ning inimeste tervise kaitsele. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide eesmärk on muu hulgas aidata kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsmisele ja parandamisele ning inimeste tervise kaitsele.

| (2) | Kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis (3) rõhutatakse vajadust varustada üldsust piisava keskkonnainfoga ja pakkuda üldsusele tõhusaid võimalusi keskkonnaasjade otsustamises osalemiseks, aidates sellega tõsta otsustamisprotsessi vastutustundlikkust ja läbipaistvust ning suurendades üldsuse teadlikkust ja toetust vastuvõetud otsustele. Lisaks sellele soodustatakse programmiga sarnaselt eelmistele programmidele (4) ühenduse keskkonnakaitsealaste õigusaktide tõhusamat kohaldamist ja rakendamist, sealhulgas ühenduse eeskirjade täitmist ja meetmete võtmist ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise korral. |
| --- | --- |

(2)

Kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis (3) rõhutatakse vajadust varustada üldsust piisava keskkonnainfoga ja pakkuda üldsusele tõhusaid võimalusi keskkonnaasjade otsustamises osalemiseks, aidates sellega tõsta otsustamisprotsessi vastutustundlikkust ja läbipaistvust ning suurendades üldsuse teadlikkust ja toetust vastuvõetud otsustele. Lisaks sellele soodustatakse programmiga sarnaselt eelmistele programmidele (4) ühenduse keskkonnakaitsealaste õigusaktide tõhusamat kohaldamist ja rakendamist, sealhulgas ühenduse eeskirjade täitmist ja meetmete võtmist ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise korral.

| (3) | Ühendus kirjutas 25. juunil 1998 alla Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (edaspidi “Århusi konventsioon”). Ühendus kiitis Århusi konventsiooni heaks 17. veebruaril 2005. Ühenduse õigusaktide sätted peaksid olema nimetatud konventsiooniga kooskõlas. |
| --- | --- |

(3)

Ühendus kirjutas 25. juunil 1998 alla Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (edaspidi “Århusi konventsioon”). Ühendus kiitis Århusi konventsiooni heaks 17. veebruaril 2005. Ühenduse õigusaktide sätted peaksid olema nimetatud konventsiooniga kooskõlas.

| (4) | Ühendus on juba vastu võtnud õigusaktide kogumi, mis üha areneb ja aitab kaasa Århusi konventsiooni eesmärkide saavutamisele. Tuleks sätestada konventsiooni nõuete kohaldamine ühenduse institutsioonide ja organite suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Ühendus on juba vastu võtnud õigusaktide kogumi, mis üha areneb ja aitab kaasa Århusi konventsiooni eesmärkide saavutamisele. Tuleks sätestada konventsiooni nõuete kohaldamine ühenduse institutsioonide ja organite suhtes.

| (5) | On asjakohane käsitleda ühes õigusaktis Århusi konventsiooni kolme sammast, milleks on keskkonnainfo kättesaadavus, üldsuse osalemine keskkonnaasjade otsustamises ja neis asjus kohtu poole pöördumine, ning kehtestada eesmärke ja mõisteid käsitlevad ühised sätted. Sellega aidatakse kaasa õigusaktide ratsionaliseerimisele ja ühenduse institutsioonide ja organite suhtes võetud rakendusmeetmete läbipaistvuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane käsitleda ühes õigusaktis Århusi konventsiooni kolme sammast, milleks on keskkonnainfo kättesaadavus, üldsuse osalemine keskkonnaasjade otsustamises ja neis asjus kohtu poole pöördumine, ning kehtestada eesmärke ja mõisteid käsitlevad ühised sätted. Sellega aidatakse kaasa õigusaktide ratsionaliseerimisele ja ühenduse institutsioonide ja organite suhtes võetud rakendusmeetmete läbipaistvuse suurendamisele.

| (6) | Üldpõhimõtte kohaselt ei diskrimineerita Århusi konventsiooni kolme sambaga tagatud õiguste osas kedagi kodakondsuse, rahvuse või alalise elukoha alusel. |
| --- | --- |

(6)

Üldpõhimõtte kohaselt ei diskrimineerita Århusi konventsiooni kolme sambaga tagatud õiguste osas kedagi kodakondsuse, rahvuse või alalise elukoha alusel.

| (7) | Århusi konventsioonis on avaliku võimu organid määratletud üldises tähenduses põhimõttel, et igasugusel avaliku võimu teostamisel peaksid olema tagatud õigused üksikisikutele ja nende organisatsioonidele. Seetõttu on vaja, et käesolevas määruses nimetatud ühenduse institutsioonid ja organid oleksid määratletud samasugusel üldisel ja funktsionaalsel viisil. Århusi konventsiooni alusel võib ühenduse institutsioone ja organeid konventsiooni kohaldamisalast välja jätta, kui nad tegutsevad õigusemõistjana või seadusandjana. Keskkonnainfo kättesaadavust käsitlevaid sätteid tuleks siiski kohaldada seadusandjana tegutsevate ühenduse institutsioonide ja organite suhtes, et säilitada kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. (5) |
| --- | --- |

(7)

Århusi konventsioonis on avaliku võimu organid määratletud üldises tähenduses põhimõttel, et igasugusel avaliku võimu teostamisel peaksid olema tagatud õigused üksikisikutele ja nende organisatsioonidele. Seetõttu on vaja, et käesolevas määruses nimetatud ühenduse institutsioonid ja organid oleksid määratletud samasugusel üldisel ja funktsionaalsel viisil. Århusi konventsiooni alusel võib ühenduse institutsioone ja organeid konventsiooni kohaldamisalast välja jätta, kui nad tegutsevad õigusemõistjana või seadusandjana. Keskkonnainfo kättesaadavust käsitlevaid sätteid tuleks siiski kohaldada seadusandjana tegutsevate ühenduse institutsioonide ja organite suhtes, et säilitada kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. (5)

| (8) | Käesolevas määruses hõlmab keskkonnainfo mõiste mis tahes vormis teavet keskkonnaseisundi kohta. Sellel mõistel, mis on vastavusse viidud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (6) määratletud mõistega, on Århusi konventsioonis sätestatud mõistega sama sisu. Määruses (EÜ) nr 1049/2001 toodud “dokumendi” mõiste hõlmab keskkonnainfot, nagu see on määratletud käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses hõlmab keskkonnainfo mõiste mis tahes vormis teavet keskkonnaseisundi kohta. Sellel mõistel, mis on vastavusse viidud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (6) määratletud mõistega, on Århusi konventsioonis sätestatud mõistega sama sisu. Määruses (EÜ) nr 1049/2001 toodud “dokumendi” mõiste hõlmab keskkonnainfot, nagu see on määratletud käesolevas määruses.

| (9) | Käesoleva määrusega on kohane näha ette “kavade ja programmide” mõiste võttes arvesse Århusi konventsiooni sätteid ja paralleelset lähenemisviisi, mida järgitakse seoses EÜ kehtivatest õigusaktidest tulenevate liikmesriikide kohustustega. “Keskkonnaga seotud kavad ja programmid” tuleb määratleda seoses ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisel antava panusega või tõenäolise olulise mõjuga sellele. Kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis kehtestatakse ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgid kümneks aastaks alates 22. juulist 2002 ja nende saavutamiseks kavandatud meetmed. Selle ajavahemiku möödumisel tuleks vastu võtta järgmine keskkonnaalane tegevusprogramm. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega on kohane näha ette “kavade ja programmide” mõiste võttes arvesse Århusi konventsiooni sätteid ja paralleelset lähenemisviisi, mida järgitakse seoses EÜ kehtivatest õigusaktidest tulenevate liikmesriikide kohustustega. “Keskkonnaga seotud kavad ja programmid” tuleb määratleda seoses ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisel antava panusega või tõenäolise olulise mõjuga sellele. Kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis kehtestatakse ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgid kümneks aastaks alates 22. juulist 2002 ja nende saavutamiseks kavandatud meetmed. Selle ajavahemiku möödumisel tuleks vastu võtta järgmine keskkonnaalane tegevusprogramm.

| (10) | Pidades silmas asjaolu, et keskkonnaõigus areneb pidevalt, peaks keskkonnaõiguse mõiste osutama ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkidele, nagu need on sätestatud asutamislepingus. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas asjaolu, et keskkonnaõigus areneb pidevalt, peaks keskkonnaõiguse mõiste osutama ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkidele, nagu need on sätestatud asutamislepingus.

| (11) | Halduse üksikaktide suhtes peaks olema võimalik kohaldada vaidemenetlust, kui need aktid on õiguslikult siduvad ja neil on väline mõju. Samamoodi peaks olema hõlmatud tegevusetus, kui on olemas kohustus võtta vastu haldusakt keskkonnaõiguse alusel. Kuna õigusemõistjana või seadusandjana tegutseva ühenduse institutsiooni või organi õigusakte võib kohaldamisalast välja jätta, peaks sama kohaldatama teiste uurimismenetluste suhtes, milles ühenduse institutsioon või organ tegutseb haldusjärelevalveorganina asutamislepingu sätete alusel. |
| --- | --- |

(11)

Halduse üksikaktide suhtes peaks olema võimalik kohaldada vaidemenetlust, kui need aktid on õiguslikult siduvad ja neil on väline mõju. Samamoodi peaks olema hõlmatud tegevusetus, kui on olemas kohustus võtta vastu haldusakt keskkonnaõiguse alusel. Kuna õigusemõistjana või seadusandjana tegutseva ühenduse institutsiooni või organi õigusakte võib kohaldamisalast välja jätta, peaks sama kohaldatama teiste uurimismenetluste suhtes, milles ühenduse institutsioon või organ tegutseb haldusjärelevalveorganina asutamislepingu sätete alusel.

| (12) | Århusi konventsioon näeb ette üldsusele keskkonnainfo kättesaadavuse võimaldamist kas taotluse alusel või konventsiooniga hõlmatud asutuste aktiivse levitustegevuse kaudu. Määrust (EÜ) nr 1049/2001 kohaldatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni suhtes, aga ka ametite ja sarnaste organite suhtes, mis on loodud ühenduse õigusaktiga. Määruses sätestatakse nende institutsioonide jaoks eeskirjad, mis suures ulatuses vastavad Århusi konventsioonis sätestatud eeskirjadele. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisala on vaja laiendada kõikidele teistele ühenduse institutsioonidele ja organitele. |
| --- | --- |

(12)

Århusi konventsioon näeb ette üldsusele keskkonnainfo kättesaadavuse võimaldamist kas taotluse alusel või konventsiooniga hõlmatud asutuste aktiivse levitustegevuse kaudu. Määrust (EÜ) nr 1049/2001 kohaldatakse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni suhtes, aga ka ametite ja sarnaste organite suhtes, mis on loodud ühenduse õigusaktiga. Määruses sätestatakse nende institutsioonide jaoks eeskirjad, mis suures ulatuses vastavad Århusi konventsioonis sätestatud eeskirjadele. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamisala on vaja laiendada kõikidele teistele ühenduse institutsioonidele ja organitele.

| (13) | Kui Århusi konventsioonis on sätteid, mida ei ole täielikult või osaliselt määruses (EÜ) nr 1049/2001, tuleb need ette näha, eelkõige seoses keskkonnainfo kogumise ja levitamisega. |
| --- | --- |

(13)

Kui Århusi konventsioonis on sätteid, mida ei ole täielikult või osaliselt määruses (EÜ) nr 1049/2001, tuleb need ette näha, eelkõige seoses keskkonnainfo kogumise ja levitamisega.

| (14) | Selleks et üldsuse õigus keskkonnainfot saada toimiks, on oluline keskkonnainfo hea kvaliteet. Seetõttu on kohane kehtestada eeskirjad, mis kohustavad ühenduse institutsioone ja organeid tagama vastava kvaliteedi. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et üldsuse õigus keskkonnainfot saada toimiks, on oluline keskkonnainfo hea kvaliteet. Seetõttu on kohane kehtestada eeskirjad, mis kohustavad ühenduse institutsioone ja organeid tagama vastava kvaliteedi.

| (15) | Kui määruses (EÜ) nr 1049/2001 on ette nähtud erandid, tuleks neid kohaldada mutatis mutandis käesoleva määruse alusel esitatud keskkonnainfo saamise taotluste suhtes. Keskkonnainfo kättesaadavaks tegemisest keeldumise aluseid tuleks tõlgendada kitsendavalt, võttes arvesse, kas avalikustamine teeniks üldsuse huvisid ja kas taotletud info on seotud heidetega keskkonda. Mõiste “ärihuvid” hõlmab pangandussektoris tegutsevate institutsioonide ja organite sõlmitud konfidentsiaalsuskokkuleppeid. |
| --- | --- |

(15)

Kui määruses (EÜ) nr 1049/2001 on ette nähtud erandid, tuleks neid kohaldada mutatis mutandis käesoleva määruse alusel esitatud keskkonnainfo saamise taotluste suhtes. Keskkonnainfo kättesaadavaks tegemisest keeldumise aluseid tuleks tõlgendada kitsendavalt, võttes arvesse, kas avalikustamine teeniks üldsuse huvisid ja kas taotletud info on seotud heidetega keskkonda. Mõiste “ärihuvid” hõlmab pangandussektoris tegutsevate institutsioonide ja organite sõlmitud konfidentsiaalsuskokkuleppeid.

| (16) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsusele nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, (7) on ühenduse tasandil juba loodud võrgustik, et komisjoni abiga edendada koostööd ja koordineerida tegevust liikmesriikide vahel eesmärgiga parandada mitmete nakkushaiguste tõkestamist ja kontrolli ühenduses. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ (8) võetakse rahvatervise valdkonnas vastu ühenduse tegevusprogramm, mis täiendab liikmesriikide poliitikat. Rahvatervise arendamiseks teabe ja teadmiste parandamine ning terviseohtudele kiire ja kooskõlastatud reageerimisvõime parandamine, mis on mõlemad nimetatud programmi elemendid, on eesmärgid, mis on täielikult kooskõlas Århusi konventsiooni nõuetega. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira seega otsuste nr 2119/98/EÜ ja nr 1786/2002/EÜ kohaldamist. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsusele nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik, (7) on ühenduse tasandil juba loodud võrgustik, et komisjoni abiga edendada koostööd ja koordineerida tegevust liikmesriikide vahel eesmärgiga parandada mitmete nakkushaiguste tõkestamist ja kontrolli ühenduses. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ (8) võetakse rahvatervise valdkonnas vastu ühenduse tegevusprogramm, mis täiendab liikmesriikide poliitikat. Rahvatervise arendamiseks teabe ja teadmiste parandamine ning terviseohtudele kiire ja kooskõlastatud reageerimisvõime parandamine, mis on mõlemad nimetatud programmi elemendid, on eesmärgid, mis on täielikult kooskõlas Århusi konventsiooni nõuetega. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira seega otsuste nr 2119/98/EÜ ja nr 1786/2002/EÜ kohaldamist.

| (17) | Århusi konventsioonis nõutakse, et konventsiooniosalised peavad sätestama üldsuse osalemise keskkonnaga seotud kavade ja programmide ettevalmistamisel. Sellised sätted peavad sisaldama mõistlikke tähtaegu üldsuse teavitamiseks kõnealusest keskkonnaalase otsuse tegemisest. Tõhususe huvides peab üldsuse osalemine toimuma varases etapis, kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud. Ühenduse institutsioonid ja organid peaksid üldsuse osalemist käsitlevate sätete kehtestamisel määratlema üldsuse, kes võib osaleda. |
| --- | --- |

(17)

Århusi konventsioonis nõutakse, et konventsiooniosalised peavad sätestama üldsuse osalemise keskkonnaga seotud kavade ja programmide ettevalmistamisel. Sellised sätted peavad sisaldama mõistlikke tähtaegu üldsuse teavitamiseks kõnealusest keskkonnaalase otsuse tegemisest. Tõhususe huvides peab üldsuse osalemine toimuma varases etapis, kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud. Ühenduse institutsioonid ja organid peaksid üldsuse osalemist käsitlevate sätete kehtestamisel määratlema üldsuse, kes võib osaleda.

| (18) | Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 võimaldab juurdepääsu kohtumenetlusele või teistele vaidemenetlustele, et vaidlustada üksikisiku ja avaliku võimu organi tegevus ja tegevusetus, mis on vastuolus keskkonnaõiguse sätetega. Kohtu poole pöördumist käsitlevad sätted peaks olema kooskõlas asutamislepinguga. Antud kontekstis on kohane, et käesolev määrus käsitleks üksnes avaliku võimu organite tegevust ja tegevusetust. |
| --- | --- |

(18)

Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3 võimaldab juurdepääsu kohtumenetlusele või teistele vaidemenetlustele, et vaidlustada üksikisiku ja avaliku võimu organi tegevus ja tegevusetus, mis on vastuolus keskkonnaõiguse sätetega. Kohtu poole pöördumist käsitlevad sätted peaks olema kooskõlas asutamislepinguga. Antud kontekstis on kohane, et käesolev määrus käsitleks üksnes avaliku võimu organite tegevust ja tegevusetust.

| (19) | Selleks et tagada piisavad ja tõhusad õiguskaitsevahendid, sealhulgas vahendid, mis on asutamislepingu vastavate sätete alusel kättesaadavad enne Euroopa Ühenduse Kohtu poole pöördumist, on asjakohane, et ühenduse institutsioonile või organile, kes vaidlustatava õigusakti vastu võttis või väidetava haldusliku tegevusetuse korral jättis vastu võtmata, antakse võimalus oma otsus uuesti läbi vaadata või tegevusetuse korral tegutseda. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tagada piisavad ja tõhusad õiguskaitsevahendid, sealhulgas vahendid, mis on asutamislepingu vastavate sätete alusel kättesaadavad enne Euroopa Ühenduse Kohtu poole pöördumist, on asjakohane, et ühenduse institutsioonile või organile, kes vaidlustatava õigusakti vastu võttis või väidetava haldusliku tegevusetuse korral jättis vastu võtmata, antakse võimalus oma otsus uuesti läbi vaadata või tegevusetuse korral tegutseda.

| (20) | Keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevatel valitsusvälistel organisatsioonidel, mis vastavad teatavatele kriteeriumitele, millega tagatakse eelkõige, et tegemist on sõltumatute organisatsioonidega, kelle põhieesmärgiks on edendada keskkonnakaitset, peaks olema õigus esitada vaie ühenduse tasandil, et ühenduse institutsioon või organ vaataks uuesti läbi keskkonnaõiguse alusel vastu võetud õigusaktid või nende vastuvõtmata jätmise, eesmärgiga et kõnealune institutsioon või organ oma otsust muudaks. |
| --- | --- |

(20)

Keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevatel valitsusvälistel organisatsioonidel, mis vastavad teatavatele kriteeriumitele, millega tagatakse eelkõige, et tegemist on sõltumatute organisatsioonidega, kelle põhieesmärgiks on edendada keskkonnakaitset, peaks olema õigus esitada vaie ühenduse tasandil, et ühenduse institutsioon või organ vaataks uuesti läbi keskkonnaõiguse alusel vastu võetud õigusaktid või nende vastuvõtmata jätmise, eesmärgiga et kõnealune institutsioon või organ oma otsust muudaks.

| (21) | Kui eelmised vaidemenetlused ei ole andnud tulemusi, peaks asjaomasel valitsusvälisel organisatsioonil olema võimalik algatada kohtumenetlus Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu vastavate sätetega. |
| --- | --- |

(21)

Kui eelmised vaidemenetlused ei ole andnud tulemusi, peaks asjaomasel valitsusvälisel organisatsioonil olema võimalik algatada kohtumenetlus Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu vastavate sätetega.

| (22) | Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mis on tunnustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle artiklis 37, |
| --- | --- |

(22)

Käesolev määrus austab põhiõigusi ja järgib põhimõtteid, mis on tunnustatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 ja mis on kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eriti selle artiklis 37,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva määruse eesmärk on aidata kaasa ÜRO Euroopa Majandusorganisatsiooni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonist (edaspidi “Århusi konventsioon”) tulenevate kohustuste rakendamisele, kehtestades eeskirjad konventsiooni sätete kohaldamiseks ühenduse institutsioonide ja organite suhtes, eelkõige:

| a) | garanteerides üldsusele õiguse saada kätte keskkonnainfot, mille ühenduse institutsioonid või organid on saanud või koostanud ja mis on nende valduses, ning määrates selle õiguse kasutamise põhitingimused ja praktilise korra; |
| --- | --- |

a)

garanteerides üldsusele õiguse saada kätte keskkonnainfot, mille ühenduse institutsioonid või organid on saanud või koostanud ja mis on nende valduses, ning määrates selle õiguse kasutamise põhitingimused ja praktilise korra;

| b) | tagades, et keskkonnainfo tehakse üldsusele üha enam kättesaadavaks ja et seda levitatakse üha laiemalt eesmärgiga saavutada selle võimalikult laialdane süstemaatiline kättesaadavus ja levik. Selleks soodustatakse eelkõige arvutikaugside ja/või elektroonilise tehnoloogia kasutamist, kui selline võimalus on olemas; |
| --- | --- |

b)

tagades, et keskkonnainfo tehakse üldsusele üha enam kättesaadavaks ja et seda levitatakse üha laiemalt eesmärgiga saavutada selle võimalikult laialdane süstemaatiline kättesaadavus ja levik. Selleks soodustatakse eelkõige arvutikaugside ja/või elektroonilise tehnoloogia kasutamist, kui selline võimalus on olemas;

| c) | sätestades üldsuse osalemise seoses keskkonnaalaste kavade ja programmidega; |
| --- | --- |

c)

sätestades üldsuse osalemise seoses keskkonnaalaste kavade ja programmidega;

| d) | tagades keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluse ühenduse tasandil käesolevas määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

d)

tagades keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise võimaluse ühenduse tasandil käesolevas määruses sätestatud tingimustel.

2.   Käesoleva määruse sätete kohaldamisel püüavad ühenduse institutsioonid ja organid abistada ja juhendada üldsust seoses keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises osalemise ja neis asjus kohtu poole pöördumisega.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | taotleja — füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb keskkonnainfot; |
| --- | --- |

a)

taotleja — füüsiline või juriidiline isik, kes taotleb keskkonnainfot;

| b) | üldsus — üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja nende ühendused, organisatsioonid või rühmad; |
| --- | --- |

b)

üldsus — üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja nende ühendused, organisatsioonid või rühmad;

| c) | ühenduse institutsioon või organ — ametiasutus, organ, asutus või agentuur, mis on loodud asutamislepinguga või selle alusel, välja arvatud need, mis tegutsevad õigusemõistjana või seadusandjana. II jaotise sätteid kohaldatakse siiski seadusandjana tegutseva ühenduse institutsiooni või organi suhtes; |
| --- | --- |

c)

ühenduse institutsioon või organ — ametiasutus, organ, asutus või agentuur, mis on loodud asutamislepinguga või selle alusel, välja arvatud need, mis tegutsevad õigusemõistjana või seadusandjana. II jaotise sätteid kohaldatakse siiski seadusandjana tegutseva ühenduse institutsiooni või organi suhtes;

| d) | keskkonnainfo — kirjalikus, visuaalses, suulises, elektroonilises või muus materiaalses vormis olev teave, mis käsitleb:






  i) | selliste keskkonnaelementide nagu õhu ja atmosfääri, vee, pinnase, maa, maastike ja looduslike alade (sealhulgas märgalad, ranna- ja merealad), bioloogilise mitmekesisuse ja selle komponentide (sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide) seisundit ning nende vastastikust toimet; |
| --- | --- | --- |

d)

keskkonnainfo — kirjalikus, visuaalses, suulises, elektroonilises või muus materiaalses vormis olev teave, mis käsitleb:

i)

selliste keskkonnaelementide nagu õhu ja atmosfääri, vee, pinnase, maa, maastike ja looduslike alade (sealhulgas märgalad, ranna- ja merealad), bioloogilise mitmekesisuse ja selle komponentide (sealhulgas geneetiliselt muundatud organismide) seisundit ning nende vastastikust toimet;

| ii) | selliseid tegureid nagu ained, energia, müra, kiirgus või jäätmed, sealhulgas radioaktiivsed jäätmed, heitmed ja muude eraldiste keskkonda sattumise juhud, mis mõjutavad või võivad mõjutada punktis i nimetatud keskkonnaelemente; |
| --- | --- |

ii)

selliseid tegureid nagu ained, energia, müra, kiirgus või jäätmed, sealhulgas radioaktiivsed jäätmed, heitmed ja muude eraldiste keskkonda sattumise juhud, mis mõjutavad või võivad mõjutada punktis i nimetatud keskkonnaelemente;

| iii) | selliseid meetmeid (sealhulgas haldusmeetmeid) nagu poliitika, õigusaktid, kavad, programmid, keskkonnaalased kokkulepped ja tegevused, mis mõjutavad või võivad mõjutada punktides i ja ii nimetatud keskkonnaelemente ja tegureid, ning samuti selliste keskkonnaelementide kaitseks kavandatud meetmeid või tegevusi; |
| --- | --- |

iii)

selliseid meetmeid (sealhulgas haldusmeetmeid) nagu poliitika, õigusaktid, kavad, programmid, keskkonnaalased kokkulepped ja tegevused, mis mõjutavad või võivad mõjutada punktides i ja ii nimetatud keskkonnaelemente ja tegureid, ning samuti selliste keskkonnaelementide kaitseks kavandatud meetmeid või tegevusi;

| iv) | aruandeid keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise kohta; |
| --- | --- |

iv)

aruandeid keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise kohta;

| v) | tasuvust ja muid majandusanalüüse ja prognoose, mida kasutatakse punktis iii nimetatud meetmete ja tegevuste raames, ja |
| --- | --- |

v)

tasuvust ja muid majandusanalüüse ja prognoose, mida kasutatakse punktis iii nimetatud meetmete ja tegevuste raames, ja

| vi) | inimeste tervislikku seisundit ja ohutust, sealhulgas toiduahela saastatus, asjakohastel juhtudel inimelu tingimused, kultuuriväärtused ja ehitised sel määral, kui neid mõjutavad või võib mõjutada punktis i nimetatud keskkonnaelementide seisund või nende elementide kaudu punktides ii ja iii nimetatud muud asjaolud; |
| --- | --- |

vi)

inimeste tervislikku seisundit ja ohutust, sealhulgas toiduahela saastatus, asjakohastel juhtudel inimelu tingimused, kultuuriväärtused ja ehitised sel määral, kui neid mõjutavad või võib mõjutada punktis i nimetatud keskkonnaelementide seisund või nende elementide kaudu punktides ii ja iii nimetatud muud asjaolud;

| e) | keskkonnaalased kavad ja programmid — kavad ja programmid,






  i) | mille ühenduse institutsioon või organ koostab ja, kui see on asjakohane, vastu võtab; |
| --- | --- | --- |

e)

keskkonnaalased kavad ja programmid — kavad ja programmid,

i)

mille ühenduse institutsioon või organ koostab ja, kui see on asjakohane, vastu võtab;

| ii) | mida nõutakse õigus- või haldusnormide alusel ja |
| --- | --- |

ii)

mida nõutakse õigus- või haldusnormide alusel ja

| iii) | mis aitavad kaasa ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide, nt kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis sätestatud või järgnevates üldistes keskkonnaalastes tegevusprogrammides sätestatud eesmärkide saavutamisele või mis seda tõenäoliselt oluliselt mõjutavad. |
| --- | --- |

iii)

mis aitavad kaasa ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide, nt kuuendas keskkonnaalases ühenduse tegevusprogrammis sätestatud või järgnevates üldistes keskkonnaalastes tegevusprogrammides sätestatud eesmärkide saavutamisele või mis seda tõenäoliselt oluliselt mõjutavad.

Üldisi keskkonnaalaseid tegevusprogramme käsitatakse samuti keskkonnaalaste kavade ja programmidena.

Nimetatud mõiste ei hõlma finants-, pangandus- või eelarvekavasid ja -programme, mis sätestavad teatavate projektide või tegevuste rahastamiskorra või mis on seotud kavandatava aastaeelarvega, ühenduse institutsiooni- või organisiseste tööprogrammidega või üksnes tsiviilkaitseks ettenähtud päästeplaanide ja programmidega;

| f) | keskkonnaõigus — ühenduse õigusaktid, mis olenemata nende õiguslikust alusest, aitavad saavutada asutamislepingus sätestatud ühenduse keskkonnapoliitika eesmärke: säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, kasutada loodusressursse kaalutletult ja mõistlikult ning edendada rahvusvahelisel tasandil meetmeid piirkondlike või ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega tegelemiseks; |
| --- | --- |

f)

keskkonnaõigus — ühenduse õigusaktid, mis olenemata nende õiguslikust alusest, aitavad saavutada asutamislepingus sätestatud ühenduse keskkonnapoliitika eesmärke: säilitada, kaitsta ja parandada keskkonna kvaliteeti, kaitsta inimeste tervist, kasutada loodusressursse kaalutletult ja mõistlikult ning edendada rahvusvahelisel tasandil meetmeid piirkondlike või ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega tegelemiseks;

| g) | haldusakt — keskkonnaõiguse kohane üksikmeede, mille on võtnud ühenduse institutsioon või organ ning millel on õiguslikult siduv ja väline mõju; |
| --- | --- |

g)

haldusakt — keskkonnaõiguse kohane üksikmeede, mille on võtnud ühenduse institutsioon või organ ning millel on õiguslikult siduv ja väline mõju;

| h) | halduslik tegevusetus — punktis g määratletud haldusakti vastu võtmata jätmine ühenduse institutsiooni või organi poolt. |
| --- | --- |

h)

halduslik tegevusetus — punktis g määratletud haldusakti vastu võtmata jätmine ühenduse institutsiooni või organi poolt.

2.   Haldusaktid ja halduslik tegevusetus ei hõlma meetmeid, mis ühenduse institutsioon või organ on oma pädevuse piires võtnud või võtmata jätnud haldusjärelevalve organina järgmistel alustel:

| a) | asutamislepingu artiklid 81, 82, 86 ja 87 (konkurentsieeskirjad); |
| --- | --- |

a)

asutamislepingu artiklid 81, 82, 86 ja 87 (konkurentsieeskirjad);

| b) | asutamislepingu artiklid 226 ja 228 (rikkumismenetlused); |
| --- | --- |

b)

asutamislepingu artiklid 226 ja 228 (rikkumismenetlused);

| c) | asutamislepingu artikkel 195 (ombudsmani menetlused); |
| --- | --- |

c)

asutamislepingu artikkel 195 (ombudsmani menetlused);

| d) | asutamislepingu artikkel 280 (Euroopa Pettusevastase Ameti menetlused). |
| --- | --- |

d)

asutamislepingu artikkel 280 (Euroopa Pettusevastase Ameti menetlused).

II JAOTIS

KESKKONNAINFO KÄTTESAADAVUS

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamine

Määrust (EÜ) nr 1049/2001 kohaldatakse kõikide taotluste suhtes, mille taotleja on esitanud ühenduse institutsioonide ja organite valduses oleva keskkonnainfo kättesaamiseks, ilma et kedagi kodakondsuse, rahvuse või elukoha tõttu või juriidilise isiku puhul tema registreeritud asukoha või tegeliku tegevuskoha tõttu diskrimineeritaks.

Käesoleva määruse kohaldamisel asendatakse määruses (EÜ) nr 1049/2001 sõna “institutsioon” sõnadega “ühenduse institutsioon või organ”.

Artikkel 4

Keskkonnainfo kogumine ja levitamine

1.   Ühenduse institutsioonid ja organid korrastavad nende ülesannete täitmiseks olulist nende valduses olevat keskkonnainfot nii, et seda oleks võimalik aktiivselt ja süstemaatiliselt levitada üldsusele, eelkõige arvutikaugside ja/või elektroonilise tehnoloogia abil, kooskõlas määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 11 lõigetega 1 ja 2 ning artikliga 12. Ühenduse institutsioonid ja organid muudavad keskkonnainfo järk-järgult kättesaadavaks elektroonilistest andmebaasidest, mis on avalike telekommunikatsioonivõrkude kaudu üldsusele kergesti kättesaadavad. Selleks panevad nad nende valduses oleva keskkonnainfo andmebaasidesse, millele lisatakse otsingumootorid ja muu tarkvara, mille eesmärk on abistada üldsust neile vajamineva info leidmisel.

Arvutikaugside ja/või elektroonilise tehnoloogia teel kättesaadavaks tehtud info ei pea sisaldama teavet, mis on kogutud enne käesoleva määruse jõustumist, välja arvatud juhul, kui see juba on elektrooniliselt kättesaadav.

Ühenduse institutsioonid ja organid teevad kõik mõistlikud jõupingutused, et säilitada nende valduses olevat keskkonnainfot sellisel kujul ja formaadis, mida on lihtne taasesitada ja mis on kättesaadav arvutikaugside või muude elektrooniliste vahendite abil.

2.   Keskkonnainfot, mis tehakse kättesaadavaks ja mida levitatakse, ajakohastatakse vastavalt vajadusele. Lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 12 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 13 lõigetes 1 ja 2 loetletud dokumentidele peavad andmebaasid või registrid sisaldama järgmist:

| a) | rahvusvaheliste lepingute, konventsioonide või kokkulepete ja ühenduse keskkonnaalaste või sellega seotud õigusaktide ning keskkonnaga seotud poliitikate, kavade ja programmide tekstid; |
| --- | --- |

a)

rahvusvaheliste lepingute, konventsioonide või kokkulepete ja ühenduse keskkonnaalaste või sellega seotud õigusaktide ning keskkonnaga seotud poliitikate, kavade ja programmide tekstid;

| b) | eduaruanded punktis a osutatud dokumentide rakendamise kohta, kui ühenduse institutsioonid või organid on need koostanud või hoiavad neid elektroonilises vormis; |
| --- | --- |

b)

eduaruanded punktis a osutatud dokumentide rakendamise kohta, kui ühenduse institutsioonid või organid on need koostanud või hoiavad neid elektroonilises vormis;

| c) | keskkonnaseisundi aruanded, nagu on viidatud lõikes 4; |
| --- | --- |

c)

keskkonnaseisundi aruanded, nagu on viidatud lõikes 4;

| d) | keskkonda mõjutavate või mõjutada võivate tegevuste järelevalve tulemusel saadud andmed või nende kokkuvõtted; |
| --- | --- |

d)

keskkonda mõjutavate või mõjutada võivate tegevuste järelevalve tulemusel saadud andmed või nende kokkuvõtted;

| e) | olulise keskkonnamõjuga load ning keskkonnaalased kokkulepped, või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida; |
| --- | --- |

e)

olulise keskkonnamõjuga load ning keskkonnaalased kokkulepped, või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida;

| f) | keskkonnamõju uuringud ja keskkonnaelementide riskianalüüsid või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida. |
| --- | --- |

f)

keskkonnamõju uuringud ja keskkonnaelementide riskianalüüsid või viited kohale, kust sellist infot saab taotleda või leida.

3.   Kui see on asjakohane, võivad ühenduse institutsioonid ja organid täita lõigete 1 ja 2 nõuded, luues lingid veebisaitidele, kust võib infot leida.

4.   Komisjon tagab, et regulaarselt vähemalt iga nelja aasta järel avaldatakse keskkonnaseisundi aruanne, mis sisaldab infot keskkonna kvaliteedi ja keskkonnale avaldatava surve kohta, ja et seda aruannet levitatakse.

Artikkel 5

Keskkonnainfo kvaliteet

1.   Ühenduse institutsioonid ja organid tagavad oma võimaluste piires, et kogu nende poolt koostatud info on ajakohane, täpne ja võrreldav.

2.   Taotluse korral annavad ühenduse institutsioonid ja organid taotlejale teada, kust ta võib leida infot mõõtmismenetluste kohta, sealhulgas infot analüüsimeetodite, proovivõtmise ja proovide eeltöötlemise kohta, mida on info koostamisel kasutatud, juhul kui selline info on olemas. Teise võimalusena võivad nad viidata kasutatud standardmenetlusele.

Artikkel 6

Erandite kohaldamine keskkonnainfo kättesaadavuse taotlemisel

1.   Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese taande puhul eeldatakse info avaldamiseks ülekaalukat avalikku huvi, kui taotletud info on seotud heitmetega keskkonda. Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõigetes 2 ja 3 sätestatud muude erandite puhul võetakse juhul, kui hinnatakse teabe avaldamiseks ülekaaluka avaliku huvi olemasolu, eelkõige arvesse asjaolu, et taotletud info on seotud heitmetega keskkonda.

2.   Lisaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 4 sätestatud eranditele võivad ühenduse institutsioonid ja organid keskkonnainfo kättesaadavaks tegemisest keelduda, kui sellise info avaldamine võib ebasoovitavalt mõjutada keskkonnakaitset, nt haruldaste liikide paljunemiskohti.

3.   Kui ühenduse institutsiooni või organi valduses on liikmesriigist pärinevat keskkonnainfot, konsulteerib ühenduse institutsioon või organ selle liikmesriigiga ja kohaldab ühenduse õiguse alusel asjakohaseid erandeid. Asjaomane institutsioon või organ avaldab nimetatud info, kui selle suhtes ei kohaldata ühtegi erandit.

Artikkel 7

Taotlused keskkonnainfo saamiseks, mis ei ole ühenduse institutsiooni või organi valduses

Kui ühenduse institutsioon või organ saab taotluse keskkonnainfo saamiseks ja selle institutsiooni või organi valduses ei ole sellist infot, teatab ta taotlejale võimalikult kiiresti selle ühenduse institutsiooni või organi või direktiivis 2003/4/EÜ määratletud riigiasutuse nime, kus tema arvates on võimalik taotleda nõutud infot, või edastab taotluse asjaomasele ühenduse institutsioonile või organile või riigiasutusele ning teavitab sellest taotlejat.

Artikkel 8

Koostöö

Inimeste tervist või keskkonda ähvardava otsese ohu korral, mille põhjuseks võivad olla inimtegevus või looduslikud tegurid, teevad ühenduse institutsioonid ja organid direktiivis 2003/4/EÜ määratletud riigiasutuste taotluse korral koostööd ja abistavad neid, et kohe ja viivitamata levitada ohustatud üldsusele kogu ühenduse institutsioonide ja organite ja/või nimetatud riigiasutuste valduses olev või nende nimel hoitav keskkonda puudutav info, mis võimaldaks üldsusel võtta meetmeid ohust tuleneva kahju vältimiseks või leevendamiseks.

Esimest lõiku kohaldatakse ilma, et see piiraks ühenduse õigusaktides, eelkõige otsustes nr 2119/98/EÜ ja nr 1786/2002/EÜ sätestatud mis tahes erikohustuste kohaldamist.

III JAOTIS

ÜLDSUSE OSALEMINE SEOSES KESKKONNAALASTE KAVADE JA PROGRAMMIDEGA

Artikkel 9

1.   Ühenduse institutsioonid ja organid tagavad, et üldsusele antakse asjakohaste praktiliste ja/või muude vahendite abil õigeaegsed ja tõhusad võimalused osaleda siis, kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud, keskkonnaga seotud kavade või programmide koostamisel, muutmisel või läbivaatamisel. Eelkõige, kui komisjon koostab selliste kavade või programmide kohta ettepaneku, mis esitatakse teistele ühenduse institutsioonidele või organitele otsustamiseks, võimaldab komisjon üldsuse osalemise sellisel ettevalmistusperioodil.

2.   Ühenduse institutsioonid ja organid määravad kindlaks üldsuse, keda lõikes 1 osutatud kava või programm mõjutab või tõenäoliselt mõjutab või kellel on huvi selle vastu, võttes arvesse käesoleva määruse eesmärke.

3.   Ühenduse institutsioonid ja organid tagavad lõikes 2 osutatud üldsuse teavitamise kas avalike teadaannete või muude sobivate vahendite abil, näiteks võimalusel elektroonilise meedia vahendusel, järgmisest:

| a) | ettepaneku eelnõu, kui see on olemas; |
| --- | --- |

a)

ettepaneku eelnõu, kui see on olemas;

| b) | koostamisel oleva kava või programmiga seotud keskkonnainfo või hinnang, kui see on olemas, ja |
| --- | --- |

b)

koostamisel oleva kava või programmiga seotud keskkonnainfo või hinnang, kui see on olemas, ja

| c) | osalemise praktiline kord, sealhulgas:






  i) | haldusüksus, kust asjassepuutuvat infot võib saada, |
| --- | --- | --- |

c)

osalemise praktiline kord, sealhulgas:

i)

haldusüksus, kust asjassepuutuvat infot võib saada,

| ii) | haldusüksus, kuhu võib saata kommentaarid, arvamused või küsimused, ja |
| --- | --- |

ii)

haldusüksus, kuhu võib saata kommentaarid, arvamused või küsimused, ja

| iii) | mõistlikud tähtajad, mis võimaldavad piisava aja jooksul üldsusel saada infot ja teha ettevalmistusi ning osaleda tõhusalt keskkonnaalases otsustamisprotsessis. |
| --- | --- |

iii)

mõistlikud tähtajad, mis võimaldavad piisava aja jooksul üldsusel saada infot ja teha ettevalmistusi ning osaleda tõhusalt keskkonnaalases otsustamisprotsessis.

4.   Kommentaaride vastuvõtmiseks kehtestatakse vähemalt neljanädalane tähtaeg. Kohtumiste või ärakuulamiste korraldamisel tuleb eelteade esitada vähemalt neli nädalat varem. Tähtaegasid võib lühendada kiireloomulistel juhtudel või siis, kui üldsusel on juba olnud võimalus kommenteerida kõnealust kava või programmi.

IV JAOTIS

VAIDEMENETLUS JA ÕIGUSKAITSE KÄTTESAADAVUS

Artikkel 10

Haldusaktide vaidemenetlus

1.   Mis tahes valitsusvälisel organisatsioonil, mis vastab artikli 11 nõuetele, on õigus esitada vaie ühenduse institutsioonile või organile, kes on keskkonnaõiguse alusel võtnud vastu haldusakti või kes oleks pidanud sellise akti vastu võtma, kuid pole väidetava haldusliku tegevusetuse tõttu seda teinud.

Selline vaie tuleb esitada kirjalikult nelja nädala jooksul alates haldusakti vastuvõtmisest, sellest teatamisest või avaldamisest, olenevalt sellest, milline kuupäev on hilisem, või väidetava haldusliku tegevusetuse korral nelja nädala jooksul alates sellest kuupäevast, millal haldusakt osutus vajalikuks. Vaides esitatakse selle põhjendused.

2.   Lõikes 1 osutatud ühenduse institutsioon või organ arutab iga sellist vaiet, välja arvatud juhul, kui vaie on selgelt alusetu. Ühenduse institutsioon või organ esitab oma põhjendused kirjalikus vastuses nii pea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 12 nädala jooksul pärast vaide saamist.

3.   Kui ühenduse institutsioon või organ ei suuda hoolimata asjakohasest toimimisest tegutseda vastavalt lõikele 2, teavitab ta vaide esitanud valitsusvälist organisatsiooni nii pea kui võimalik ja hiljemalt nimetatud lõikes märgitud aja jooksul tegematajätmise põhjustest ja sellest, millal kavatsetakse vastavalt tegutseda.

Ühenduse institutsioon või organ tegutseb igal juhul 18 nädala jooksul alates vaide saamisest.

Artikkel 11

Kriteeriumid vaide esitamiseks ühenduse tasandil

1.   Valitsusvälisel organisatsioonil on õigus esitada vaie vastavalt artiklile 10, tingimusel et:

| a) | ta on sõltumatu mittetulunduslik juriidiline isik vastavalt liikmesriigi siseriiklikule õigusele või tavale; |
| --- | --- |

a)

ta on sõltumatu mittetulunduslik juriidiline isik vastavalt liikmesriigi siseriiklikule õigusele või tavale;

| b) | tema põhieesmärk on keskkonnakaitse edendamine keskkonnaõiguse kontekstis; |
| --- | --- |

b)

tema põhieesmärk on keskkonnakaitse edendamine keskkonnaõiguse kontekstis;

| c) | ta on tegutsenud üle kahe aasta ja ta tegutseb aktiivselt punktis b nimetatud eesmärgi nimel; |
| --- | --- |

c)

ta on tegutsenud üle kahe aasta ja ta tegutseb aktiivselt punktis b nimetatud eesmärgi nimel;

| d) | küsimus, mille kohta vaie esitati, on kaetud organisatsiooni eesmärkide ja tegevusega. |
| --- | --- |

d)

küsimus, mille kohta vaie esitati, on kaetud organisatsiooni eesmärkide ja tegevusega.

2.   Komisjon võtab vastu vajalikud sätted, et tagada lõikes 1 mainitud kriteeriumite läbipaistev ja järjepidev kohaldamine.

Artikkel 12

Euroopa Kohtu menetlus

1.   Vastavalt artiklile 10 vaide esitanud valitsusväline organisatsioon võib algatada menetluse Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega.

2.   Kui ühenduse institutsioon või organ ei tegutse kooskõlas artikli 10 lõigetega 2 või 3, võib valitsusväline organisatsioon algatada menetluse Euroopa Kohtus kooskõlas asutamislepingu asjakohaste sätetega.

V JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Rakendusmeetmed

Vajaduse korral kohandavad ühenduse institutsioonid ja organid oma kodukorda käesoleva määruse sätetega. Need kohandused jõustuvad ... (9).

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates ... (10).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 117, 30.4.2004, lk 52.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta arvamus (ELT L 123 E, 29.4.2004, lk 612), nõukogu 18. juuli 2005. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi .... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega luuakse kuues keskkonnaalane ühenduse tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).

3

(4)  Neljas keskkonnaalane ühenduse tegevusprogramm (EÜT C 328, 7.12.1987, lk 1), viies keskkonnaalane ühenduse tegevusprogramm (EÜT C 138, 17.5.1993, lk 1).

4

(5)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

5

(6)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

6

(7)  EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

7

(8)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

8

(9)  pm

9

(10)  pm

10

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 28. oktoobril 2003. aastal vastu oma ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamist EÜ institutsioonide ja organite suhtes.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 2004. aasta 29. märtsi — 1. aprilli istungjärgul.

Majandus- ja sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 29. aprillil 2004. (1)

Nõukogu võttis ühise seisukoha vastu 18. juuli 2005. aastal.

II.   EESMÄRK

Kavandatava määruse eesmärk on kohaldada Århusi konventsiooni põhimõtteid ühenduse institutsioonide ja organite suhtes, kehtestades nõuded keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise kohta ühenduse tasandil. Seega aitab määrus kaasa EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 1 sätestatud ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisele. Ülemaailmsel tasandil näitaks käesoleva kavandatava määruse vastuvõtmine Euroopa Ühenduse otsustavust täita oma keskkonnaalaseid kohustusi.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised kommentaarid

Ühine seisukoht sisaldab kas sõna-sõnalt, osaliselt või tähenduselt mitmeid Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid. Eelkõige on täpsustatud ja tõhustatud menetlusnõudeid, mida ühenduse institutsioonid ja organid üldsuse teavitamise ja otsustamises osalemise küsimuses peavad täitma. Kohtu poole pöördumise osas on lihtsustatud vaide esitamise õiguse kriteeriume. Pädevatel üksustel (praeguse määratluse järgi asjakohastele kriteeriumidele vastavad valitsusvälised organisatsioonid) ei ole enam kohustust tegutseda otseselt ühenduse tasandil, kuid kõik taotlused peavad käsitlema küsimusi ühenduse tasandil, st olema vastavuses artikli 2 punktis f esitatud keskkonnaõiguse määratlusega.

Siiski ei ole teisi muudatusettepanekuid ühises seisukohas kajastatud, kuna nõukogu oli arvamusel, et need on tarbetud ja/või ebasoovitavad, või et komisjoni esialgse ettepaneku sätted olid kas välja jäetud või neid oli põhjalikult muudetud.

Ühine seisukoht sisaldab ka muudatusi, mida Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud arvamuses ei leidu. Lisaks neile on sisse viidud ka mitmeid redaktsioonilisi muudatusi, et muuta teksti selgemaks või tagada määruse üldine sidusus.

2.   Konkreetsed kommentaarid

Nõukogu leppis eelkõige kokku järgmises:

| — | muudatusettepanekud 39, 40 ja 41 ei olnud vastuvõetavad, sest säästlik areng on väljaspool konventsiooni reguleerimisala ning ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 174 sätestatud keskkonnapoliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 39, 40 ja 41 ei olnud vastuvõetavad, sest säästlik areng on väljaspool konventsiooni reguleerimisala ning ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 174 sätestatud keskkonnapoliitika eesmärkidega;

| — | muudatusettepanek 1 oli kaetud 7. põhjenduse sõnastusega; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 1 oli kaetud 7. põhjenduse sõnastusega;

| — | muudatusettepanek 56 oleks võinud esile kutsuda kattuva erandite korra: määrus (EÜ) nr 1049/2001 annab konventsiooni täitmise tagamiseks piisava raamistiku; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 56 oleks võinud esile kutsuda kattuva erandite korra: määrus (EÜ) nr 1049/2001 annab konventsiooni täitmise tagamiseks piisava raamistiku;

| — | muudatusettepanekud 3, 7 ja 10 läksid kaugemale Århusi konventsiooni nõuetest ning ei olnud seetõttu konventsiooni täitmiseks vajalikud; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 3, 7 ja 10 läksid kaugemale Århusi konventsiooni nõuetest ning ei olnud seetõttu konventsiooni täitmiseks vajalikud;

| — | muudatusettepanek 5 ei olnud seotud määruse ühegi sättega; küsimus menetluste sujuvamaks muutmise kohta on lahendatud eelkõige ühise seisukoha artiklitega 10–12; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 5 ei olnud seotud määruse ühegi sättega; küsimus menetluste sujuvamaks muutmise kohta on lahendatud eelkõige ühise seisukoha artiklitega 10–12;

| — | muudatusettepanekud 8 ja 44 ei olnud enam asjakohased, sest mõiste “pädev üksus” oli tekstist välja jäetud; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 8 ja 44 ei olnud enam asjakohased, sest mõiste “pädev üksus” oli tekstist välja jäetud;

| — | muudatusettepanek 9 ei olnud vastuvõetav, sest ühises seisukohas sisalduv “keskkonnateabe” määratlus on üle võetud direktiivist 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 9 ei olnud vastuvõetav, sest ühises seisukohas sisalduv “keskkonnateabe” määratlus on üle võetud direktiivist 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta;

| — | muudatusettepanek 16 läks kaugemale direktiivis 2003/4/EÜ esitatud teabeleviku sätetest ning oleks toonud kaasa liigse halduskoormuse; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 16 läks kaugemale direktiivis 2003/4/EÜ esitatud teabeleviku sätetest ning oleks toonud kaasa liigse halduskoormuse;

| — | muudatusettepanekud 17 ja 19 kordasid juba määruses (EÜ) nr 1049/2001 selgelt esitatud sätteid; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 17 ja 19 kordasid juba määruses (EÜ) nr 1049/2001 selgelt esitatud sätteid;

| — | muudatusettepanekud 21, 22 ja 23 näisid olevat liiga ettekirjutavad: peaks jääma institutsioonide ja organite otsustada, kuidas nad soovivad määruses sätestatud üldistele põhimõtetele tuginedes arvesse võtta üldsuse osalemise tulemusi; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 21, 22 ja 23 näisid olevat liiga ettekirjutavad: peaks jääma institutsioonide ja organite otsustada, kuidas nad soovivad määruses sätestatud üldistele põhimõtetele tuginedes arvesse võtta üldsuse osalemise tulemusi;

| — | muudatusettepanekut 25 ei saanud heaks kiita, sest see oleks võinud menetlusi märgatavalt aeglustada; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekut 25 ei saanud heaks kiita, sest see oleks võinud menetlusi märgatavalt aeglustada;

| — | muudatusettepanekud 30, 42, 47, 48, 49, 50, 52 ja 53 ei olnud vastuvõetavad, kuna Århusi konventsioon jätab kohtu poole pöördumise õiguse andmise tingimused osapoolte otsustada. Kuigi ühises seisukohas piiratakse “pädeva üksuse” mõistet mitmetele tingimustele vastavate valitsusväliste organisatsioonidega, peetakse ühises seisukohas kindlalt kinni EÜ asutamislepingu artikli 230 lõikest 4 ja artikli 232 lõikest 3, mis on konventsiooni täitmise tagamiseks piisavad; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 30, 42, 47, 48, 49, 50, 52 ja 53 ei olnud vastuvõetavad, kuna Århusi konventsioon jätab kohtu poole pöördumise õiguse andmise tingimused osapoolte otsustada. Kuigi ühises seisukohas piiratakse “pädeva üksuse” mõistet mitmetele tingimustele vastavate valitsusväliste organisatsioonidega, peetakse ühises seisukohas kindlalt kinni EÜ asutamislepingu artikli 230 lõikest 4 ja artikli 232 lõikest 3, mis on konventsiooni täitmise tagamiseks piisavad;

| — | muudatusettepanek 51 ei olnud vajalik, kuna EÜ asutamislepingu artiklis 195 sätestatud tingimused ombudsmani poole pöördumiseks on konventsiooni täitmise tagamiseks piisavad ning seetõttu ei peaks neisse sekkuma; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 51 ei olnud vajalik, kuna EÜ asutamislepingu artiklis 195 sätestatud tingimused ombudsmani poole pöördumiseks on konventsiooni täitmise tagamiseks piisavad ning seetõttu ei peaks neisse sekkuma;

| — | muudatusettepanekute 33, 35 ja 58 mõned aspektid võeti arvesse. Viite lisamist säästvale arengule peeti olemasolevas kontekstis siiski sobimatuks, arvestades keskkonnaõiguse määratlusega, nagu on eespool seoses muudatusettepanekutega 39, 40 ja 41 juba selgitatud. Samuti kinnitatakse ühises seisukohas, et vaide esitamise õiguse kriteeriumid (nüüd artikkel 11) tagavad õiguslike ebaselguste vältimise; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekute 33, 35 ja 58 mõned aspektid võeti arvesse. Viite lisamist säästvale arengule peeti olemasolevas kontekstis siiski sobimatuks, arvestades keskkonnaõiguse määratlusega, nagu on eespool seoses muudatusettepanekutega 39, 40 ja 41 juba selgitatud. Samuti kinnitatakse ühises seisukohas, et vaide esitamise õiguse kriteeriumid (nüüd artikkel 11) tagavad õiguslike ebaselguste vältimise;

| — | muudatusettepanek 36 ei olnud enam asjakohane, kuna vastav artikkel jäeti välja (esialgse ettepaneku artikkel 13) ning endist artiklit 12 (praegune artikkel 11) on muudetud; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanek 36 ei olnud enam asjakohane, kuna vastav artikkel jäeti välja (esialgse ettepaneku artikkel 13) ning endist artiklit 12 (praegune artikkel 11) on muudetud;

| — | muudatusettepanekud 37 ja 38 tuleks tagasi lükata, kuna mitte kõik ühenduse institutsioonid ja organid ei pea oma kodukorda automaatselt kohandama. Kui kohandamine on vajalik, peab neile vajaduse korral selleks piisavalt aega andma ning seejärel kohaldama uut määrust. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud 37 ja 38 tuleks tagasi lükata, kuna mitte kõik ühenduse institutsioonid ja organid ei pea oma kodukorda automaatselt kohandama. Kui kohandamine on vajalik, peab neile vajaduse korral selleks piisavalt aega andma ning seejärel kohaldama uut määrust.

IV.   JÄRELDUS

Nõukogu on arvamusel, et ühine seisukoht kujutab endast tasakaalustatud meetmete paketti, mis aitaks kaasa EÜ asutamislepingu artikli 174 lõikes 1 sätestatud ühenduse keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisele, tagades samal ajal Århusi konventsiooni nõuete täitmise ja kooskõla kehtiva asjakohase seadusandlusega, eelkõige määrusega (EÜ) nr 1049/2001, ilma et tekitataks õigustamatuid kulusid.

Nõukogu ootab konstruktiivset arutelu Euroopa Parlamendiga, pidades silmas määruse peatset vastuvõtmist.

---

(1)  ELT C 117, 30.4.2004, lk 52.

---

| 25.10.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 264/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 264/28

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 32/2005,

18. juuli 2005,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2005, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95

(2005/C 264 E/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) võttis 1993. aastal vastu laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksi (edaspidi “ISM koodeks”). 1994. aasta mais 1974. aasta rahvusvahelisse konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS) IX peatüki “Laevade ohutu käitamise korraldamine” lisamisega muutus nimetatud koodeks järk-järgult kohustuslikuks enamusele rahvusvahelisi meresõite tegevatele laevadele. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) võttis 1993. aastal vastu laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksi (edaspidi “ISM koodeks”). 1994. aasta mais 1974. aasta rahvusvahelisse konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS) IX peatüki “Laevade ohutu käitamise korraldamine” lisamisega muutus nimetatud koodeks järk-järgult kohustuslikuks enamusele rahvusvahelisi meresõite tegevatele laevadele.

| (2) | ISM koodeksit muudeti IMO 5. detsembri 2000. aasta resolutsiooniga MSC.104(73). |
| --- | --- |

(2)

ISM koodeksit muudeti IMO 5. detsembri 2000. aasta resolutsiooniga MSC.104(73).

| (3) | Juhendi administratsioonidele ISM koodeksi rakendamiseks võttis IMO vastu 23. novembril 1995. aastal resolutsiooniga A.788(19). Seda juhendit muudeti 29. novembril 2001. aastal vastu võetud resolutsiooniga A.913(22). |
| --- | --- |

(3)

Juhendi administratsioonidele ISM koodeksi rakendamiseks võttis IMO vastu 23. novembril 1995. aastal resolutsiooniga A.788(19). Seda juhendit muudeti 29. novembril 2001. aastal vastu võetud resolutsiooniga A.913(22).

| (4) | Nõukogu 8. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 3051/95, ro-ro-tüüpi reisiparvlaevade meresõiduohutuse korralduse kohta, (3) muutis 1. juulist 1996 ISM koodeksi ühenduse tasandil kohustuslikuks kõikidele liikmesriikide sadamate vahel liiklevatele ro-ro-tüüpi reisiparvlaevadele, nii kohalikul rannasõidul kui rahvusvahelisel meresõidul ning olenemata nende lipuriigist. See oli esimene samm ISM koodeksi ühetaolise ja ühtse rakendamise tagamise suunas kõikides liikmesriikides. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 8. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 3051/95, ro-ro-tüüpi reisiparvlaevade meresõiduohutuse korralduse kohta, (3) muutis 1. juulist 1996 ISM koodeksi ühenduse tasandil kohustuslikuks kõikidele liikmesriikide sadamate vahel liiklevatele ro-ro-tüüpi reisiparvlaevadele, nii kohalikul rannasõidul kui rahvusvahelisel meresõidul ning olenemata nende lipuriigist. See oli esimene samm ISM koodeksi ühetaolise ja ühtse rakendamise tagamise suunas kõikides liikmesriikides.

| (5) | 1. juulil 1998. aastal muutus ISM koodeks SOLASi IX peatüki sätete alusel kohustuslikuks ettevõtjatele, kes käitavad rahvusvahelistel meresõitudel reisilaevu (sh kiirreisilaevu), naftatankereid, kemikaalitankereid, gaasitankereid, puistlastilaevu ja kiirkaubalaevu, kogumahutavusega 500 tonni ja rohkem. |
| --- | --- |

(5)

1. juulil 1998. aastal muutus ISM koodeks SOLASi IX peatüki sätete alusel kohustuslikuks ettevõtjatele, kes käitavad rahvusvahelistel meresõitudel reisilaevu (sh kiirreisilaevu), naftatankereid, kemikaalitankereid, gaasitankereid, puistlastilaevu ja kiirkaubalaevu, kogumahutavusega 500 tonni ja rohkem.

| (6) | 1. juulil 2002. aastal muutus ISM koodeks kohustuslikuks ettevõtjatele, kes käitavad rahvusvahelisel meresõidul teisi kaubalaevu ja ujuvaid merepuurplatvorme kogumahutavusega 500 ja rohkem. |
| --- | --- |

(6)

1. juulil 2002. aastal muutus ISM koodeks kohustuslikuks ettevõtjatele, kes käitavad rahvusvahelisel meresõidul teisi kaubalaevu ja ujuvaid merepuurplatvorme kogumahutavusega 500 ja rohkem.

| (7) | Inimelude ohutust merel ja keskkonnakaitset on võimalik tõhusalt parandada ISM koodeksi range ja kohustusliku kohaldamisega. |
| --- | --- |

(7)

Inimelude ohutust merel ja keskkonnakaitset on võimalik tõhusalt parandada ISM koodeksi range ja kohustusliku kohaldamisega.

| (8) | ISM koodeksit on soovitav kohaldada vahetult liikmesriikide lipu all sõitvate laevade suhtes ja lipuriigist olenemata ka laevade suhtes, mis teevad ainult kohalikku rannasõitu või liinivedu liikmesriikide sadamatesse või sadamatest. |
| --- | --- |

(8)

ISM koodeksit on soovitav kohaldada vahetult liikmesriikide lipu all sõitvate laevade suhtes ja lipuriigist olenemata ka laevade suhtes, mis teevad ainult kohalikku rannasõitu või liinivedu liikmesriikide sadamatesse või sadamatest.

| (9) | Vahetult kohalduva uue määruse vastuvõtmine peaks tagama ISM koodeksi täitmise selliselt, et liikmesriigid võivad ise otsustada koodeksi kohaldamise lipuriigist olenemata laevade suhtes, mida käitatakse vaid sadamaalal. |
| --- | --- |

(9)

Vahetult kohalduva uue määruse vastuvõtmine peaks tagama ISM koodeksi täitmise selliselt, et liikmesriigid võivad ise otsustada koodeksi kohaldamise lipuriigist olenemata laevade suhtes, mida käitatakse vaid sadamaalal.

| (10) | Sellest tulenevalt tuleks määrus (EÜ) nr 3051/95 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(10)

Sellest tulenevalt tuleks määrus (EÜ) nr 3051/95 kehtetuks tunnistada.

| (11) | Kui liikmesriik leiab, et ettevõtjatel on praktikas raske saavutada ISM koodeksi A osa nõuetele vastavust teatud laevade või laevade kategooriate suhtes, mida kasutatakse ainult selle liikmesriigi kohalikul rannasõidul, võivad nad sätete kohaldamisest osaliselt või täielikult loobuda, kui võetakse meetmeid, mis tagavad koodeksi eesmärkide samaväärse saavutamise. Liikmesriik võib selliste laevade ja ettevõtjate jaoks luua alternatiivse tunnistuste väljastamise ja kontrolli korra. |
| --- | --- |

(11)

Kui liikmesriik leiab, et ettevõtjatel on praktikas raske saavutada ISM koodeksi A osa nõuetele vastavust teatud laevade või laevade kategooriate suhtes, mida kasutatakse ainult selle liikmesriigi kohalikul rannasõidul, võivad nad sätete kohaldamisest osaliselt või täielikult loobuda, kui võetakse meetmeid, mis tagavad koodeksi eesmärkide samaväärse saavutamise. Liikmesriik võib selliste laevade ja ettevõtjate jaoks luua alternatiivse tunnistuste väljastamise ja kontrolli korra.

| (12) | Vajalik on arvestada nõukogu 19. juuni 1995 aasta direktiivi 95/21/EÜ, laevaohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariigi kontroll). (4) |
| --- | --- |

(12)

Vajalik on arvestada nõukogu 19. juuni 1995 aasta direktiivi 95/21/EÜ, laevaohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariigi kontroll). (4)

| (13) | Samuti tuleb arvesse võtta nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta, (5) et määratleda tunnustatud organisatsioonid käesoleva määruse tähenduses, ja nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivi 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta, (6) et kehtestada käesoleva määruse kohaldamisala kohaliku rannasõiduga tegelevate reisilaevade suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Samuti tuleb arvesse võtta nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiivi 94/57/EÜ laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta, (5) et määratleda tunnustatud organisatsioonid käesoleva määruse tähenduses, ja nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivi 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta, (6) et kehtestada käesoleva määruse kohaldamisala kohaliku rannasõiduga tegelevate reisilaevade suhtes.

| (14) | Kõik II lisa muutmiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (7) |
| --- | --- |

(14)

Kõik II lisa muutmiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (7)

| (15) | Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada käesoleva määruse eesmärki, milleks on laevade meresõiduohutuse ja ohutu käitamise edendamine ning laevade põhjustatud reostuse vältimine, ning mis on seetõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(15)

Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada käesoleva määruse eesmärki, milleks on laevade meresõiduohutuse ja ohutu käitamise edendamine ning laevade põhjustatud reostuse vältimine, ning mis on seetõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määruse eesmärk on edendada artikli 3 lõikes 1 osutatud laevade meresõiduohutuse korraldust ja ohutut käitamist, samuti laevade põhjustatud reostuse vältimist, tagades, et neid laevu käitavad ettevõtjad järgivad ISM koodeksi nõudeid seeläbi, et:

| a) | ettevõtjad loovad meresõiduohutuse korralduse süsteemi nii laevadel kui maal ning hoiavad seda asjakohaselt töös ning |
| --- | --- |

a)

ettevõtjad loovad meresõiduohutuse korralduse süsteemi nii laevadel kui maal ning hoiavad seda asjakohaselt töös ning

| b) | lipu- ja sadamariikide administratsioonid kontrollivad seda. |
| --- | --- |

b)

lipu- ja sadamariikide administratsioonid kontrollivad seda.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | ISM koodeks — laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvaheline koodeks, mis on vastu võetud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) assamblee 4. novembri 1993. aasta resolutsiooniga A.741(18), muudetud meresõiduohutuse komitee 5. detsembri 2000. aasta resolutsiooniga MSC.104 (73) ja mille ajakohastatud versioon on esitatud käesoleva määruse I lisas; |
| --- | --- |

1)

ISM koodeks — laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvaheline koodeks, mis on vastu võetud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) assamblee 4. novembri 1993. aasta resolutsiooniga A.741(18), muudetud meresõiduohutuse komitee 5. detsembri 2000. aasta resolutsiooniga MSC.104 (73) ja mille ajakohastatud versioon on esitatud käesoleva määruse I lisas;

| 2) | tunnustatud organisatsioon — vastavalt direktiivile 94/57/EÜ tunnustatud isik; |
| --- | --- |

2)

tunnustatud organisatsioon — vastavalt direktiivile 94/57/EÜ tunnustatud isik;

| 3) | ettevõtja — laeva omanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja või laevapereta laeva prahtija, kes vastutab laevaomaniku asemel laeva käitamise eest ja kes endale sellise vastutuse võtmisel on nõustunud üle võtma kõik ISM koodeksiga kehtestatud kohustused ja vastutuse; |
| --- | --- |

3)

ettevõtja — laeva omanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja või laevapereta laeva prahtija, kes vastutab laevaomaniku asemel laeva käitamise eest ja kes endale sellise vastutuse võtmisel on nõustunud üle võtma kõik ISM koodeksiga kehtestatud kohustused ja vastutuse;

| 4) | reisilaev — laev, sealhulgas kiirlaev, mille pardal on rohkem kui kaksteist reisijat, või reisijate veoks kasutatav allveesõiduk; |
| --- | --- |

4)

reisilaev — laev, sealhulgas kiirlaev, mille pardal on rohkem kui kaksteist reisijat, või reisijate veoks kasutatav allveesõiduk;

| 5) | reisija — iga isik, kes ei ole:






  a) | kapten või laevapere liige või muu isik, kes töötab ükskõik kellena laeval selle laeva huvides, või |
| --- | --- | --- |

5)

reisija — iga isik, kes ei ole:

a)

kapten või laevapere liige või muu isik, kes töötab ükskõik kellena laeval selle laeva huvides, või

| b) | alla üheaastane laps; |
| --- | --- |

b)

alla üheaastane laps;

| 6) | kiirlaev –SOLASi ajakohastatud versiooni reeglis X-1.2 määratletud kiirlaev. Kiirreisilaevade suhtes kohaldatakse direktiivi 98/18/EÜ artikli 2 punktis f nimetatud piiranguid; |
| --- | --- |

6)

kiirlaev –SOLASi ajakohastatud versiooni reeglis X-1.2 määratletud kiirlaev. Kiirreisilaevade suhtes kohaldatakse direktiivi 98/18/EÜ artikli 2 punktis f nimetatud piiranguid;

| 7) | kaubalaev — laev, sealhulgas kiirlaev, mis ei ole reisilaev; |
| --- | --- |

7)

kaubalaev — laev, sealhulgas kiirlaev, mis ei ole reisilaev;

| 8) | rahvusvaheline meresõit –meresõit liikmesriigi sadamast väljaspool seda liikmesriiki asuvasse sadamasse või vastupidi; |
| --- | --- |

8)

rahvusvaheline meresõit –meresõit liikmesriigi sadamast väljaspool seda liikmesriiki asuvasse sadamasse või vastupidi;

| 9) | kohalik rannasõit — meresõit liikmesriigi sadamast samasse või teise sadamasse selle liikmeriigi piires; |
| --- | --- |

9)

kohalik rannasõit — meresõit liikmesriigi sadamast samasse või teise sadamasse selle liikmeriigi piires;

| 10) | regulaarne liinivedu — järjestikused laevade ülesõidud kahe või enama sama punkti vahel kas:






  a) | avaldatud sõiduplaani kohaselt, või |
| --- | --- | --- |

10)

regulaarne liinivedu — järjestikused laevade ülesõidud kahe või enama sama punkti vahel kas:

a)

avaldatud sõiduplaani kohaselt, või

| b) | nii regulaarselt või tihti, et ülesõidud moodustavad süstemaatilise sarja; |
| --- | --- |

b)

nii regulaarselt või tihti, et ülesõidud moodustavad süstemaatilise sarja;

| 11) | ro-ro-tüüpi reisiparvlaev — meresõitu tegev reisilaev, nagu on määratletud SOLASi ajakohastatud versiooni II-1 peatükis; |
| --- | --- |

11)

ro-ro-tüüpi reisiparvlaev — meresõitu tegev reisilaev, nagu on määratletud SOLASi ajakohastatud versiooni II-1 peatükis;

| 12) | reisijate veoks kasutatav allveesõiduk — reisijateveolaev, mida käitatakse eeskätt vee all ja mis sõltub pinnalt saadavast toetusest, näiteks pealveelaev või kaldal asuvad seadmed, mis on mõeldud jälgimiseks ja ühe või mitme järgmise toetuse tagamiseks:






  a) | energiavarustus; |
| --- | --- | --- |

12)

reisijate veoks kasutatav allveesõiduk — reisijateveolaev, mida käitatakse eeskätt vee all ja mis sõltub pinnalt saadavast toetusest, näiteks pealveelaev või kaldal asuvad seadmed, mis on mõeldud jälgimiseks ja ühe või mitme järgmise toetuse tagamiseks:

a)

energiavarustus;

| b) | suruõhuvarustus; |
| --- | --- |

b)

suruõhuvarustus;

| c) | päästevahenditega varustamine; |
| --- | --- |

c)

päästevahenditega varustamine;

| 13) | ujuv merepuurplatvorm — laev, millega saab teha puurimisoperatsioone, et uurida või kasutada merepõhja all olevaid maavarasid, näiteks vedelaid või gaasilisi süsivesinikke, väävlit või soola; |
| --- | --- |

13)

ujuv merepuurplatvorm — laev, millega saab teha puurimisoperatsioone, et uurida või kasutada merepõhja all olevaid maavarasid, näiteks vedelaid või gaasilisi süsivesinikke, väävlit või soola;

| 14) | kogumahutavus — vastavalt 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsioonile mõõdetud laeva kogumahutavus või, ainult kohalikul rannasõidul kasutatavate laevade puhul, mida ei ole mõõdetud vastavalt eelpool nimetatud konventsioonile, vastavalt laevade mahutavuse mõõtmise siseriiklike eeskirjadele mõõdetud laeva kogumahutavus. |
| --- | --- |

14)

kogumahutavus — vastavalt 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsioonile mõõdetud laeva kogumahutavus või, ainult kohalikul rannasõidul kasutatavate laevade puhul, mida ei ole mõõdetud vastavalt eelpool nimetatud konventsioonile, vastavalt laevade mahutavuse mõõtmise siseriiklike eeskirjadele mõõdetud laeva kogumahutavus.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmist tüüpi laevade ja neid käitavate ettevõtjate suhtes:

| a) | kaubalaevad ja reisilaevad, mis sõidavad liikmesriigi lipu all ja teevad rahvusvahelist meresõitu; |
| --- | --- |

a)

kaubalaevad ja reisilaevad, mis sõidavad liikmesriigi lipu all ja teevad rahvusvahelist meresõitu;

| b) | kaubalaevad ja reisilaevad, mis tegelevad ainult kohaliku rannasõiduga, olenemata nende lipuriigist; |
| --- | --- |

b)

kaubalaevad ja reisilaevad, mis tegelevad ainult kohaliku rannasõiduga, olenemata nende lipuriigist;

| c) | kaubalaevad ja reisilaevad, mis teevad regulaarseid liinivedusid liikmesriikide sadamate vahel, olenemata nende lipuriigist; |
| --- | --- |

c)

kaubalaevad ja reisilaevad, mis teevad regulaarseid liinivedusid liikmesriikide sadamate vahel, olenemata nende lipuriigist;

| d) | ujuvad merepuurplatvormid, mis tegutsevad liikmesriigi võimupiirides. |
| --- | --- |

d)

ujuvad merepuurplatvormid, mis tegutsevad liikmesriigi võimupiirides.

2.   Määrust ei kohaldata järgmist tüüpi laevade ja neid käitavate ettevõtjate suhtes:

| a) | sõjalaevad ja sõjaväe-transpordilaevad ning muud laevad, mis kuuluvad liikmesriigile või mida käitab liikmesriik ja mida kasutatakse ainult riiklikel mitteärilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

a)

sõjalaevad ja sõjaväe-transpordilaevad ning muud laevad, mis kuuluvad liikmesriigile või mida käitab liikmesriik ja mida kasutatakse ainult riiklikel mitteärilistel eesmärkidel;

| b) | mehaanilise jõuajamita laevad, primitiivse konstruktsiooniga puidust laevad, lõbusõidujahid ja -väikelaevad, välja arvatud juhul, kui need on mehitatud või mehitatakse laevaperega ning veavad ärilistel eesmärkidel üle 12 reisija; |
| --- | --- |

b)

mehaanilise jõuajamita laevad, primitiivse konstruktsiooniga puidust laevad, lõbusõidujahid ja -väikelaevad, välja arvatud juhul, kui need on mehitatud või mehitatakse laevaperega ning veavad ärilistel eesmärkidel üle 12 reisija;

| c) | kalalaevad; |
| --- | --- |

c)

kalalaevad;

| d) | kaubalaevad ja ujuvad merepuurplatvormid kogumahutavusega alla 500; |
| --- | --- |

d)

kaubalaevad ja ujuvad merepuurplatvormid kogumahutavusega alla 500;

| e) | reisilaevad, välja arvatud ro-ro-tüüpi reisiparvlaevad, direktiivi 98/18/EÜ artiklis 4 määratletud C ja D klassi merepiirkondades. |
| --- | --- |

e)

reisilaevad, välja arvatud ro-ro-tüüpi reisiparvlaevad, direktiivi 98/18/EÜ artiklis 4 määratletud C ja D klassi merepiirkondades.

Artikkel 4

Vastavus

Liikmesriigid tagavad, et kõik käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid laevu käitavad ettevõtjad vastavad käesoleva määruse sätetele.

Artikkel 5

Meresõiduohutuse korraldamise nõuded

Artikli 3 lõikes 1 nimetatud laevad ja neid käitavad ettevõtjad peavad vastama ISM koodeksi A osa nõuetele.

Artikkel 6

Tunnistuste väljastamine ja kontrollimine

Tunnistuse väljastamisel ja kontrollimisel järgivad liikmesriigid ISM koodeksi B osa sätteid.

Artikkel 7

Erand

1.   Juhul kui liikmesriik leiab, et ettevõtjatel on praktikas raske saavutada ISM koodeksi A osa lõigete 6, 7, 9, 11 ja 12 nõuetele vastavust teatud laevade või laevade kategooriate suhtes, mida kasutatakse ainult selle liikmesriigi kohalikul rannasõidul, võivad nad nende sätetest osaliselt või täielikult kõrvale kalduda võttes meetmed, mis tagavad koodeksi eesmärkide samaväärse saavutamise.

2.   Liikmesriik võib kehtestada alternatiivse tunnistuste väljastamise ja kontrolli korra nende laevade ja ettevõtjate jaoks, kellele on võimaldatud lõike 1 kohane erand, juhul kui ta leiab, et praktikas on artiklis 6 sätestatud nõudeid raske kohaldada.

3.   Lõikes 1 ja vajadusel lõikes 2 nimetatud asjaolude puhul rakendatakse järgmist korda:

| a) | asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni eranditest ja meetmetest, mida kavatsetakse vastu võtta; |
| --- | --- |

a)

asjaomane liikmesriik teavitab komisjoni eranditest ja meetmetest, mida kavatsetakse vastu võtta;

| b) | kui kuue kuu jooksul pärast teatamist otsustatakse artikli 12 lõikes 2 osutatud korras, et ettepandud erand ei ole õigustatud või et meetmed ei ole piisavad, nõutakse kõnealuselt liikmesriigilt ettepandud sätete muutmist või nende sätete vastu võtmata jätmist; |
| --- | --- |

b)

kui kuue kuu jooksul pärast teatamist otsustatakse artikli 12 lõikes 2 osutatud korras, et ettepandud erand ei ole õigustatud või et meetmed ei ole piisavad, nõutakse kõnealuselt liikmesriigilt ettepandud sätete muutmist või nende sätete vastu võtmata jätmist;

| c) | nimetatud liikmesriik avalikustab kõik vastuvõetud meetmed koos otseviitega lõikele 1 ja vajadusel lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

nimetatud liikmesriik avalikustab kõik vastuvõetud meetmed koos otseviitega lõikele 1 ja vajadusel lõikele 2.

4.   Lõike 1 ja vajadusel lõike 2 alusel tehtud erandite alusel väljastab asjaomane liikmesriik II lisa punkti 5 teise lõigu kohase tunnistuse, milles näidatakse rakendatud tööpiirangud.

Artikkel 8

Tunnistuste kehtivus, aktsepteerimine ja tunnustamine

1.   Vastavuse tunnistus kehtib kuni viis aastat alates selle väljastamise kuupäevast. Meresõiduohutuse korraldamise tunnistus kehtib kuni viis aastat alates selle väljastamise kuupäevast.

2.   Vastavuse tunnistuse ja meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse uuendamisel kohaldatakse ISM koodeksi B osa asjakohaseid sätteid.

3.   Liikmesriigid aktsepteerivad teise liikmesriigi administratsioonide poolt või nende nimel tunnustatud organisatsiooni poolt väljastatud vastavuse tunnistuse, ajutisi vastavuse tunnistuse, meresõiduohutuse korraldamise tunnistusi ja ajutisi meresõiduohutuse korraldamise tunnistusi.

4.   Liikmesriigid aktsepteerivad kolmandate riikide administratsioonide poolt või nende nimel väljastatud vastavuse tunnistuse, ajutisi vastavuse tunnistuse, meresõiduohutuse korraldamise tunnistusi ja ajutisi meresõiduohutuse korraldamise tunnistusi.

Liinivedusid tegevatele laevadele kolmandate riikide nimel väljastatud vastavuse tunnistuste, ajutiste vastavuse tunnistuste, meresõiduohutuse korraldamise tunnistuste, ajutiste meresõiduohutuse korraldamise tunnistuste vastavust ISM koodeksile kontrollitakse siiski asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide poolt või nimel asjakohaste vahenditega, välja arvatud juhul, kui need on väljastanud liikmesriigi administratsioon või tunnustatud organisatsioon.

Artikkel 9

Sanktsioonid

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sanktsioonid peavad olema efektiivsed, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 10

Aruandlus

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kahe aasta järel aruande käesoleva määruse rakendamise kohta.

2.   Komisjon kehtestab artikli 12 lõikes 2 osutatud korras ühtlustatud näidisvormi vastavate aruannete jaoks.

3.   Komisjon koostab Euroopa Meresõiduohutuse Ameti abiga kuue kuu jooksul pärast liikmesriikidelt vastavate aruannete saamist konsolideeritud aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, vajadusel koos ettepanekutega vajalike meetmete võtmiseks. Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 11

Muudatused

1.   ISM koodeksis tehtud muudatused võib käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust artikli 5 alusel.

2.   II lisa muudetakse artikli 12 lõikes 2 osutatud korras.

Artikkel 12

Komitee

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 3 alusel loodud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse ka artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 13

Kehtetuks tunnistamine

1.   Nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 tunnistatakse kehtetuks alates ... (8)

2.   Enne ... (9) väljastatud vastavuse tunnistused, ajutised vastavuse tunnistused, meresõiduohutuse korraldamise tunnistused ja ajutised meresõiduohutuse korraldamise tunnistused jäävad kehtima kuni nende kehtivusaja lõpuni või kuni nende järgmise kinnitamiseni.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Kauba- ja reisilaevade suhtes, mis ei pea juba vastama ISM koodeksile, kohaldatakse seda määrust alates ... (10).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 302, 7.12.2004, lk 20.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2004. aasta arvamus (ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 565), nõukogu 18. juuli 2005. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

(3)  EÜT L 320, 30.12.1995, lk 14. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1).

3

(4)  EÜT L 157, 7.7.1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/84/EÜ (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 53).

4

(5)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/84/EÜ.

5

(6)  EÜT L 144, 15.5.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/75/EÜ (ELT L 190, 30.7.2003, lk 6).

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 415/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 10).

7

(8)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

8

(9)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

9

(10)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

10

---

I LISA

LAEVADE OHUTU EKSPLUATEERIMISE JA REOSTUSE VÄLTIMISE KORRALDAMISE RAHVUSVAHELINE KOODEKS (MERESÕIDUOHUTUSE KORRALDAMISE RAHVUSVAHELINE KOODEKS (ISM KOODEKS))

A OSA —   RAKENDAMINE

| 1. | ÜLDSÄTTED |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eesmärgid |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kohaldamine |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Meresõiduohutuse korraldamise süsteemi (SMS) rakendamise nõuded |
| --- | --- |

1.4.

| 2. | OHUTUSE JA KESKKONNAKAITSE PÕHIMÕTTED |
| --- | --- |

2.

| 3. | ETTEVÕTJA VASTUTUS JA PÄDEVUS |
| --- | --- |

3.

| 4. | AMETISSE NIMETATUD ISIK(UD) |
| --- | --- |

4.

| 5. | KAPTENI VASTUTUS JA PÄDEVUS |
| --- | --- |

5.

| 6. | VAHENDID JA PERSONAL |
| --- | --- |

6.

| 7. | KAVADE VÄLJATÖÖTAMINE LAEVA PARDATOIMINGUTE JAOKS |
| --- | --- |

7.

| 8. | HÄDAOLUKORRAKS VALMISOLEK |
| --- | --- |

8.

| 9. | NÕUETELE MITTEVASTAVUSTEST, ÕNNETUSTEST JA OHTLIKEST OLUKORDADEST TEATAMINE NING NENDE OLUKORDADE ANALÜÜS |
| --- | --- |

9.

| 10. | LAEVA JA SEADMETE HOOLDUS |
| --- | --- |

10.

| 11 | DOKUMENDID |
| --- | --- |

11

| 12. | ETTEVÕTJAPOOLNE KONTROLL, JÄRELEVALVE JA HINDAMINE |
| --- | --- |

12.

B OSA —   TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE JA KONTROLLIMINE

| 13. | TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE JA PERIOODILINE KONTROLLIMINE |
| --- | --- |

13.

| 14. | AJUTISTE TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE |
| --- | --- |

14.

| 15. | KONTROLLIMINE |
| --- | --- |

15.

| 16. | TUNNISTUSTE VORMID |
| --- | --- |

16.

LAEVADE OHUTU EKSPLUATEERIMISE JA REOSTUSE VÄLTIMISE KORRALDAMISE RAHVUSVAHELINE KOODEKS (MERESÕIDUOHUTUSE KORRALDAMISE RAHVUSVAHELINE KOODEKS (ISM KOODEKS))

A OSA —   RAKENDAMINE

1.   ÜLDSÄTTED

1.1.   Mõisted

Käesoleva koodeksi A ja B osas kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 1.1.1. | Meresõiduohutuse korraldamise rahvusvaheline koodeks (ISM koodeks) — laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvaheline koodeks, nagu selle on vastu võtnud assamblee ja mida võib muuta Rahvusvaheline Mereorganisatsioon. |
| --- | --- |

1.1.1.

Meresõiduohutuse korraldamise rahvusvaheline koodeks (ISM koodeks) — laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvaheline koodeks, nagu selle on vastu võtnud assamblee ja mida võib muuta Rahvusvaheline Mereorganisatsioon.

| 1.1.2. | Ettevõtja — laeva omanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja või laevapereta laeva prahtija, kes vastutab laevaomaniku asemel laeva käitamise eest ja kes endale sellise vastutuse võtmisel on nõustunud üle võtma kõik ISM koodeksiga kehtestatud kohustused ja vastutuse. |
| --- | --- |

1.1.2.

Ettevõtja — laeva omanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja või laevapereta laeva prahtija, kes vastutab laevaomaniku asemel laeva käitamise eest ja kes endale sellise vastutuse võtmisel on nõustunud üle võtma kõik ISM koodeksiga kehtestatud kohustused ja vastutuse.

| 1.1.3. | Administratsioon — selle riigi valitsus, mille lipu all on laeval õigus sõita. |
| --- | --- |

1.1.3.

Administratsioon — selle riigi valitsus, mille lipu all on laeval õigus sõita.

| 1.1.4. | Meresõiduohutuse korraldamise süsteem — korrastatud ja dokumenteeritud süsteem, mis võimaldab ettevõtja personalil tõhusalt rakendada ettevõtja ohutus- ja keskkonnakaitse põhimõtteid. |
| --- | --- |

1.1.4.

Meresõiduohutuse korraldamise süsteem — korrastatud ja dokumenteeritud süsteem, mis võimaldab ettevõtja personalil tõhusalt rakendada ettevõtja ohutus- ja keskkonnakaitse põhimõtteid.

| 1.1.5. | Vastavuse tunnistus — käesoleva koodeksi nõuetele vastavale ettevõtjale antud dokument. |
| --- | --- |

1.1.5.

Vastavuse tunnistus — käesoleva koodeksi nõuetele vastavale ettevõtjale antud dokument.

| 1.1.6. | Meresõiduohutuse korraldamise tunnistus — laevale antud dokument, mis näitab, et ettevõtja ja tema laeva juhtkond tegutsevad vastavalt heakskiidetud meresõiduohutuse korraldamise süsteemile. |
| --- | --- |

1.1.6.

Meresõiduohutuse korraldamise tunnistus — laevale antud dokument, mis näitab, et ettevõtja ja tema laeva juhtkond tegutsevad vastavalt heakskiidetud meresõiduohutuse korraldamise süsteemile.

| 1.1.7. | Objektiivsed tõendid — vaatlemisel, mõõtmisel või katsetamisel põhinev ja tõendatav ohutuse või mõne meresõiduohutuse korraldamise süsteemi osa olemasolu ja rakendamist käsitlev kvantitatiivne või kvalitatiivne informatsioon, dokumentatsioon või tuvastatud asjaolu. |
| --- | --- |

1.1.7.

Objektiivsed tõendid — vaatlemisel, mõõtmisel või katsetamisel põhinev ja tõendatav ohutuse või mõne meresõiduohutuse korraldamise süsteemi osa olemasolu ja rakendamist käsitlev kvantitatiivne või kvalitatiivne informatsioon, dokumentatsioon või tuvastatud asjaolu.

| 1.1.8. | Märkus — meresõiduohutuse korraldamise auditi käigus tuvastatud asjaolud, mida kinnitavad objektiivsed tõendid. |
| --- | --- |

1.1.8.

Märkus — meresõiduohutuse korraldamise auditi käigus tuvastatud asjaolud, mida kinnitavad objektiivsed tõendid.

| 1.1.9. | Mittevastavus — vaadeldud olukord, kus objektiivsed tõendid viitavad kindlaksmääratud nõuete mittetäitmisele. |
| --- | --- |

1.1.9.

Mittevastavus — vaadeldud olukord, kus objektiivsed tõendid viitavad kindlaksmääratud nõuete mittetäitmisele.

| 1.1.10. | Suur mittevastavus — tuvastatav kõrvalekalle, mis kujutab endast tõsist ohtu personalile, laevale või keskkonnale ning mis nõuab puuduste viivitamatut kõrvaldamist ning mis võib seisneda käesoleva koodeksi nõuete ebaefektiivses ja mittesüstemaatilises täitmises. |
| --- | --- |

1.1.10.

Suur mittevastavus — tuvastatav kõrvalekalle, mis kujutab endast tõsist ohtu personalile, laevale või keskkonnale ning mis nõuab puuduste viivitamatut kõrvaldamist ning mis võib seisneda käesoleva koodeksi nõuete ebaefektiivses ja mittesüstemaatilises täitmises.

| 1.1.11. | Aastapäev — iga aasta kuupäev ja kuu, mis vastab kõnealuse dokumendi või tunnistuse kehtivuse lõppkuupäevale. |
| --- | --- |

1.1.11.

Aastapäev — iga aasta kuupäev ja kuu, mis vastab kõnealuse dokumendi või tunnistuse kehtivuse lõppkuupäevale.

| 1.1.12. | Konventsioon — muudetud 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel. |
| --- | --- |

1.1.12.

Konventsioon — muudetud 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel.

1.2.   Eesmärgid

| 1.2.1. | Käesoleva koodeksi eesmärk on meresõiduohutuse tagamine, inimvigastuste ja inimelude kaotuse tõkestamine ning keskkonna, eelkõige merekeskkonna, ja vara kahjustamise vältimine. |
| --- | --- |

1.2.1.

Käesoleva koodeksi eesmärk on meresõiduohutuse tagamine, inimvigastuste ja inimelude kaotuse tõkestamine ning keskkonna, eelkõige merekeskkonna, ja vara kahjustamise vältimine.

| 1.2.2. | Ettevõtja meresõiduohutuse korraldamise eesmärkide hulka kuulub muuhulgas:






  1.2.2.1. | laeva ohutu käitamine ja töökeskkonna ohutuse tagamine; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Ettevõtja meresõiduohutuse korraldamise eesmärkide hulka kuulub muuhulgas:

1.2.2.1.

laeva ohutu käitamine ja töökeskkonna ohutuse tagamine;

| 1.2.2.2. | kaitseabinõude kehtestamine kõikide tuntud riskide vastu; ja |
| --- | --- |

1.2.2.2.

kaitseabinõude kehtestamine kõikide tuntud riskide vastu; ja

| 1.2.2.3. | kaldapersonali ja laevapere meresõiduohutusalaste oskuste pidev parandamine, kaasa arvatud ettevalmistus hädaolukorraks nii ohutuse kui ka keskkonnakaitse alal. |
| --- | --- |

1.2.2.3.

kaldapersonali ja laevapere meresõiduohutusalaste oskuste pidev parandamine, kaasa arvatud ettevalmistus hädaolukorraks nii ohutuse kui ka keskkonnakaitse alal.

| 1.2.3. | Meresõiduohutuse korraldamise süsteem peaks tagama:






  1.2.3.1. | kohustuslike eeskirjade ja õigusaktide järgimise; ja |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

Meresõiduohutuse korraldamise süsteem peaks tagama:

1.2.3.1.

kohustuslike eeskirjade ja õigusaktide järgimise; ja

| 1.2.3.2. | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni, administratsioonide, klassifikatsiooniühingute ning laevaehitus- ja laevaremonditööstuse poolt kohaldamiseks soovitatud koodeksite, juhiste ja standardite arvesse võtmise. |
| --- | --- |

1.2.3.2.

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni, administratsioonide, klassifikatsiooniühingute ning laevaehitus- ja laevaremonditööstuse poolt kohaldamiseks soovitatud koodeksite, juhiste ja standardite arvesse võtmise.

1.3.   Kohaldamine

Käesoleva koodeksi nõudeid võib kohaldada kõikide laevade suhtes.

1.4.   Meresõiduohutuse korraldamise süsteemi (SMS) rakendamise nõuded

Iga ettevõtja töötab välja, evitab ja hoiab töös meresõiduohutuse korraldamise süsteemi (SMS), mis sisaldab järgmisi rakendusnõudeid:

| 1.4.1. | ohutus- ja keskkonnakaitse põhimõtted; |
| --- | --- |

1.4.1.

ohutus- ja keskkonnakaitse põhimõtted;

| 1.4.2. | juhised ja menetlused laevade ohutu käitamise ning keskkonnakaitse tagamiseks kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste ja lipuriigi õigusaktidega; |
| --- | --- |

1.4.2.

juhised ja menetlused laevade ohutu käitamise ning keskkonnakaitse tagamiseks kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste ja lipuriigi õigusaktidega;

| 1.4.3. | pädevuse määratlemine ja teabevahetuse kanalite määramine kaldapersonali ja laevapersonali vahel ja seas; |
| --- | --- |

1.4.3.

pädevuse määratlemine ja teabevahetuse kanalite määramine kaldapersonali ja laevapersonali vahel ja seas;

| 1.4.4. | õnnetustest ja käesoleva koodeksi sätetele mittevastavustest teatamise kord; |
| --- | --- |

1.4.4.

õnnetustest ja käesoleva koodeksi sätetele mittevastavustest teatamise kord;

| 1.4.5. | hädaolukordadeks valmistumise ja nendele reageerimise kord; ja |
| --- | --- |

1.4.5.

hädaolukordadeks valmistumise ja nendele reageerimise kord; ja

| 1.4.6. | sisekontrolli ja juhtimisstruktuuri hindamise kord. |
| --- | --- |

1.4.6.

sisekontrolli ja juhtimisstruktuuri hindamise kord.

2.   OHUTUS- JA KESKKONNAKAITSE PÕHIMÕTTED

| 2.1. | Ettevõtja kehtestab ohutus- ja keskkonnakaitse põhimõtted, kus kirjeldatakse, kuidas saavutatakse punktis 1.2 loetletud eesmärgid. |
| --- | --- |

2.1.

Ettevõtja kehtestab ohutus- ja keskkonnakaitse põhimõtted, kus kirjeldatakse, kuidas saavutatakse punktis 1.2 loetletud eesmärgid.

| 2.2. | Ettevõtja tagab, et kõnealuseid põhimõtteid rakendatakse ja neist peetakse kinni kõikidel tasanditel nii ettevõtja kaldastruktuurides kui ka laeval. |
| --- | --- |

2.2.

Ettevõtja tagab, et kõnealuseid põhimõtteid rakendatakse ja neist peetakse kinni kõikidel tasanditel nii ettevõtja kaldastruktuurides kui ka laeval.

3.   ETTEVÕTJA VASTUTUS JA PÄDEVUS

| 3.1. | Kui laeva käitamise eest vastutav isik ei ole laeva omanik, peab omanik administratsioonile teatama selle isiku täieliku nime ja muud andmed. |
| --- | --- |

3.1.

Kui laeva käitamise eest vastutav isik ei ole laeva omanik, peab omanik administratsioonile teatama selle isiku täieliku nime ja muud andmed.

| 3.2. | Ettevõtja määrab kindlaks ja dokumenteerib kõikide isikute vastutuse, pädevuse ja vastastikused suhted, kes korraldavad, teostavad või kontrollivad ohutusega ja reostuse vältimisega seotud ja seda mõjutavat tööd. |
| --- | --- |

3.2.

Ettevõtja määrab kindlaks ja dokumenteerib kõikide isikute vastutuse, pädevuse ja vastastikused suhted, kes korraldavad, teostavad või kontrollivad ohutusega ja reostuse vältimisega seotud ja seda mõjutavat tööd.

| 3.3. | Ettevõtja vastutab selle eest, et ametisse nimetatud isikule või isikutele oleksid tagatud nende kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid ja kaldastruktuuride toetus. |
| --- | --- |

3.3.

Ettevõtja vastutab selle eest, et ametisse nimetatud isikule või isikutele oleksid tagatud nende kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid ja kaldastruktuuride toetus.

4.   AMETISSE NIMETATUD ISIK(UD)

Iga laeva ohutu käitamise ning ettevõtja ja laevapere vahelise side tagamiseks nimetab iga ettevõtja vastavalt vajadusele kaldal ametisse isiku või isikud, kellel on otseühendus kõrgeima juhtkonnaga. Ametisse nimetatud isiku või isikute vastutus ja pädevus hõlmavad laeva käitamise ohutusega ja reostuse vältimisega seotud aspektide jälgimist ning selle tagamist, et vajaduse korral oleksid rakendatavad nõuetekohased vahendid ja kaldapoolne toetus.

5.   KAPTENI VASTUTUS JA PÄDEVUS

| 5.1. | Ettevõtja määratleb ja dokumenteerib selgelt kapteni vastutuse alljärgnevas:






  5.1.1. | ettevõtja ohutus- ja keskkonnakaitse põhimõtete rakendamine; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Ettevõtja määratleb ja dokumenteerib selgelt kapteni vastutuse alljärgnevas:

5.1.1.

ettevõtja ohutus- ja keskkonnakaitse põhimõtete rakendamine;

| 5.1.2. | laevapere motiveerimine nimetatud põhimõtete järgimisel; |
| --- | --- |

5.1.2.

laevapere motiveerimine nimetatud põhimõtete järgimisel;

| 5.1.3. | asjassepuutuvate korralduste ja juhiste andmine selgel ja arusaadaval viisil; |
| --- | --- |

5.1.3.

asjassepuutuvate korralduste ja juhiste andmine selgel ja arusaadaval viisil;

| 5.1.4. | kontroll kindlaksmääratud nõuete täitmise üle; ja |
| --- | --- |

5.1.4.

kontroll kindlaksmääratud nõuete täitmise üle; ja

| 5.1.5. | meresõiduohutuse korraldamise süsteemi (SMS) kontrollimine ja selle puudustest teatamine kaldajuhtkonnale. |
| --- | --- |

5.1.5.

meresõiduohutuse korraldamise süsteemi (SMS) kontrollimine ja selle puudustest teatamine kaldajuhtkonnale.

| 5.2. | Ettevõtja tagab, et laeva pardal kasutatava SMSi põhimõtetes oleks selgesti väljendatud kapteni pädevus. Ettevõtja peab SMSis sätestama, et kaptenil on ülimuslik pädevus ja vastutus otsuste tegemisel ohutusega ja merereostuse vältimisega seotud küsimustes ning vajadusel ettevõtjalt abi nõudmisel. |
| --- | --- |

5.2.

Ettevõtja tagab, et laeva pardal kasutatava SMSi põhimõtetes oleks selgesti väljendatud kapteni pädevus. Ettevõtja peab SMSis sätestama, et kaptenil on ülimuslik pädevus ja vastutus otsuste tegemisel ohutusega ja merereostuse vältimisega seotud küsimustes ning vajadusel ettevõtjalt abi nõudmisel.

6.   VAHENDID JA PERSONAL

| 6.1. | Ettevõtja tagab, et kapten:






  6.1.1. | omab laeva juhtimiseks nõutavat kvalifikatsiooni; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Ettevõtja tagab, et kapten:

6.1.1.

omab laeva juhtimiseks nõutavat kvalifikatsiooni;

| 6.1.2. | tunneb igati ettevõtja meresõiduohutuse korraldamise süsteemi; ja |
| --- | --- |

6.1.2.

tunneb igati ettevõtja meresõiduohutuse korraldamise süsteemi; ja

| 6.1.3. | saab vajaliku toetuse kapteni kohustuste turvaliseks täitmiseks. |
| --- | --- |

6.1.3.

saab vajaliku toetuse kapteni kohustuste turvaliseks täitmiseks.

| 6.2. | Ettevõtja tagab, et iga laev on mehitatud vastavalt riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele kvalifitseeritud, diplomeeritud ja meditsiiniliselt sobivate laevapere liikmetega. |
| --- | --- |

6.2.

Ettevõtja tagab, et iga laev on mehitatud vastavalt riiklikele ja rahvusvahelistele nõuetele kvalifitseeritud, diplomeeritud ja meditsiiniliselt sobivate laevapere liikmetega.

| 6.3. | Ettevõtja kehtestab menetlused, mille kohaselt tutvustatakse uuele personalile ning ohutuse ja keskkonnakaitsega seotud uutele ametikohustustele üle viidud personalile asjakohaselt nende kohustusi.
  Juhised, mis tuleb anda enne mereleminekut, tuleb kindlaks määrata, dokumenteerida ja teatavaks teha. |
| --- | --- |

6.3.

Ettevõtja kehtestab menetlused, mille kohaselt tutvustatakse uuele personalile ning ohutuse ja keskkonnakaitsega seotud uutele ametikohustustele üle viidud personalile asjakohaselt nende kohustusi.

Juhised, mis tuleb anda enne mereleminekut, tuleb kindlaks määrata, dokumenteerida ja teatavaks teha.

| 6.4. | Ettevõtja peab tagama, et kogu ettevõtja SMSiga seotud personal mõistaks piisavalt asjakohaseid reegleid, eeskirju, koodekseid ja juhiseid. |
| --- | --- |

6.4.

Ettevõtja peab tagama, et kogu ettevõtja SMSiga seotud personal mõistaks piisavalt asjakohaseid reegleid, eeskirju, koodekseid ja juhiseid.

| 6.5. | Ettevõtja peab kehtestama ja töös hoidma menetlused selgitamaks välja mistahes väljaõppe vajaduse, mis on nõutav SMSi toetamiseks, ja tagama, et kogu asjassepuutuv personal saaks vastava väljaõppe. |
| --- | --- |

6.5.

Ettevõtja peab kehtestama ja töös hoidma menetlused selgitamaks välja mistahes väljaõppe vajaduse, mis on nõutav SMSi toetamiseks, ja tagama, et kogu asjassepuutuv personal saaks vastava väljaõppe.

| 6.6. | Ettevõtja peab kehtestama menetlused laevapere liikmete asjakohaseks teavitamiseks SMSist töökeeles või nendele arusaadavas muus keeles. |
| --- | --- |

6.6.

Ettevõtja peab kehtestama menetlused laevapere liikmete asjakohaseks teavitamiseks SMSist töökeeles või nendele arusaadavas muus keeles.

| 6.7. | Ettevõtja peab tagama, et laevapere liikmed on võimelised tulemuslikult suhtlema, täites SMSiga seonduvaid kohustusi. |
| --- | --- |

6.7.

Ettevõtja peab tagama, et laevapere liikmed on võimelised tulemuslikult suhtlema, täites SMSiga seonduvaid kohustusi.

7.   TEGEVUSKAVADE VÄLJATÖÖTAMINE LAEVA PARDATOIMINGUTE JAOKS

Ettevõtja peab laeva ohutusega ja reostuse vältimisega seotud oluliste pardatoimingute jaoks kehtestama tegevuskavade ja juhendite, sealhulgas vajaduse korral kontrollküsimustike, väljatöötamise korra. Sellega seotud erinevad ülesanded tuleb määratleda ning määrata need täitmiseks kvalifitseeritud personalile.

8.   HÄDAOLUKORRAKS VALMISOLEK

| 8.1. | Ettevõtja kehtestab menetlused laevapardal tekkida võivate hädaolukordade väljaselgitamiseks, kirjeldamiseks ja neile reageerimiseks. |
| --- | --- |

8.1.

Ettevõtja kehtestab menetlused laevapardal tekkida võivate hädaolukordade väljaselgitamiseks, kirjeldamiseks ja neile reageerimiseks.

| 8.2. | Ettevõtja kehtestab praktiliste ja teoreetiliste harjutuste programmi hädaolukorras tegutsemise ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

8.2.

Ettevõtja kehtestab praktiliste ja teoreetiliste harjutuste programmi hädaolukorras tegutsemise ettevalmistamiseks.

| 8.3. | SMSis peab ette nägema meetmed, mis tagavad, et ettevõtja organisatsioon on võimeline tema laevadega seotud ohtudele, õnnetustele ja hädaolukordadele igal ajal reageerima. |
| --- | --- |

8.3.

SMSis peab ette nägema meetmed, mis tagavad, et ettevõtja organisatsioon on võimeline tema laevadega seotud ohtudele, õnnetustele ja hädaolukordadele igal ajal reageerima.

9.   NÕUETELE MITTEVASTAVUSTEST, ÕNNETUSTEST JA OHTLIKEST OLUKORDADEST TEATAMINE JA NENDE OLUKORDADE ANALÜÜS

| 9.1. | SMS peab sisaldama protseduure, et tagada ettevõtjale mittevastavustest, õnnetustest ja ohtlikest olukordadest teatamine ning asjakohane juurdlus ja analüüs, eesmärgiga parandada ohutust ja vältida merereostust. |
| --- | --- |

9.1.

SMS peab sisaldama protseduure, et tagada ettevõtjale mittevastavustest, õnnetustest ja ohtlikest olukordadest teatamine ning asjakohane juurdlus ja analüüs, eesmärgiga parandada ohutust ja vältida merereostust.

| 9.2. | Ettevõtja kehtestab parandusmeetmete rakendamise menetlused. |
| --- | --- |

9.2.

Ettevõtja kehtestab parandusmeetmete rakendamise menetlused.

10.   LAEVA JA SEADMETE HOOLDUS

| 10.1. | Ettevõtja kehtestab menetlused, millega tagatakse laeva hooldus vastavuses asjakohaste eeskirjade ja reeglite sätetega ning ettevõtja poolt kehtestatavate mistahes lisanõuetega. |
| --- | --- |

10.1.

Ettevõtja kehtestab menetlused, millega tagatakse laeva hooldus vastavuses asjakohaste eeskirjade ja reeglite sätetega ning ettevõtja poolt kehtestatavate mistahes lisanõuetega.

| 10.2. | Nende nõuete täitmiseks ettevõtja tagab, et:






  10.2.1. | sobivate ajavahemike järel toimuvad kontrollid; |
| --- | --- | --- |

10.2.

Nende nõuete täitmiseks ettevõtja tagab, et:

10.2.1.

sobivate ajavahemike järel toimuvad kontrollid;

| 10.2.2. | mistahes nõuetele mittevastavusest teatatakse koos selle võimaliku põhjusega, kui see on teada; |
| --- | --- |

10.2.2.

mistahes nõuetele mittevastavusest teatatakse koos selle võimaliku põhjusega, kui see on teada;

| 10.2.3. | võetakse asjakohaseid parandusmeetmeid; ja |
| --- | --- |

10.2.3.

võetakse asjakohaseid parandusmeetmeid; ja

| 10.2.4. | andmed nimetatud tegevuse kohta säilitatakse. |
| --- | --- |

10.2.4.

andmed nimetatud tegevuse kohta säilitatakse.

| 10.3. | Ettevõtja töötab SMSis välja menetlused, mille alusel määratakse kindlaks seadmed ja tehnilised süsteemid, mille ootamatu rike töös võib põhjustada ohtlikke olukordi. SMS sisaldab erimeetmeid, mille ülesandeks on parandada eelpoolnimetatud seadmete või süsteemide töökindlust. Nende meetmete hulka kuulub valvesüsteemide ja mitte pidevalt töösolevate seadmete või tehniliste süsteemide regulaarne kontroll. |
| --- | --- |

10.3.

Ettevõtja töötab SMSis välja menetlused, mille alusel määratakse kindlaks seadmed ja tehnilised süsteemid, mille ootamatu rike töös võib põhjustada ohtlikke olukordi. SMS sisaldab erimeetmeid, mille ülesandeks on parandada eelpoolnimetatud seadmete või süsteemide töökindlust. Nende meetmete hulka kuulub valvesüsteemide ja mitte pidevalt töösolevate seadmete või tehniliste süsteemide regulaarne kontroll.

| 10.4. | Punktis 10.2 nimetatud kontrollid ja punktis 10.3 nimetatud meetmed on integreeritud laeva tavapärasesse ekspluatatsiooni/rutiini. |
| --- | --- |

10.4.

Punktis 10.2 nimetatud kontrollid ja punktis 10.3 nimetatud meetmed on integreeritud laeva tavapärasesse ekspluatatsiooni/rutiini.

11.   DOKUMENDID

| 11.1. | Ettevõtja kehtestab ja hoiab töös menetluskorra kõikide SMSiga seotud dokumentide ja andmete kontrollimiseks. |
| --- | --- |

11.1.

Ettevõtja kehtestab ja hoiab töös menetluskorra kõikide SMSiga seotud dokumentide ja andmete kontrollimiseks.

| 11.2. | Ettevõtja tagab, et:






  11.2.1. | kehtivad dokumendid oleksid kättesaadavad kõikides asjassepuutuvates kohtades; |
| --- | --- | --- |

11.2.

Ettevõtja tagab, et:

11.2.1.

kehtivad dokumendid oleksid kättesaadavad kõikides asjassepuutuvates kohtades;

| 11.2.2. | dokumentides tehtud muudatused vaatab üle ja kiidab heaks selleks volitatud personal ja |
| --- | --- |

11.2.2.

dokumentides tehtud muudatused vaatab üle ja kiidab heaks selleks volitatud personal ja

| 11.2.3. | aegunud dokumendid likvideeritakse viivitamatult. |
| --- | --- |

11.2.3.

aegunud dokumendid likvideeritakse viivitamatult.

| 11.3. | SMSi kirjeldamiseks ja rakendamiseks kasutatavaid dokumente võib nimetada “meresõiduohutuse korraldamise käsiraamatuks”. Dokumentatsioon säilitatakse ettevõtja poolt kõige efektiivsemaks peetaval viisil. Iga laeva pardal hoitakse selle laevaga seotud dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

11.3.

SMSi kirjeldamiseks ja rakendamiseks kasutatavaid dokumente võib nimetada “meresõiduohutuse korraldamise käsiraamatuks”. Dokumentatsioon säilitatakse ettevõtja poolt kõige efektiivsemaks peetaval viisil. Iga laeva pardal hoitakse selle laevaga seotud dokumentatsiooni.

12.   ETTEVÕTJAPOOLNE JÄRELEVALVE, KONTROLL JA HINDAMINE

| 12.1. | Ettevõtja peab läbi viima meresõiduohutuse siseauditeid, et kindlaks teha, kas ohutusmeetmed ja reostuse vältimise meetmed on kooskõlas SMSiga. |
| --- | --- |

12.1.

Ettevõtja peab läbi viima meresõiduohutuse siseauditeid, et kindlaks teha, kas ohutusmeetmed ja reostuse vältimise meetmed on kooskõlas SMSiga.

| 12.2. | Ettevõtja peab enda kehtestatud korras perioodiliselt hindama SMSi tõhusust ja vajadusel seal muudatusi tegema. |
| --- | --- |

12.2.

Ettevõtja peab enda kehtestatud korras perioodiliselt hindama SMSi tõhusust ja vajadusel seal muudatusi tegema.

| 12.3. | Auditeid ja neile järgneda võivaid puuduste kõrvaldamise toiminguid tuleb teha vastavalt kirjalikult kindlaksmääratud menetlustele. |
| --- | --- |

12.3.

Auditeid ja neile järgneda võivaid puuduste kõrvaldamise toiminguid tuleb teha vastavalt kirjalikult kindlaksmääratud menetlustele.

| 12.4. | Auditeid tegev personal peab olema auditeeritavas valdkonnas sõltumatu, välja arvatud juhul, kui see osutub ettevõtja suuruse ja iseloomu tõttu võimatuks. |
| --- | --- |

12.4.

Auditeid tegev personal peab olema auditeeritavas valdkonnas sõltumatu, välja arvatud juhul, kui see osutub ettevõtja suuruse ja iseloomu tõttu võimatuks.

| 12.5. | Auditite ja hindamiste tulemused tuleb teatada kogu kõnealuse valdkonna eest vastutavale personalile. |
| --- | --- |

12.5.

Auditite ja hindamiste tulemused tuleb teatada kogu kõnealuse valdkonna eest vastutavale personalile.

| 12.6. | Kõnealuse valdkonna eest vastutavad juhtkonna liikmed peavad õigeaegselt kõrvaldama täheldatud puudused. |
| --- | --- |

12.6.

Kõnealuse valdkonna eest vastutavad juhtkonna liikmed peavad õigeaegselt kõrvaldama täheldatud puudused.

B OSA —   TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE JA KONTROLLIMINE

13.   TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE JA PERIOODILINE KONTROLLIMINE

| 13.1. | Laeva peab käitama ettevõtja, kellele on asjassepuutuva laeva kohta väljastatud vastavuse tunnistus või ajutine vastavuse tunnistus kooskõlas punktiga 14.1. |
| --- | --- |

13.1.

Laeva peab käitama ettevõtja, kellele on asjassepuutuva laeva kohta väljastatud vastavuse tunnistus või ajutine vastavuse tunnistus kooskõlas punktiga 14.1.

| 13.2. | Vastavuse tunnistuse peab väljastama administratsioon, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioon või administratsiooni palvel mõni teine konventsiooni lepinguosaline valitsus igale ettevõtjale, kes vastab käesoleva koodeksi nõuetele administratsiooni poolt kindlaks määratud perioodiks, mis ei tohiks olla pikem kui viis aastat. Seda tunnistust aktsepteeritakse tõendina selle kohta, et ettevõtja on suuteline täitma käesoleva koodeksi nõudeid. |
| --- | --- |

13.2.

Vastavuse tunnistuse peab väljastama administratsioon, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioon või administratsiooni palvel mõni teine konventsiooni lepinguosaline valitsus igale ettevõtjale, kes vastab käesoleva koodeksi nõuetele administratsiooni poolt kindlaks määratud perioodiks, mis ei tohiks olla pikem kui viis aastat. Seda tunnistust aktsepteeritakse tõendina selle kohta, et ettevõtja on suuteline täitma käesoleva koodeksi nõudeid.

| 13.3. | Vastavuse tunnistus kehtib ainult tunnistuses selgesõnaliselt nimetatud laevatüüpide suhtes. Nimetada saab ainult neid laevatüüpe, millele põhines esialgne kontrollimine. Muid laevatüüpe tohib lisada ainult pärast seda, kui on kontrollitud, et ettevõtja suudab täita sellistele laevatüüpidele kohaldatavaid käesoleva koodeksi nõudeid. Käesolevas kontekstis on laevatüübid nimetatud konventsiooni reeglis IX/1. |
| --- | --- |

13.3.

Vastavuse tunnistus kehtib ainult tunnistuses selgesõnaliselt nimetatud laevatüüpide suhtes. Nimetada saab ainult neid laevatüüpe, millele põhines esialgne kontrollimine. Muid laevatüüpe tohib lisada ainult pärast seda, kui on kontrollitud, et ettevõtja suudab täita sellistele laevatüüpidele kohaldatavaid käesoleva koodeksi nõudeid. Käesolevas kontekstis on laevatüübid nimetatud konventsiooni reeglis IX/1.

| 13.4. | Vastavuse tunnistuse kehtivus peab olema allutatud iga-aastasele kontrollile administratsiooni või administratsiooni poolt tunnustatud organisatsiooni või administratsiooni palvel mõne teise konventsiooni lepinguosalise valitsuse poolt kolme kuu jooksul enne või pärast aastapäeva. |
| --- | --- |

13.4.

Vastavuse tunnistuse kehtivus peab olema allutatud iga-aastasele kontrollile administratsiooni või administratsiooni poolt tunnustatud organisatsiooni või administratsiooni palvel mõne teise konventsiooni lepinguosalise valitsuse poolt kolme kuu jooksul enne või pärast aastapäeva.

13.5.   Administratsioon või administratsiooni palvel tunnistuse väljastanud lepinguosaline valitsus peab vastavuse tunnistuse kehtetuks tunnistama, kui punktis 13.4 nõutavat iga-aastast kontrolli ei taotleta või kui on leitud tõendeid oluliste mittevastavuste kohta käesoleva koodeksiga.

| 13.5.1. | Kui vastavuse tunnistus kehtetuks tunnistatakse, tuleb kehtetuks tunnistada ka kõik sellega seotud meresõiduohutuse korraldamise tunnistused ja/või ajutised meresõiduohutuse korraldamise tunnistused. |
| --- | --- |

13.5.1.

Kui vastavuse tunnistus kehtetuks tunnistatakse, tuleb kehtetuks tunnistada ka kõik sellega seotud meresõiduohutuse korraldamise tunnistused ja/või ajutised meresõiduohutuse korraldamise tunnistused.

| 13.6. | Vastavuse tunnistuse koopiat tuleb säilitada laeva pardal, et laeva kapten saaks nõudmise korral selle esitada kontrollimiseks administratsioonile või administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioonile või konventsiooni reeglis IX/6.2 nimetatud kontrollimise eesmärgil. Tunnistuse koopia kinnitamine ega tõestamine ei ole nõutav. |
| --- | --- |

13.6.

Vastavuse tunnistuse koopiat tuleb säilitada laeva pardal, et laeva kapten saaks nõudmise korral selle esitada kontrollimiseks administratsioonile või administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioonile või konventsiooni reeglis IX/6.2 nimetatud kontrollimise eesmärgil. Tunnistuse koopia kinnitamine ega tõestamine ei ole nõutav.

| 13.7. | Meresõiduohutuse korraldamise tunnistus väljastatakse laevale perioodiks, mis ei ole pikem kui viis aastat, administratsiooni, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsiooni või administratsiooni palvel mõne teise lepinguosalise valitsuse poolt. Meresõiduohutuse korraldamise tunnistus väljastatakse pärast seda, kui on tõendatud, et ettevõtja ja tema laeva juhtkond tegutsevad kooskõlas kinnitatud meresõiduohutuse korraldamise süsteemiga. Seda tunnistust tuleb käsitada tõendina selle kohta, et laev täidab käesoleva koodeksi nõudeid. |
| --- | --- |

13.7.

Meresõiduohutuse korraldamise tunnistus väljastatakse laevale perioodiks, mis ei ole pikem kui viis aastat, administratsiooni, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsiooni või administratsiooni palvel mõne teise lepinguosalise valitsuse poolt. Meresõiduohutuse korraldamise tunnistus väljastatakse pärast seda, kui on tõendatud, et ettevõtja ja tema laeva juhtkond tegutsevad kooskõlas kinnitatud meresõiduohutuse korraldamise süsteemiga. Seda tunnistust tuleb käsitada tõendina selle kohta, et laev täidab käesoleva koodeksi nõudeid.

| 13.8. | Meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse kehtivus peab olema allutatud vähemalt ühele vahekontrollile, mille viib läbi administratsioon või administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioon või administratsiooni palvel mõni teine konventsiooni lepinguosaline valitsus. Kui teostatakse ainult üks vahekontroll ja meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse kehtivusaeg on viis aastat, siis peab kontroll leidma aset meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse teise ja kolmanda aastapäeva vahel. |
| --- | --- |

13.8.

Meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse kehtivus peab olema allutatud vähemalt ühele vahekontrollile, mille viib läbi administratsioon või administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioon või administratsiooni palvel mõni teine konventsiooni lepinguosaline valitsus. Kui teostatakse ainult üks vahekontroll ja meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse kehtivusaeg on viis aastat, siis peab kontroll leidma aset meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse teise ja kolmanda aastapäeva vahel.

| 13.9. | Lisaks lõike 13.5.1 nõuetele peab administratsioon või administratsiooni palvel tunnistuse väljastanud lepinguosaline valitsus meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse kehtetuks tunnistama kui punktis 13.8 nõutavat vahepealset kontrollimist ei taotleta või kui on leitud tõendeid oluliste mittevastavuste kohta käesoleva koodeksiga. |
| --- | --- |

13.9.

Lisaks lõike 13.5.1 nõuetele peab administratsioon või administratsiooni palvel tunnistuse väljastanud lepinguosaline valitsus meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse kehtetuks tunnistama kui punktis 13.8 nõutavat vahepealset kontrollimist ei taotleta või kui on leitud tõendeid oluliste mittevastavuste kohta käesoleva koodeksiga.

| 13.10. | Kui tunnistuste uuendamisega seotud kontroll on tehtud vähem kui kolm kuud enne olemasoleva vastavuse tunnistuse või meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse aegumise kuupäeva, kehtib uus vastavuse tunnistus või meresõiduohutuse korraldamise tunnistus, olenemata lõigete 13.2 ja 13.7 nõuetest, tunnistuse uuendamise kontrollimise kuupäevast alates ja mitte kauem kui viis aastat olemasoleva vastavuse tunnistuse või meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse aegumiskuupäevast. |
| --- | --- |

13.10.

Kui tunnistuste uuendamisega seotud kontroll on tehtud vähem kui kolm kuud enne olemasoleva vastavuse tunnistuse või meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse aegumise kuupäeva, kehtib uus vastavuse tunnistus või meresõiduohutuse korraldamise tunnistus, olenemata lõigete 13.2 ja 13.7 nõuetest, tunnistuse uuendamise kontrollimise kuupäevast alates ja mitte kauem kui viis aastat olemasoleva vastavuse tunnistuse või meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse aegumiskuupäevast.

| 13.11. | Kui tunnistuste uuendamisega seotud kontroll on tehtud rohkem kui kolm kuud enne olemasoleva vastavuse tunnistuse või meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse aegumise kuupäeva, kehtib uus vastavuse tunnistus või meresõiduohutuse korraldamise tunnistus mitte kauem kui viis aastat uuendamise kontrolli lõpetamise kuupäevast. |
| --- | --- |

13.11.

Kui tunnistuste uuendamisega seotud kontroll on tehtud rohkem kui kolm kuud enne olemasoleva vastavuse tunnistuse või meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse aegumise kuupäeva, kehtib uus vastavuse tunnistus või meresõiduohutuse korraldamise tunnistus mitte kauem kui viis aastat uuendamise kontrolli lõpetamise kuupäevast.

14.   AJUTISTE TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE

| 14.1. | Käesoleva koodeksi esialgse rakendamise hõlbustamiseks võib väljastada ajutise vastavuse tunnistuse, kui:






  1. | ettevõtja on alles asutatud või |
| --- | --- | --- |

14.1.

Käesoleva koodeksi esialgse rakendamise hõlbustamiseks võib väljastada ajutise vastavuse tunnistuse, kui:

1.

ettevõtja on alles asutatud või

| 2. | olemasolevale ajutisele vastavuse tunnistusele lisatakse uusi laevatüüpe pärast seda, kui on tõendatud, et ettevõtjal on meresõiduohutuse korraldamise süsteem, mis vastab käesoleva koodeksi punkti 1.2.3 eesmärkidele, tingimusel, et ettevõtja näitab ette tegevuskavad käesoleva koodeksi kõikidele nõuetele vastava meresõiduohutuse korraldamise süsteemi rakendamiseks ajutise vastavuse tunnistuse kehtivusaja jooksul. Sellise ajutise vastavuse tunnistuse väljastab administratsioon, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioon või administratsiooni palvel mõni teine lepinguosaline valitsus perioodiks, mis ei ole pikem kui 12 kuud. Ajutise vastavuse tunnistuse koopiat tuleb säilitada laeva pardal, et laeva kapten saaks selle nõudmisel esitada kontrollimiseks administratsioonile või administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioonile või konventsiooni reeglis IX/6.2 nimetatud kontrollimise eesmärgil. Tunnistuse koopia kinnitamine ega tõestamine ei ole nõutav. |
| --- | --- |

2.

olemasolevale ajutisele vastavuse tunnistusele lisatakse uusi laevatüüpe pärast seda, kui on tõendatud, et ettevõtjal on meresõiduohutuse korraldamise süsteem, mis vastab käesoleva koodeksi punkti 1.2.3 eesmärkidele, tingimusel, et ettevõtja näitab ette tegevuskavad käesoleva koodeksi kõikidele nõuetele vastava meresõiduohutuse korraldamise süsteemi rakendamiseks ajutise vastavuse tunnistuse kehtivusaja jooksul. Sellise ajutise vastavuse tunnistuse väljastab administratsioon, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioon või administratsiooni palvel mõni teine lepinguosaline valitsus perioodiks, mis ei ole pikem kui 12 kuud. Ajutise vastavuse tunnistuse koopiat tuleb säilitada laeva pardal, et laeva kapten saaks selle nõudmisel esitada kontrollimiseks administratsioonile või administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioonile või konventsiooni reeglis IX/6.2 nimetatud kontrollimise eesmärgil. Tunnistuse koopia kinnitamine ega tõestamine ei ole nõutav.

| 14.2. | Ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse võib väljastada:






  1. | uutele laevadele kättetoimetamisel; |
| --- | --- | --- |

14.2.

Ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse võib väljastada:

1.

uutele laevadele kättetoimetamisel;

| 2. | kui ettevõtja võtab endale vastutuse laeva käitamise eest, mis on selle ettevõtja jaoks uus või |
| --- | --- |

2.

kui ettevõtja võtab endale vastutuse laeva käitamise eest, mis on selle ettevõtja jaoks uus või

| 3. | kui laev vahetab lippu. |
| --- | --- |

3.

kui laev vahetab lippu.

Selline ajutine meresõiduohutuse korraldamise tunnistus väljastatakse mitte üle 6kuuliseks perioodiks administratsiooni, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsiooni või administratsiooni palvel mõne teise lepinguosalise valitsuse poolt.

| 14.3. | Administratsioon, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioon või administratsiooni palvel mõni teine lepinguosaline valitsus võib erijuhtudel pikendada ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse kehtivust edasiseks perioodiks, mis ei tohiks ületada 6 kuud aegumiskuupäevast. |
| --- | --- |

14.3.

Administratsioon, administratsiooni poolt tunnustatud organisatsioon või administratsiooni palvel mõni teine lepinguosaline valitsus võib erijuhtudel pikendada ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse kehtivust edasiseks perioodiks, mis ei tohiks ületada 6 kuud aegumiskuupäevast.

| 14.4. | Ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse võib väljastada pärast seda, kui on kontrollitud, et:






  1. | vastavuse tunnistus või ajutine vastavuse tunnistus kehtib asjassepuutuva laeva suhtes; |
| --- | --- | --- |

14.4.

Ajutise meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse võib väljastada pärast seda, kui on kontrollitud, et:

1.

vastavuse tunnistus või ajutine vastavuse tunnistus kehtib asjassepuutuva laeva suhtes;

| 2. | ettevõtja poolt asjassepuutuvale laevale ettenähtud meresõiduohutuse korraldamise süsteem sisaldab käesoleva koodeksi võtmeelemente ja et seda on hinnatud sisekontrolli käigus vastavuse tunnistuse väljastamise jaoks või demonstreeritud ajutise vastavuse tunnistuse väljastamiseks; |
| --- | --- |

2.

ettevõtja poolt asjassepuutuvale laevale ettenähtud meresõiduohutuse korraldamise süsteem sisaldab käesoleva koodeksi võtmeelemente ja et seda on hinnatud sisekontrolli käigus vastavuse tunnistuse väljastamise jaoks või demonstreeritud ajutise vastavuse tunnistuse väljastamiseks;

| 3. | ettevõtja on kavandanud laeva auditeerimise kolme kuu jooksul; |
| --- | --- |

3.

ettevõtja on kavandanud laeva auditeerimise kolme kuu jooksul;

| 4. | kapteni ja laeva tegevuse eest vastutavad isikud on kursis meresõiduohutuse korraldamise süsteemiga ning selle rakendamiseks kavandatud korraga; |
| --- | --- |

4.

kapteni ja laeva tegevuse eest vastutavad isikud on kursis meresõiduohutuse korraldamise süsteemiga ning selle rakendamiseks kavandatud korraga;

| 5. | oluliseks tunnistatud juhised on antud enne merele minekut ja |
| --- | --- |

5.

oluliseks tunnistatud juhised on antud enne merele minekut ja

| 6. | asjakohane informatsioon meresõiduohutuse korraldamise süsteemi kohta on antud laeva personali töökeeles või neile arusaadavates keeltes. |
| --- | --- |

6.

asjakohane informatsioon meresõiduohutuse korraldamise süsteemi kohta on antud laeva personali töökeeles või neile arusaadavates keeltes.

15.   KONTROLLIMINE

| 15.1. | Kõik käesoleva koodeksi sätete alusel nõutavad kontrollid tuleb teostada administratsioonile vastuvõetavas korras, võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni väljatöötatud suuniseid. (1) |
| --- | --- |

15.1.

Kõik käesoleva koodeksi sätete alusel nõutavad kontrollid tuleb teostada administratsioonile vastuvõetavas korras, võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni väljatöötatud suuniseid. (1)

16.   TUNNISTUSTE VORMID

| 16.1. | Vastavuse tunnistus, meresõiduohutuse korraldamise tunnistus, ajutine vastavuse tunnistus ja ajutine meresõiduohutuse korraldamise tunnistus peavad olema koostatud vormis, mis vastavad käesoleva koodeksi liites toodud näidistele. Kui kasutatavaks keeleks ei ole ei inglise ega prantsuse keel, peab tekst sisaldama tõlget ühte nendest keeltest. |
| --- | --- |

16.1.

Vastavuse tunnistus, meresõiduohutuse korraldamise tunnistus, ajutine vastavuse tunnistus ja ajutine meresõiduohutuse korraldamise tunnistus peavad olema koostatud vormis, mis vastavad käesoleva koodeksi liites toodud näidistele. Kui kasutatavaks keeleks ei ole ei inglise ega prantsuse keel, peab tekst sisaldama tõlget ühte nendest keeltest.

| 16.2. | Lisaks punkti 13.3 nõuetele võib kinnitada laevatüübid, mis on näidatud vastavuse tunnistusel või ajutisel vastavuse tunnistusel, et kajastada mistahes piiranguid laevade käitamises, mis on kirjeldatud meresõiduohutuse korraldamise süsteemis. |
| --- | --- |

16.2.

Lisaks punkti 13.3 nõuetele võib kinnitada laevatüübid, mis on näidatud vastavuse tunnistusel või ajutisel vastavuse tunnistusel, et kajastada mistahes piiranguid laevade käitamises, mis on kirjeldatud meresõiduohutuse korraldamise süsteemis.

---

(1)  Vaata: juhend administratsioonidele meresõiduohutuse korraldamise (ISM) rahvusvahelise koodeksi rakendamiseks, mille Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võttis vastu resolutsiooniga A.913(22).

Liide

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

II LISA

SÄTTED ADMINISTRATSIOONIDELE MERESÕIDUOHUTUSE KORRALDAMISE RAHVUSVAHELISE (ISM) KOODEKSI RAKENDAMISE KOHTA

A OSA   ÜLDSÄTTED

B OSA   TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE JA STANDARDID

| 2. | TUNNISTUSTE VÄLJASTAMISE KORD |
| --- | --- |

2.

| 3. | KORRALDAMISE STANDARDID |
| --- | --- |

3.

| 4. | PÄDEVUSE STANDARDID |
| --- | --- |

4.

| 5. | VASTAVUSE TUNNISTUSE JA MERESÕIDUOHUTUSE KORRALDAMISE TUNNISTUSE VORM |
| --- | --- |

5.

A OSA —   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Liikmesriigid peavad ISM koodeksi sätetega nõutud kontrollimisega ja tunnistuste väljastamisega seotud ülesannete täitmisel laevade puhul, mis jäävad käesoleva määruse reguleerimisalasse, tegutsema vastavalt käesoleva jaotise B osas kehtestatud nõuetele ja standarditele. |
| --- | --- |

1.1.

Liikmesriigid peavad ISM koodeksi sätetega nõutud kontrollimisega ja tunnistuste väljastamisega seotud ülesannete täitmisel laevade puhul, mis jäävad käesoleva määruse reguleerimisalasse, tegutsema vastavalt käesoleva jaotise B osas kehtestatud nõuetele ja standarditele.

| 1.2. | Lisaks sellele võtavad liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse IMOs 29. novembri 2001. aasta resolutsiooniga A.913 (22) ülevaadatud dokumendi “Juhend administratsioonidele meresõiduohutuse korraldamise (ISM) rahvusvahelise koodeksi rakendamiseks” sätteid sellises ulatuses, millises need ei ole kaetud käesoleva jaotise B osaga. |
| --- | --- |

1.2.

Lisaks sellele võtavad liikmesriigid nõuetekohaselt arvesse IMOs 29. novembri 2001. aasta resolutsiooniga A.913 (22) ülevaadatud dokumendi “Juhend administratsioonidele meresõiduohutuse korraldamise (ISM) rahvusvahelise koodeksi rakendamiseks” sätteid sellises ulatuses, millises need ei ole kaetud käesoleva jaotise B osaga.

B OSA —   TUNNISTUSTE VÄLJASTAMINE JA STANDARDID

2.   TUNNISTUSTE VÄLJASTAMISE KORD

| 2.1. | Ettevõtjale väljastatava vastavuse tunnistuse ja igale laevale väljastatava meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse väljastamisel arvestatakse alltoodud sätteid. |
| --- | --- |

2.1.

Ettevõtjale väljastatava vastavuse tunnistuse ja igale laevale väljastatava meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse väljastamisel arvestatakse alltoodud sätteid.

| 2.2. | Tunnistuse väljastamine hõlmab tavapäraselt alljärgnevaid toiminguid:






  1. | esialgne kontroll; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Tunnistuse väljastamine hõlmab tavapäraselt alljärgnevaid toiminguid:

1.

esialgne kontroll;

| 2. | iga-aastane või vahepealne kontroll; |
| --- | --- |

2.

iga-aastane või vahepealne kontroll;

| 3. | tunnistuse uuendamisega seotud kontroll; ja |
| --- | --- |

3.

tunnistuse uuendamisega seotud kontroll; ja

| 4. | lisakontroll. |
| --- | --- |

4.

lisakontroll.

Nimetatud kontrollid teostatakse ettevõtja poolt administratsioonile või administratsiooni nimel tegutsevale tunnustatud organisatsioonile esitatud palve alusel.

| 2.3. | Kontrollimise juurde kuulub meresõiduohutuse korraldamise auditeerimine. |
| --- | --- |

2.3.

Kontrollimise juurde kuulub meresõiduohutuse korraldamise auditeerimine.

| 2.4. | Auditeerimiseks nimetatakse ametisse juhtaudiitor ja vajaduse korral audiitorirühm. |
| --- | --- |

2.4.

Auditeerimiseks nimetatakse ametisse juhtaudiitor ja vajaduse korral audiitorirühm.

| 2.5. | Juhtaudiitor võtab ühendust ettevõtjaga ja esitab auditi kava. |
| --- | --- |

2.5.

Juhtaudiitor võtab ühendust ettevõtjaga ja esitab auditi kava.

| 2.6. | Auditi aruanne koostatakse auditi õigsuse ja terviklikkuse eest vastutava juhtaudiitori juhtnööride alusel. |
| --- | --- |

2.6.

Auditi aruanne koostatakse auditi õigsuse ja terviklikkuse eest vastutava juhtaudiitori juhtnööride alusel.

| 2.7. | Auditi aruanne peab sisaldama auditi kava, audiitorirühma liikmete isikuandmeid, kuupäevi ja ettevõtja andmeid, kõikide märkuste ja mittevastavuste kohta koostatud protokolle ning märkusi meresõiduohutuse korraldamise süsteemi tõhususe kohta kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

2.7.

Auditi aruanne peab sisaldama auditi kava, audiitorirühma liikmete isikuandmeid, kuupäevi ja ettevõtja andmeid, kõikide märkuste ja mittevastavuste kohta koostatud protokolle ning märkusi meresõiduohutuse korraldamise süsteemi tõhususe kohta kindlaksmääratud eesmärkide saavutamisel.

3.   KORRALDAMISE STANDARDID

| 3.1. | Audiitorirühma audiitorid, kes korraldavad ISM koodeksile vastavuse kontrollimist, peavad olema pädevad alljärgnevas:






  1. | ettevõtja käitatavate kõiki tüüpi laevade vastavuse tagamine reeglitele ja eeskirjadele, sealhulgas meremeeste diplomeerimine; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Audiitorirühma audiitorid, kes korraldavad ISM koodeksile vastavuse kontrollimist, peavad olema pädevad alljärgnevas:

1.

ettevõtja käitatavate kõiki tüüpi laevade vastavuse tagamine reeglitele ja eeskirjadele, sealhulgas meremeeste diplomeerimine;

| 2. | heaks kiitmine, jälgimine ja sertifitseerimine niivõrd, kuivõrd see on seotud meresõidutunnistuste väljastamisega; |
| --- | --- |

2.

heaks kiitmine, jälgimine ja sertifitseerimine niivõrd, kuivõrd see on seotud meresõidutunnistuste väljastamisega;

| 3. | suuniseid, mida tuleb arvesse võtta ISM koodeksis nõutud meresõiduohutuse korralduse süsteemi puhul ja |
| --- | --- |

3.

suuniseid, mida tuleb arvesse võtta ISM koodeksis nõutud meresõiduohutuse korralduse süsteemi puhul ja

| 4. | laeva käitamise praktiline kogemus. |
| --- | --- |

4.

laeva käitamise praktiline kogemus.

| 3.2. | ISM koodeksi sätetele vastavuse kontrollimisel tagatakse konsultatsiooniteenuseid osutava personali ja tunnistuste väljastamisega seotud isikute omavaheline sõltumatus. |
| --- | --- |

3.2.

ISM koodeksi sätetele vastavuse kontrollimisel tagatakse konsultatsiooniteenuseid osutava personali ja tunnistuste väljastamisega seotud isikute omavaheline sõltumatus.

4.   PÄDEVUSSTANDARDID

4.1.   Põhipädevus kontrollimise läbiviimiseks

| 4.1.1. | Personal, kes osaleb ISM koodeksi nõuetele vastavuse kontrollimisel, peab vastama inspektoritele esitatavatele miinimumnõuetele, mis on sätestatud direktiivi 95/21/EÜ VII lisa punktis 2. |
| --- | --- |

4.1.1.

Personal, kes osaleb ISM koodeksi nõuetele vastavuse kontrollimisel, peab vastama inspektoritele esitatavatele miinimumnõuetele, mis on sätestatud direktiivi 95/21/EÜ VII lisa punktis 2.

| 4.1.2. | Kõnealune personal on läbinud koolituse, mis tagab ISM koodeksi nõuetele vastavuse kontrollimiseks vajaliku pädevuse ja oskused, eelkõige alljärgnevas:






  a) | ISM koodeksi tundmine ja sellest arusaamine; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

Kõnealune personal on läbinud koolituse, mis tagab ISM koodeksi nõuetele vastavuse kontrollimiseks vajaliku pädevuse ja oskused, eelkõige alljärgnevas:

a)

ISM koodeksi tundmine ja sellest arusaamine;

| b) | kohustuslikud reeglid ja eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

kohustuslikud reeglid ja eeskirjad;

| c) | suunised, mille arvessevõtmist ISM koodeks ettevõtjalt nõuab; |
| --- | --- |

c)

suunised, mille arvessevõtmist ISM koodeks ettevõtjalt nõuab;

| d) | uurimise, küsitlemise, hindamise ja aruandluse metoodika; |
| --- | --- |

d)

uurimise, küsitlemise, hindamise ja aruandluse metoodika;

| e) | meresõiduohutuse korraldamise tehnilised või käitamisega seotud aspektid; |
| --- | --- |

e)

meresõiduohutuse korraldamise tehnilised või käitamisega seotud aspektid;

| f) | põhiteadmised laevandusest ja pardatoimingutest ja |
| --- | --- |

f)

põhiteadmised laevandusest ja pardatoimingutest ja

| g) | osalemine vähemalt ühes merendusega seotud korraldamissüsteemi auditeerimises. |
| --- | --- |

g)

osalemine vähemalt ühes merendusega seotud korraldamissüsteemi auditeerimises.

4.2.   Pädevus esialgse kontrollimise ja tunnistuse uuendamisega seotud kontrollimise läbiviimiseks

| 4.2.1. | Selleks, et vastavuse tunnistuse või meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse väljastamisega seotud esialgset või tunnistuse uuendamisega seotud kontrollimist teostav personal saaks täielikult kontrollida ettevõtja või kõikide laevatüüpide vastavust ISM koodeksi nõuetele, peab personalil lisaks ülalnimetatud põhipädevusele olema veel pädevus alljärgnevas:






  a) | teha kindlaks, kas meresõiduohutuse korraldamise süsteemi osad vastavad ISM koodeksi nõuetele või mitte; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Selleks, et vastavuse tunnistuse või meresõiduohutuse korraldamise tunnistuse väljastamisega seotud esialgset või tunnistuse uuendamisega seotud kontrollimist teostav personal saaks täielikult kontrollida ettevõtja või kõikide laevatüüpide vastavust ISM koodeksi nõuetele, peab personalil lisaks ülalnimetatud põhipädevusele olema veel pädevus alljärgnevas:

a)

teha kindlaks, kas meresõiduohutuse korraldamise süsteemi osad vastavad ISM koodeksi nõuetele või mitte;

| b) | teha kindlaks ettevõtja või kõikide laevatüüpide meresõiduohutuse korraldamise süsteemi tõhusus, et tagada vastavust reeglitele ja eeskirjadele, nagu on tõendatud kohustuslike ja klassifitseerimise tehniliste ülevaatuste protokollide alusel; |
| --- | --- |

b)

teha kindlaks ettevõtja või kõikide laevatüüpide meresõiduohutuse korraldamise süsteemi tõhusus, et tagada vastavust reeglitele ja eeskirjadele, nagu on tõendatud kohustuslike ja klassifitseerimise tehniliste ülevaatuste protokollide alusel;

| c) | hinnata meresõiduohutuse korraldamise süsteemi tõhusust vastavuse tagamisel teiste reeglite ja eeskirjadega, mida ei hõlma kohustuslikud ja klassifitseerimise tehnilised ülevaatused, ning nendele reeglitele ja eeskirjadele vastavuse kontrolli võimaldamisel ja |
| --- | --- |

c)

hinnata meresõiduohutuse korraldamise süsteemi tõhusust vastavuse tagamisel teiste reeglite ja eeskirjadega, mida ei hõlma kohustuslikud ja klassifitseerimise tehnilised ülevaatused, ning nendele reeglitele ja eeskirjadele vastavuse kontrolli võimaldamisel ja

| d) | hinnata, kas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni, administratsioonide, klassifikatsiooniühingute ja merendusalaste organisatsioonide soovitatud ohutusmeetmeid on arvesse võetud. |
| --- | --- |

d)

hinnata, kas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni, administratsioonide, klassifikatsiooniühingute ja merendusalaste organisatsioonide soovitatud ohutusmeetmeid on arvesse võetud.

| 4.2.2. | Nimetatud pädevuse saavutamiseks moodustatakse rühmad, mille liikmetel kokku on olemas kogu nõutav pädevus. |
| --- | --- |

4.2.2.

Nimetatud pädevuse saavutamiseks moodustatakse rühmad, mille liikmetel kokku on olemas kogu nõutav pädevus.

5.   VASTAVUSE TUNNISTUSTE JA MERESÕIDUOHUTUSE KORRALDAMISE TUNNISTUSTE VORM

Kui laevu käitatakse ainult ühes liikmesriigis, kasutavad liikmesriigid kas ISM koodeksile lisatud vorme või alltoodud vormis koostatud vastavuse tunnistust, meresõiduohutuse korraldamise tunnistust, ajutist vastavuse tunnistust ja ajutist meresõiduohutuse korraldamise tunnistust.

Artikli 7 lõike 1 ja, kui see on kohaldatav, artikli 7 lõike 2 kohaselt lubatud erandi puhul tuleb väljastada eespool nimetatust erinev tunnistus, millel tuleb selgelt märkida, et on võimaldatud käesoleva määruse artikli 7 lõike 1 ja, kui see on kohaldatav, artikkel 7 lõike 2 kohane erand ja see tunnistus peab sisaldama kohaldatavaid tööpiirangud.

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Kaasotsustamismenetluse raames (EÜ asutamislepingu artikkel 251) jõudis nõukogu 9. detsembril 2004 poliitilisele kokkuleppele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu osas, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi (ISM koodeks) rakendamist ühenduse piires. (1) Pärast juriidilist/keelelist läbivaatamist võttis nõukogu 18. juulil 2005 vastu ühise seisukoha.

Euroopa Parlament nõustus esimesel lugemisel 10. märtsil 2004 vastu võetud arvamuses komisjoni ettepanekut muudatusi tegemata heaks kiitma. (2) Seisukohta võttes arvestas nõukogu majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3)
   (4).

Käesoleva määruse eesmärk on asendada ja laiendada nõukogu määrust (EÜ) nr 3051/95, et tõhustada meresõiduohutuse korraldust, ohutut käitamist ja saastamise vältimist. ISM koodeksi sätteid kohaldatakse kõikide liikmesriigi lipu all sõitvate laevade suhtes, mis teevad rahvusvahelisi merereise ja kohalikke rannasõite ning kõikide SOLAS konventsiooni reguleerimisalas olevate laevade suhtes, mis tegelevad ainult kohaliku rannasõiduga või teevad liinivedusid liikmesriikide sadamate vahel.

II.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) võttis 1993. aastal vastu laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelise koodeksi, nn “ISM koodeksi”, mis on osa rahvusvahelisest konventsioonist inimelude ohutusest merel (SOLAS), ning mille eesmärgiks on soodustada laiaulatuslikku ohutuse ja keskkonnaalase teadlikkuse arengut laevapere ja laevu käitavate reederite seas. Koodeks annab suuniseid laevade haldamiseks ja ekspluateerimiseks neid käitavate reederite poolt.

Reaktsioonina reisiparvlaev Estonia traagilisele õnnetusele nägi ühendus ette nimetatud ISM koodeksi rakendamise määruse (EÜ) nr 3051/95 vastuvõtmise tulemusena; nimetatud määrust kohaldatakse ro-ro reisiparvlaevade suhtes, mis tegelevad rahvusvaheliste merereisidega või kohaliku rannasõiduga ühenduse piirides.

Nõukogu toetab 2003. aasta detsembris esitatud komisjoni ettepanekus sätestatud põhimõtet, mille kohaselt asendatakse määrus (EÜ) nr 3051/95 uue tekstiga, mis kohustab kõiki SOLAS konventsiooni IX peatükiga hõlmatud ettevõtteid ja laevu kohaldama ISM koodeksit, võttes samuti arvesse, et koodeks muutus 2002. aastal rahvusvahelisel tasandil kohustuslikuks. Nõukogu jagab seisukohta, mille kohaselt uus määrus hõlbustab koodeksi nõuetekohast, ranget ja ühtlustatud rakendamist kõikides liikmesriikides.

Rahvusvaheliste sätete asjakohasel viisil arvessevõtmise eesmärgil pidas nõukogu vajalikuks minna komisjoni ettepanekust kaugemale vastavalt allpool kirjeldatule.

Nõukogu nõustub, et edasise loogilise sammuna peaks määruse reguleerimisala samuti hõlmama laevu, mis liikmesriigi lipu all teevad kohalikke rannasõite ja laevu, mis olenemata nende lipuriigist tegelevad ainult kohaliku rannasõiduga või teevad liinivedusid liikmesriikide sadamate vahel. Proportsionaalsuse huvides on reguleerimisalast välja jäetud reisilaevad, mis ei ole ro-ro reisiparvlaevad ja mis sõidavad lähemal kui 5 miili rannajoonest ning samuti — kooskõlas ISM koodeksiga — kaubalaevad ja ujuvad merepuurplatvormid kogumahutavusega alla 500 tonni.

Õigusaktide selguse ja täpsuse saavutamise eesmärgil on määratlusi täiendatud ja vajaduse korral kehtivate rahvusvaheliste õigusnormidega vastavusse viidud, võttes arvesse kiirreisilaevu, reisisukelduspaate, ro-ro reisiparvlaevu ja ujuvaid merepuurplatvorme ning kogumahutavuse mõõtmise eripärasid.

Nõukogu usub, et rahvusvahelisi õigusnorme rakendavad ühenduse õigusaktid tuleks nendega võimalikult suurel määral vastavusse viia. Seega vastavad laevadele ja neid käitavatele reederitele väljastatavate dokumentide (nõuetele vastavuse tunnistus, ajutine nõuetele vastavuse tunnistus, meresõiduohutuse korralduse tunnistus ja ajutine meresõiduohutuse korralduse tunnistus) kehtivust käsitlevad sätted ISM koodeksi vastavatele sätetele, sätestades kuni viie aasta pikkuse kehtivusaja alates nende väljaandmise kuupäevast.

ISM koodeksi järgimise põhimõtte alusel kiidavad liikmesriigid nimetatud dokumendid heaks juhul, kui need on väljastatud teise liikmesriigi ametiasutuse poolt või kui need on väljastatud direktiivi 94/57/EÜ sätete alusel tunnustatud organisatsiooni poolt liikmesriigi ametiasutuse nimel või kui need on väljastatud kolmandate riikide ametiasutuste poolt või nende nimel. Viimasel juhul kontrollivad liikmesriigid, kasutades kõiki asjakohaseid vahendeid, liinivedusid tegevatele laevadele väljastatud dokumentide vastavust ISM koodeksiga.

Nõukogu on arvamusel, et määruse reguleerimisala laiendamisel kohalikele rannasõitudele tekib vajadus võtta arvesse, et erinevates liikmesriikides võivad olla erinevad tingimused. Määrus sätestab seetõttu erandite tegemise võimaluse juhul, kui liikmesriik leiab, et reederitel on praktikas raske saavutada vastavust ISM koodeksi teatud punktidega teatud laevade või laevade kategooriate suhtes, mida kasutatakse ainult selle liikmesriigi kohalikul rannasõidul. Asjaomane liikmesriik kehtestab vastavalt erandite tegemise menetlusele meetmed, mis tagavad koodeksi eesmärkide samaväärse saavutamise, teatab komisjonile erandite tegemisest ja kavandatavatest meetmetest ning avalikustab vastuvõetud meetmed. Sellest tulenevalt peab erandite tegemise korral laevale ja reederile väljastatav tunnistus olema erinev määruse I ja II lisas esitatud tunnistustest, sellel peab olema selgelt märgitud, et erandid on tehtud vastavalt määrusele, samuti peavad sellel olema märgitud rakendatavad tegevuspiirangud.

Lõpuks lisatakse ühisele seisukohale mitmed peamiselt tehnilist laadi muudatused, mis on vajalikud, et viia uus tekst ühenduse kehtivate õigusaktidega kooskõlla.

---

(1)  Komisjon esitas oma ettepaneku 11. detsembril 2003.

(2)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 565.

(3)  ELT C 302, 7.12.2004, lk 20.

(4)  Regioonide komitee otsustas arvamust mitte esitada.

---