# Jurnalul Oficial C 223/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 223 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 637 iulie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 223

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 637 iulie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 223/01 | Actualizarea anexei II și a tabelelor 1 și 2 din anexa IIIb în ceea ce privește valorile în euro aplicabile în conformitate cu articolul 10a din Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2011/76/UE a Parlamentului European și a Consiliului | 1 |
| 2020/C 223/02 | Comunicarea Comisiei Orientări privind aplicarea practică a criteriului funcționalității esențiale din definiția serviciilor de platformă de partajare a materialelor video în temeiul Directivei serviciilor mass-media audiovizuale | 3 |
| 2020/C 223/03 | Comunicare a Comisiei Orientări în temeiul articolului 13 alineatul (7) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale privind calcularea cotei de opere europene în cataloagele la cerere și definirea nivelului scăzut de audiență și a cifrei de afaceri reduse | 10 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 223/01

Actualizarea anexei II și a tabelelor 1 și 2 din anexa IIIb în ceea ce privește valorile în euro aplicabile în conformitate cu articolul 10a din Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2011/76/UE a Parlamentului European și a Consiliului

1

2020/C 223/02

Comunicarea Comisiei Orientări privind aplicarea practică a criteriului funcționalității esențiale din definiția serviciilor de platformă de partajare a materialelor video în temeiul Directivei serviciilor mass-media audiovizuale

3

2020/C 223/03

Comunicare a Comisiei Orientări în temeiul articolului 13 alineatul (7) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale privind calcularea cotei de opere europene în cataloagele la cerere și definirea nivelului scăzut de audiență și a cifrei de afaceri reduse

10

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 223/04 | Rata de schimb a monedei euro — 6 iulie 2020 | 17 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 223/04

Rata de schimb a monedei euro — 6 iulie 2020

17

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 223/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 18 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 223/06 | Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 20 |
| 2020/C 223/07 | Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 31 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2020/C 223/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

18

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 223/06

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

20

2020/C 223/07

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

31

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare ( JO C 203, 17.6.2020 ) | 41 |

Rectificări

Rectificare la publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare ( JO C 203, 17.6.2020 )

( JO C 203, 17.6.2020 )

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 7.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/1

---

Actualizarea anexei II și a tabelelor 1 și 2 din anexa IIIb în ceea ce privește valorile în euro aplicabile în conformitate cu articolul 10a din Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2011/76/UE a Parlamentului European și a Consiliului

(2020/C 223/01)

Anexa II la Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 1999 de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (1) se actualizează astfel:

„ANEXA II

VALORILE MAXIME ÎN EURO ALE TAXELOR DE UTILIZARE, INCLUSIV COSTURILE ADMINISTRATIVE, MENȚIONATE LA ARTICOLUL 7 ALINEATUL (7)

Anual

| | maximum trei axe | minimum patru axe |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 1 475 | 2 472 |
| EURO I | 1 282 | 2 140 |
| EURO II | 1 116 | 1 861 |
| EURO III | 970 | 1 617 |
| EURO IV și vehicule mai puțin poluante | 882 | 1 471 |

maximum trei axe

minimum patru axe

EURO 0

1 475

2 472

EURO I

1 282

2 140

EURO II

1 116

1 861

EURO III

970

1 617

EURO IV și vehicule mai puțin poluante

882

1 471

Lunar și săptămânal

Valorile maxime lunare și săptămânale sunt proporționale cu durata utilizării infrastructurii.

Zilnic

Tariful zilnic este același pentru toate categoriile de vehicule și se ridică la 13 EUR.

Anexa IIIb la Directiva 1999/62/CE astfel cum a fost modificată prin Directiva 2011/76/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 septembrie 2011 (2), se actualizează astfel:

2

„ANEXA IIIb

NIVELUL MAXIM AL TAXEI MEDII PONDERATE BAZATE PE COSTURILE EXTERNE

Prezenta anexă stabilește parametrii care trebuie utilizați pentru calcularea nivelului maxim al taxei medii ponderate bazate pe costurile externe.

1.   Costurile maxime ale poluării atmosferice generate de trafic

Tabelul 1

Costul poluării atmosferice taxabil maxim

| cenți/vehicul-kilometru | Drumuri suburbane


  (inclusiv autostrăzi) | Drumuri interurbane


  (inclusiv autostrăzi) |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 17,8 | 13,3 |
| EURO I | 12,2 | 8,9 |
| EURO II | 10,0 | 7,8 |
| EURO III | 7,8 | 6,7 |
| EURO IV | 4,5 | 3,4 |
| EURO V
  după 31 decembrie 2013 | 0 | 0 |
| 3,4 | 2,3 |
| EURO VI
  după 31 decembrie 2017 | 0 | 0 |
| 2,3 | 1,2 |
| Mai puțin poluant decât EURO VI | 0 | 0 |

cenți/vehicul-kilometru

Drumuri suburbane

(inclusiv autostrăzi)

Drumuri interurbane

(inclusiv autostrăzi)

EURO 0

17,8

13,3

EURO I

12,2

8,9

EURO II

10,0

7,8

EURO III

7,8

6,7

EURO IV

4,5

3,4

EURO V

după 31 decembrie 2013

0

0

3,4

2,3

EURO VI

după 31 decembrie 2017

0

0

2,3

1,2

Mai puțin poluant decât EURO VI

0

0

Valorile indicate în tabelul 1 pot fi multiplicate cu un factor de maximum 2 în zonele montane, în măsura în care acest fapt este justificat de panta drumului, de altitudine și/sau de inversiunile de temperatură.

2.   Costurile maxime ale poluării fonice generate de trafic

Tabelul 2

Costul poluării fonice taxabil maxim

| cenți/vehicul-kilometru | Ziua | Noaptea |
| --- | --- | --- |
| Drumuri suburbane
  (inclusiv autostrăzi) | 1,22 | 2,22 |
| Drumuri interurbane
  (inclusiv autostrăzi) | 0,23 | 0,34 |

cenți/vehicul-kilometru

Ziua

Noaptea

Drumuri suburbane

(inclusiv autostrăzi)

1,22

2,22

Drumuri interurbane

(inclusiv autostrăzi)

0,23

0,34

Valorile indicate în tabelul 2 pot fi multiplicate cu un factor de maximum 2 în zonele montane, în măsura în care acest fapt este justificat de panta drumului, inversiunile de temperatură și/sau de efectul de amfiteatru al văilor.

---

(1)  JO L 187, 20.7.1999, p. 42.

1

(2)  JO L 269, 14.10.2011, p. 1.

2

---

| 7.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/3

---

COMUNICAREA COMISIEI

Orientări privind aplicarea practică a criteriului funcționalității esențiale din definiția „serviciilor de platformă de partajare a materialelor video” în temeiul Directivei serviciilor mass-media audiovizuale

(2020/C 223/02)

I.   INTRODUCERE

Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (denumită în continuare „DSMAV”) (1) are drept scop consolidarea protecției utilizatorilor, în special a minorilor, împotriva anumitor forme de conținut audiovizual online ilegal și dăunător. Din acest motiv, domeniul de aplicare al DSMAV a fost extins pentru a impune anumite obligații furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video.

În temeiul articolului 28b alineatul (1) din DSMAV, statele membre trebuie să se asigure că furnizorii de platforme de partajare a materialelor video aflați în jurisdicția lor iau măsuri corespunzătoare pentru a-i proteja pe minori de conținutul dăunător și pe toți utilizatorii de conținutul care cuprinde incitări la violență sau la ură și de conținutul a cărui difuzare constituie o faptă penală în temeiul dreptului Uniunii [și anume, instigări publice la săvârșirea de infracțiuni de terorism (2), infracțiuni legate de pornografia infantilă (3) și infracțiuni de natură rasistă și xenofobă (4)]. În temeiul articolului 28b alineatul (2), furnizorii de platforme de partajare a materialelor video fac, de asemenea, obiectul anumitor obligații privind comunicările comerciale audiovizuale.

Considerentul 4 din Directiva (UE) 2018/1808 recunoaște că „[s]erviciile de platformă de partajare a materialelor video oferă conținut audiovizual care este accesat din ce în ce mai mult de către publicul larg, în special de către tineri. Aceasta se aplică și serviciilor oferite de mijloacele de comunicare socială, care au devenit un mediu important pentru schimbul de informații și pentru divertisment și pentru educație, inclusiv prin asigurarea accesului la programe și la materiale video generate de utilizatori. Este necesar ca respectivele servicii să fie incluse în domeniul de aplicare al Directivei 2010/13/UE, deoarece concurează pentru același public și aceleași venituri ca serviciile mass-media audiovizuale. În plus, acestea au, de asemenea, un impact considerabil prin faptul că facilitează posibilitatea utilizatorilor de a modela și influența opiniile altor utilizatori. Prin urmare, pentru a-i proteja pe minori de conținutul dăunător și pe toți cetățenii de incitarea la ură, la violență și la terorism, serviciile respective ar trebui să facă obiectul Directivei 2010/13/UE în măsura în care respectă definiția unui serviciu de platformă de partajare a materialelor video”.

Prin urmare, este clar că anumite servicii oferite de mijloacele de comunicare socială intră în domeniul de aplicare al noilor norme privind platformele de partajare a materialelor video atunci când îndeplinesc anumite criterii.

În conformitate cu articolul 1 alineatul (1) litera (aa) din DSMAV, un „serviciu de platformă de partajare a materialelor video” este un „serviciu astfel cum este definit la articolele 56 și 57 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, scopul principal al serviciului respectiv sau al unei secțiuni disociabile a acestuia sau o funcționalitate esențială a acestuia fiind furnizarea către publicul larg de programe, de materiale video generate de utilizatori, sau de ambele, în scop informativ, de divertisment sau educativ, pentru care furnizorul platformei de partajare a materialelor video nu are responsabilitate editorială, prin rețele de comunicații electronice în înțelesul articolului 2 litera (a) din Directiva 2002/21/CE, și a căror organizare este stabilită de către furnizorul platformei de partajare a materialelor video, inclusiv prin mijloace automate sau algoritmi, în special prin afișare, marcare și secvenționare”.

Considerentul 5 din Directiva (UE) 2018/1808 clarifică, de asemenea, faptul că „[d]eși scopul Directivei 2010/13/UE nu este de a reglementa serviciile oferite de mijloacele de comunicare socială ca atare, un serviciu oferit de mijloacele de comunicare socială ar trebui să facă obiectul directivei în cazul în care furnizarea de programe și de materiale video generate de utilizatori constituie o funcționalitate esențială a serviciului respectiv. Furnizarea de programe și de materiale video generate de utilizatori ar putea fi considerată drept funcționalitate esențială a serviciului oferit de mijloacele de comunicare socială în cazul în care conținutul audiovizual nu este doar un element auxiliar al activităților serviciului oferit de mijloacele de comunicare socială sau nu constituie doar o parte minoră a acestor activități. Pentru a asigura claritatea, eficacitatea și coerența punerii în aplicare, Comisia, după consultarea Comitetului de contact, ar trebui, dacă este necesar, să elaboreze orientări cu privire la aplicarea practică a criteriului funcționalității esențiale din cadrul definiției «serviciului de platformă de partajare a materialelor video». Respectivele orientări ar trebui să fie redactate luând în considerare în mod corespunzător obiectivele de interes public general care trebuie îndeplinite prin măsuri care urmează să fie luate de furnizorii de platforme de partajare a materialelor video, precum și dreptul la libertatea de exprimare” (5).

Conform considerentului 5, prezentele orientări țin seama în mod corespunzător de necesitatea de a asigura libertatea de exprimare și de atingerea obiectivelor de interes general (6).

În procesul de elaborare a prezentelor orientări, Comisia a consultat în mod corespunzător Comitetul de contact, astfel cum se prevede în considerentul 5.

II.   CATEGORIILE DE PLATFORME DE PARTAJARE A MATERIALELOR VIDEO ÎN TEMEIUL DSMAV

Pe baza definiției acestora prevăzute la articolul 1 alineatul (1) litera (aa) din DSMAV, serviciile de platformă de partajare a materialelor video pot fi identificate pe baza următoarelor trei criterii:

| 1. | servicii al căror scop principal este furnizarea către publicul larg de programe, de materiale video generate de utilizatori sau de ambele; |
| --- | --- |

1.

servicii al căror scop principal este furnizarea către publicul larg de programe, de materiale video generate de utilizatori sau de ambele;

| 2. | servicii de natură mai largă care oferă, printre alte elemente, o secțiune disociabilă al cărei scop principal este furnizarea către publicul larg de programe, de materiale video generate de utilizatori sau de ambele; |
| --- | --- |

2.

servicii de natură mai largă care oferă, printre alte elemente, o secțiune disociabilă al cărei scop principal este furnizarea către publicul larg de programe, de materiale video generate de utilizatori sau de ambele;

| 3. | servicii pentru care o funcționalitate esențială este dedicată furnizării către publicul larg de materiale video generate de utilizatori și de programe sau de ambele. |
| --- | --- |

3.

servicii pentru care o funcționalitate esențială este dedicată furnizării către publicul larg de materiale video generate de utilizatori și de programe sau de ambele.

Ar trebui remarcat faptul că criteriile de mai sus nu se exclud neapărat reciproc. În special, serviciile având o secțiune disociabilă care ar putea constitui o platformă de partajare a materialelor video conform criteriului scopului principal (categoria 2) pot, în același timp, să se califice, în ansamblul lor, ca o platformă de partajare a materialelor video pe baza criteriului funcționalității esențiale (categoria 3).

Având în vedere cele de mai sus, prezentul document își propune să ofere orientări cu privire la aplicarea practică a criteriului funcționalității esențiale din definiția unui „serviciu de platformă de partajare a materialelor video” prevăzută de DSMAV. Prezentele orientări nu sunt obligatorii. În măsura în care orientările pot interpreta DSMAV, poziția Comisiei nu aduce atingere niciunei interpretări a Curții de Justiție a Uniunii Europene.

III.   RELEVANȚA CONȚINUTULUI AUDIOVIZUAL PENTRU ACTIVITĂȚILE SERVICIULUI

Considerentul 5 din Directiva (UE) 2018/1808 clarifică faptul că, pentru ca furnizarea de conținut audiovizual să constituie o funcționalitate esențială a serviciului, astfel de conținut audiovizual nu trebuie să fie „doar un element auxiliar sau o parte minoră a” activităților serviciului în cauză. Conținutul audiovizual ar trebui să fie considerat ca auxiliar în raport cu activitățile serviciului în cazul în care acesta este exclusiv secundar unei activități sau funcționalități subiacente furnizate de platforma în cauză. Acesta ar putea fi, de exemplu, cazul înregistrărilor video care sunt încărcate exclusiv pentru a sprijini tranzacțiile economice, de exemplu materialele video care prezintă anumite bunuri sau servicii în vederea unei vânzări potențiale sau efective (pot fi cuprinse aici, de exemplu, platformele de comerț electronic care includ materiale video ale utilizatorilor ce prezintă un produs în timpul utilizării).

Conținutul audiovizual poate fi considerat o „parte minoră” a activității serviciului ori de câte ori, pe baza unor considerente cantitative și/sau calitative, se constată că acesta joacă un rol nesemnificativ în economia globală a serviciului. Din punct de vedere cantitativ, de exemplu, faptul că platforma găzduiește un număr semnificativ de materiale video poate sugera că conținutul audiovizual este o parte care nu este minoră a serviciului. În același timp, indiferent de considerațiile cantitative, materialele video pot constitui o parte care nu este minoră din serviciul de platformă ori de câte ori acestea contribuie într-un mod important la atractivitatea, funcționalitatea sau succesul pe piață al serviciului în sine. Acest lucru poate fi dedus din mai multe elemente, cum ar fi, de exemplu, faptul că utilizatorii consumă cantități semnificative de materiale video sau de programe ori că platformele investesc în conținutul audiovizual sau îi acordă prioritate acestuia.

Comisia consideră că, pentru a evalua dacă funcționalitatea conținutului audiovizual este esențială, statele membre, inclusiv autoritățile lor naționale de reglementare, ar trebui să ia în considerare, în special, natura și rolul specific jucat de materialele video și de programele generate de utilizatori în cadrul serviciului oferit de platformă. În special, autoritățile naționale ar trebui să efectueze o analiză globală a serviciului, ținând seama de indicatori calitativi și/sau calitativi, pentru a stabili dacă conținutul audiovizual furnizat este doar un element auxiliar sau minor al activităților serviciului (7).

La evaluarea unui anumit serviciu, ar trebui să se acorde o atenție deosebită caracterului esențial al conținutul audiovizual pentru succesul comercial sau poziționarea pe piață a serviciului. Cu toate acestea, cerința privind funcționalitatea esențială nu ar trebui, în niciun caz, să fie interpretată în sensul că impune ca conținutul audiovizual disponibil pe platformă să aibă o relevanță comercială atât de mare încât, în absența sa, serviciul nu ar putea funcționa sau nu ar continua să fie furnizat pe piață. O astfel de interpretare restrictivă nu ar garanta un nivel adecvat de protecție a utilizatorilor și a minorilor atunci când aceștia consumă conținut audiovizual pe numeroase platforme populare, cum ar fi anumite servicii oferite de mijloacele de comunicare socială și, prin urmare, nu ar fi în conformitate cu obiectivul urmărit de DSMAV (8).

De asemenea, serviciile care se bazează pe conținutul audiovizual ca fiind o componentă care nu este minoră sau nu doar o componentă auxiliară a activității lor economice tind să își expună mai mult utilizatorii la un astfel de conținut. Prin urmare, Comisia consideră că, în aplicarea criteriului funcționalității esențiale, statele membre, inclusiv autoritățile lor naționale de reglementare, ar trebui să acorde, de asemenea, o atenție deosebită perspectivei utilizatorilor și, în special, gradului de expunere a acestora la conținutul audiovizual atunci când accesează serviciile relevante.

În conformitate cu abordarea menționată mai sus, Comisia a identificat anumiți indicatori relevanți pe care autoritățile naționale ar trebui să îi aibă în vedere atunci când aplică criteriul funcționalității esențiale din definiția unui furnizor de servicii de platformă de partajare a materialelor video. În scopul prezentării, acești indicatori pot fi grupați în patru categorii: 1. relația dintre conținutul audiovizual și activitatea sau activitățile economice principale ale serviciului; 2. relevanța cantitativă și calitativă a conținutului audiovizual disponibil în cadrul serviciului; 3. monetizarea conținutului audiovizual sau generarea de venituri din conținutul audiovizual și 4. disponibilitatea unor instrumente destinate să sporească vizibilitatea sau atractivitatea conținutului audiovizual.

Acești indicatori nu ar trebui să fie aplicați cumulativ. În special, absența unuia sau a mai multora dintre indicatori nu ar trebui să conducă în mod automat la concluzia că serviciul nu este o platformă de partajare a materialelor video. În schimb, ar trebui să se considere că un serviciu îndeplinește criteriul funcționalității esențiale în cazul în care, pe baza unei evaluări globale, un număr suficient de indicatori analizați sprijină concluzia potrivit căreia conținutul audiovizual furnizat de un serviciu nu este doar un element auxiliar sau o parte minoră a activităților serviciului.

1.   Relația dintre conținutul audiovizual și activitatea sau activitățile economice principale ale serviciului

În general, în cazul în care conținutul audiovizual are o valoare proprie pe platformă, utilizatorii pot consuma materiale video și programe ca elemente autonome ale serviciului de platformă, și anume independent de o altă activitate economică subiacentă. În aceste cazuri, este probabil ca un astfel de conținut audiovizual să nu fie doar un element auxiliar sau să nu constituie doar o parte minoră a activităților serviciului respectiv și ca utilizatorii să fie expuși într-o măsură importantă la un astfel de conținut.

În acest sens, statele membre, inclusiv autoritățile lor naționale de reglementare, ar trebui să ia în considerare, în special, următorii indicatori:

| — | Arhitectura generală și configurația externă a platformei. În cazul în care platforma este orientată către partajarea de conținut pentru informarea, educarea sau divertismentul utilizatorilor mai degrabă decât, de exemplu, pentru facilitarea tranzacțiilor economice, componenta audiovizuală este probabil să nu fie considerată ca fiind doar un element auxiliar sau doar o parte minoră a activităților platformei respective. În acest context, elementele relevante ar putea fi structura generală și configurația externă a serviciului, de exemplu dacă paginile sale principale (inclusiv interfața de partajare) sau calendarul platformei cuprind sau nu elemente vizibile de partajare a materialelor video (spre deosebire de elemente bazate pur și simplu pe comerțul electronic), cum ar fi prezentarea sau sugerarea unor materiale video noi sau populare ori transmisia în direct, prezentarea unei liste de categorii de materiale video, un buton „înregistrează video” sau o legătură directă cu funcția de galerie de pe telefon sau calculator și conținutul stocat în acestea. În prezența unor astfel de elemente, conținutul audiovizual este probabil să nu constituie o parte minoră sau doar un element auxiliar al serviciului. |
| --- | --- |

—

Arhitectura generală și configurația externă a platformei. În cazul în care platforma este orientată către partajarea de conținut pentru informarea, educarea sau divertismentul utilizatorilor mai degrabă decât, de exemplu, pentru facilitarea tranzacțiilor economice, componenta audiovizuală este probabil să nu fie considerată ca fiind doar un element auxiliar sau doar o parte minoră a activităților platformei respective. În acest context, elementele relevante ar putea fi structura generală și configurația externă a serviciului, de exemplu dacă paginile sale principale (inclusiv interfața de partajare) sau calendarul platformei cuprind sau nu elemente vizibile de partajare a materialelor video (spre deosebire de elemente bazate pur și simplu pe comerțul electronic), cum ar fi prezentarea sau sugerarea unor materiale video noi sau populare ori transmisia în direct, prezentarea unei liste de categorii de materiale video, un buton „înregistrează video” sau o legătură directă cu funcția de galerie de pe telefon sau calculator și conținutul stocat în acestea. În prezența unor astfel de elemente, conținutul audiovizual este probabil să nu constituie o parte minoră sau doar un element auxiliar al serviciului.

| — | Natura autonomă a conținutului audiovizual. În cazul în care materialele video sunt încărcate sau partajate pe o platformă ca elemente „autonome” mai degrabă decât în vederea facilitării tranzacțiilor economice și sunt urmărite de utilizatori datorită valorii lor informative, de divertisment sau educative intrinsece, este mai probabil ca acestea să aibă o relevanță deosebită pentru activitățile platformei respective. În schimb, faptul că platforma este concepută în principal ca un vehicul pentru a comercializa sau a facilita comercializarea unor bunuri sau servicii (altele decât furnizarea de conținut audiovizual) este un indiciu că funcționalitatea audiovizuală este auxiliară sau o parte minoră a activității economice subiacente. De exemplu, dacă o platformă de comerț electronic permite vânzătorilor să utilizeze materiale video pentru a ilustra produse specifice, acest lucru ar sugera că platforma nu ar trebui să fie considerată o platformă de partajare a materialelor video. În acest context, autoritățile naționale pot să verifice dacă utilizatorii încarcă, partajează sau descarcă materiale video ca elemente autonome, mai degrabă decât pentru a promova vânzarea de bunuri sau servicii. În astfel de cazuri, materialele video sunt, de asemenea, mai susceptibile să conducă la o expunere importantă a utilizatorilor și, în consecință, componenta audiovizuală ar putea fi considerată ca reprezentând mai mult decât un element auxiliar sau o parte minoră a activităților platformei. |
| --- | --- |

—

Natura autonomă a conținutului audiovizual. În cazul în care materialele video sunt încărcate sau partajate pe o platformă ca elemente „autonome” mai degrabă decât în vederea facilitării tranzacțiilor economice și sunt urmărite de utilizatori datorită valorii lor informative, de divertisment sau educative intrinsece, este mai probabil ca acestea să aibă o relevanță deosebită pentru activitățile platformei respective. În schimb, faptul că platforma este concepută în principal ca un vehicul pentru a comercializa sau a facilita comercializarea unor bunuri sau servicii (altele decât furnizarea de conținut audiovizual) este un indiciu că funcționalitatea audiovizuală este auxiliară sau o parte minoră a activității economice subiacente. De exemplu, dacă o platformă de comerț electronic permite vânzătorilor să utilizeze materiale video pentru a ilustra produse specifice, acest lucru ar sugera că platforma nu ar trebui să fie considerată o platformă de partajare a materialelor video. În acest context, autoritățile naționale pot să verifice dacă utilizatorii încarcă, partajează sau descarcă materiale video ca elemente autonome, mai degrabă decât pentru a promova vânzarea de bunuri sau servicii. În astfel de cazuri, materialele video sunt, de asemenea, mai susceptibile să conducă la o expunere importantă a utilizatorilor și, în consecință, componenta audiovizuală ar putea fi considerată ca reprezentând mai mult decât un element auxiliar sau o parte minoră a activităților platformei.

| — | Funcționalități specifice ale serviciului adaptate la conținutul audiovizual sau specifice acestuia. Faptul că platforma include caracteristici specifice adaptate la conținutul audiovizual sau specifice acestuia reprezintă o indicație a importanței deosebite a conținutului audiovizual în întreaga economie a serviciului. Elemente precum existența unei funcționalități de tip „auto-play”, în special atunci când aceasta este activată implicit, sau a unei funcționalități de tip „livestreaming” ar fi deosebit de relevante. De asemenea, ar putea fi luată în considerare întrebarea dacă platforma permite căutarea numai a conținutului video sau filtrarea rezultatelor unei anumite căutări indicând doar materialele video. Existența unor astfel de funcționalități sugerează că conținutul audiovizual nu este doar un element auxiliar al activităților serviciului sau nu constituie doar o parte minoră a acestora și conduce, de regulă, la o expunere mai mare a utilizatorilor la un astfel de conținut. |
| --- | --- |

—

Funcționalități specifice ale serviciului adaptate la conținutul audiovizual sau specifice acestuia. Faptul că platforma include caracteristici specifice adaptate la conținutul audiovizual sau specifice acestuia reprezintă o indicație a importanței deosebite a conținutului audiovizual în întreaga economie a serviciului. Elemente precum existența unei funcționalități de tip „auto-play”, în special atunci când aceasta este activată implicit, sau a unei funcționalități de tip „livestreaming” ar fi deosebit de relevante. De asemenea, ar putea fi luată în considerare întrebarea dacă platforma permite căutarea numai a conținutului video sau filtrarea rezultatelor unei anumite căutări indicând doar materialele video. Existența unor astfel de funcționalități sugerează că conținutul audiovizual nu este doar un element auxiliar al activităților serviciului sau nu constituie doar o parte minoră a acestora și conduce, de regulă, la o expunere mai mare a utilizatorilor la un astfel de conținut.

| — | Modul în care serviciul se poziționează pe piață și segmentul de piață pe care îl abordează. Indicatorii relevanți cu caracter neauxiliar sau care nu sunt minori în această privință ar putea fi extrași din modul în care serviciul se autoidentifică în comunicarea sa către public și din modul în care acesta își comercializează serviciile sau face reclamă propriilor servicii utilizatorilor de pe segmentul de piață pe care îl abordează. În acest sens, ar trebui să se țină seama de faptul că serviciul se comercializează sau se autoidentifică în comunicarea publică drept platformă de partajare a materialelor video sau că se referă în mod specific la componenta sau oferta sa audiovizuală. |
| --- | --- |

—

Modul în care serviciul se poziționează pe piață și segmentul de piață pe care îl abordează. Indicatorii relevanți cu caracter neauxiliar sau care nu sunt minori în această privință ar putea fi extrași din modul în care serviciul se autoidentifică în comunicarea sa către public și din modul în care acesta își comercializează serviciile sau face reclamă propriilor servicii utilizatorilor de pe segmentul de piață pe care îl abordează. În acest sens, ar trebui să se țină seama de faptul că serviciul se comercializează sau se autoidentifică în comunicarea publică drept platformă de partajare a materialelor video sau că se referă în mod specific la componenta sau oferta sa audiovizuală.

2.   Relevanța cantitativă și calitativă a conținutului audiovizual pentru activitățile serviciului

În principiu, Comisia consideră că, cu cât este mai mare volumul și importanța conținutului audiovizual în cadrul serviciului, cu atât este mai puțin probabil ca un astfel de conținut să fie doar un element auxiliar sau doar o parte minoră a activităților serviciului. În aceste cazuri, este mai probabil ca serviciile să conducă la o expunere importantă a utilizatorilor la conținutul audiovizual.

Cantitatea și relevanța conținutului audiovizual pot fi evaluate pe baza atât a unor indicatori cantitativi, cât și a unor indicatori calitativi. Statele membre, inclusiv autoritățile lor naționale de reglementare, ar trebui să ia în considerare, în special, următorii indicatori:

| — | Cantitatea de conținut audiovizual disponibil pe platformă. În cazul în care platforma include o cantitate semnificativă de materiale video, este puțin probabil ca funcționalitatea audiovizuală a serviciului să fie doar un element auxiliar sau doar o parte minoră a activităților serviciului. Această evaluare ar trebui să se bazeze pe dovezi semnificative și fiabile. Dacă sunt disponibile date semnificative, autoritățile naționale pot încadra această evaluare în termeni cantitativi, luând în considerare, de exemplu, numărul sau proporția de materiale video prezente pe platformă în comparație cu alte tipuri de conținut disponibil. Autoritățile naționale sunt încurajate să colecteze sau să verifice astfel de date sau elemente în mod autonom sau din surse independente de furnizorul de servicii în cauză. În absența unor date precise, autoritățile naționale pot recurge la dovezi calitative relevante, cum ar fi analiza unor porțiuni ale platformei eșantionate într-un interval de timp sau sondajele realizate în rândul utilizatorilor/părților interesate. |
| --- | --- |

—

Cantitatea de conținut audiovizual disponibil pe platformă. În cazul în care platforma include o cantitate semnificativă de materiale video, este puțin probabil ca funcționalitatea audiovizuală a serviciului să fie doar un element auxiliar sau doar o parte minoră a activităților serviciului. Această evaluare ar trebui să se bazeze pe dovezi semnificative și fiabile. Dacă sunt disponibile date semnificative, autoritățile naționale pot încadra această evaluare în termeni cantitativi, luând în considerare, de exemplu, numărul sau proporția de materiale video prezente pe platformă în comparație cu alte tipuri de conținut disponibil. Autoritățile naționale sunt încurajate să colecteze sau să verifice astfel de date sau elemente în mod autonom sau din surse independente de furnizorul de servicii în cauză. În absența unor date precise, autoritățile naționale pot recurge la dovezi calitative relevante, cum ar fi analiza unor porțiuni ale platformei eșantionate într-un interval de timp sau sondajele realizate în rândul utilizatorilor/părților interesate.

| — | Utilizarea conținutului audiovizual de pe platformă. Faptul că utilizatorii unei platforme utilizează în mod substanțial materialele video disponibile pe platforma respectivă indică relevanța deosebită a conținutului audiovizual pentru serviciul respectiv. Astfel cum s-a explicat în legătură cu indicatorul anterior, autoritățile naționale sunt încurajate să se bazeze în analiza lor pe dovezi semnificative și fiabile. De exemplu, ori de câte ori sunt disponibile date relevante, autoritățile naționale pot utiliza astfel de date cantitative, cum ar fi numărul de clicuri, partajări și like-uri legate de materialele video. Atunci când este posibil, autoritățile naționale pot să efectueze, de asemenea, o comparație adecvată între utilizarea conținutului audiovizual și alte tipuri de conținut în cadrul platformei. De asemenea, autoritățile naționale sunt încurajate să colecteze sau să verifice astfel de date sau elemente în mod autonom sau din surse independente de furnizorul de servicii în cauză. În absența unor date precise, autoritățile naționale pot recurge la dovezi calitative relevante, cum ar fi analiza unor porțiuni ale platformei eșantionate într-un interval de timp sau sondajele realizate în rândul utilizatorilor/părților interesate. |
| --- | --- |

—

Utilizarea conținutului audiovizual de pe platformă. Faptul că utilizatorii unei platforme utilizează în mod substanțial materialele video disponibile pe platforma respectivă indică relevanța deosebită a conținutului audiovizual pentru serviciul respectiv. Astfel cum s-a explicat în legătură cu indicatorul anterior, autoritățile naționale sunt încurajate să se bazeze în analiza lor pe dovezi semnificative și fiabile. De exemplu, ori de câte ori sunt disponibile date relevante, autoritățile naționale pot utiliza astfel de date cantitative, cum ar fi numărul de clicuri, partajări și like-uri legate de materialele video. Atunci când este posibil, autoritățile naționale pot să efectueze, de asemenea, o comparație adecvată între utilizarea conținutului audiovizual și alte tipuri de conținut în cadrul platformei. De asemenea, autoritățile naționale sunt încurajate să colecteze sau să verifice astfel de date sau elemente în mod autonom sau din surse independente de furnizorul de servicii în cauză. În absența unor date precise, autoritățile naționale pot recurge la dovezi calitative relevante, cum ar fi analiza unor porțiuni ale platformei eșantionate într-un interval de timp sau sondajele realizate în rândul utilizatorilor/părților interesate.

| — | Impactul conținutului audiovizual. Materialele video populare, chiar dacă au un număr limitat, pot ajunge să aibă un număr mare de utilizatori, în special prin partajare și recomandări. Prezența în cadrul platformei a unui conținut video popular care are scop informativ, educativ sau de divertisment pentru utilizatori este o indicație că un astfel de conținut nu are caracter auxiliar sau minor. În aceste cazuri, funcționalitatea audiovizuală nu este susceptibilă de a fi considerată doar un element auxiliar sau doar o parte minoră a activităților serviciului. În concordanță cu considerentul 5 și cu necesitatea de a acorda atenția cuvenită interesului public general care trebuie atins prin intermediul noilor norme, o atenție deosebită ar putea fi acordată, în acest context, publicului țintă al platformei, în special întrebării dacă platforma vizează minorii sau, chiar dacă nu vizează în mod explicit minorii, dacă este utilizată în mod regulat de către minori și nu ia nicio măsură pentru a descuraja o astfel de utilizare. În special, în aceste cazuri, un număr important de utilizatori (vulnerabili) pot fi expuși la conținutul audiovizual disponibil pe platformă, chiar dacă un astfel de conținut este prezent într-o cantitate relativă limitată pe platformă. Prin urmare, evaluarea ar trebui să țină seama de gradul de risc de expunere a minorilor la conținutul audiovizual furnizat în cadrul serviciului. |
| --- | --- |

—

Impactul conținutului audiovizual. Materialele video populare, chiar dacă au un număr limitat, pot ajunge să aibă un număr mare de utilizatori, în special prin partajare și recomandări. Prezența în cadrul platformei a unui conținut video popular care are scop informativ, educativ sau de divertisment pentru utilizatori este o indicație că un astfel de conținut nu are caracter auxiliar sau minor. În aceste cazuri, funcționalitatea audiovizuală nu este susceptibilă de a fi considerată doar un element auxiliar sau doar o parte minoră a activităților serviciului. În concordanță cu considerentul 5 și cu necesitatea de a acorda atenția cuvenită interesului public general care trebuie atins prin intermediul noilor norme, o atenție deosebită ar putea fi acordată, în acest context, publicului țintă al platformei, în special întrebării dacă platforma vizează minorii sau, chiar dacă nu vizează în mod explicit minorii, dacă este utilizată în mod regulat de către minori și nu ia nicio măsură pentru a descuraja o astfel de utilizare. În special, în aceste cazuri, un număr important de utilizatori (vulnerabili) pot fi expuși la conținutul audiovizual disponibil pe platformă, chiar dacă un astfel de conținut este prezent într-o cantitate relativă limitată pe platformă. Prin urmare, evaluarea ar trebui să țină seama de gradul de risc de expunere a minorilor la conținutul audiovizual furnizat în cadrul serviciului.

3.   Monetizarea sau generarea de venituri din conținutul audiovizual

Faptul că platformele monetizează sau generează venituri din conținutul audiovizual indică, de regulă, că un astfel de conținut nu este doar un element auxiliar al activităților lor sau o parte minoră a acestora. Totodată, aceasta constituie în general o indicație a relevanței comerciale a unui astfel de conținut pentru serviciu (9). În practică, este mai probabil ca aceste servicii să expună utilizatorii la un astfel de conținut într-un grad important pentru a crește veniturile rezultate sau alte beneficii conexe.

Statele membre, inclusiv autoritățile lor naționale de reglementare, ar trebui să ia în considerare, în special, următorii indicatori:

| — | Includerea comunicărilor comerciale în cadrul sau în jurul conținutului audiovizual (cum ar fi clipurile anterioare, intermediare și posterioare (10)). Acest indicator ar trebui înțeles ca incluzând atât comunicările comerciale controlate de serviciu, cât și vânzarea de spații publicitare către terți, cum ar fi agențiile de publicitate. În acest context, politicile puse în aplicare de către servicii menite să garanteze caracterul adecvat al conținutului audiovizual în jurul sau în cadrul căruia ar fi afișate comunicările comerciale ale unei mărci specifice a unui terț sunt elemente suplimentare de luat în considerare. |
| --- | --- |

—

Includerea comunicărilor comerciale în cadrul sau în jurul conținutului audiovizual (cum ar fi clipurile anterioare, intermediare și posterioare (10)). Acest indicator ar trebui înțeles ca incluzând atât comunicările comerciale controlate de serviciu, cât și vânzarea de spații publicitare către terți, cum ar fi agențiile de publicitate. În acest context, politicile puse în aplicare de către servicii menite să garanteze caracterul adecvat al conținutului audiovizual în jurul sau în cadrul căruia ar fi afișate comunicările comerciale ale unei mărci specifice a unui terț sunt elemente suplimentare de luat în considerare.

| — | Condiționarea accesului la conținutul audiovizual de plată. Faptul că platforma permite accesul la conținuturi audiovizuale care fac obiectul plății, cum ar fi abonamentele sau plata la vizionare (pay-per-view), dovedește că serviciul generează venituri din acest tip de conținut. Utilizarea unor astfel de sisteme de plată este relevantă indiferent dacă sistemul de monetizare este gestionat direct de către serviciu sau de persoanele care încarcă conținut/creatori. |
| --- | --- |

—

Condiționarea accesului la conținutul audiovizual de plată. Faptul că platforma permite accesul la conținuturi audiovizuale care fac obiectul plății, cum ar fi abonamentele sau plata la vizionare (pay-per-view), dovedește că serviciul generează venituri din acest tip de conținut. Utilizarea unor astfel de sisteme de plată este relevantă indiferent dacă sistemul de monetizare este gestionat direct de către serviciu sau de persoanele care încarcă conținut/creatori.

| — | Acordurile de sponsorizare între mărci și persoanele care încarcă conținut. Acordurile de sponsorizare sau de plasare de produse între diferite tipuri de mărci de produse și servicii ale unor terți și persoanele care încarcă conținut (creatorii de conținut audiovizual) devin o modalitate obișnuită de a monetiza conținutul audiovizual, dat fiind că un număr din ce în ce mai mare de mărci încheie acorduri cu creatori populari și influențatori care atrag un număr mare de vizualizări. În anumite cazuri, serviciile încurajează sau facilitează în mod expres astfel de acorduri, de exemplu prin organizarea de evenimente pentru mărci ale terților și creatori sau prin oferirea de sprijin logistic. Deși este posibil ca serviciile de platformă de partajare a materialelor video să nu participe direct la aceste acorduri, acestea beneficiază în mod indirect de popularitatea acestor creatori și de numărul de vizualizări pe care le atrag aceștia. Prin urmare, prezența unor astfel de acorduri este un indicator al monetizării (indirecte a) conținutului audiovizual de pe platformă. |
| --- | --- |

—

Acordurile de sponsorizare între mărci și persoanele care încarcă conținut. Acordurile de sponsorizare sau de plasare de produse între diferite tipuri de mărci de produse și servicii ale unor terți și persoanele care încarcă conținut (creatorii de conținut audiovizual) devin o modalitate obișnuită de a monetiza conținutul audiovizual, dat fiind că un număr din ce în ce mai mare de mărci încheie acorduri cu creatori populari și influențatori care atrag un număr mare de vizualizări. În anumite cazuri, serviciile încurajează sau facilitează în mod expres astfel de acorduri, de exemplu prin organizarea de evenimente pentru mărci ale terților și creatori sau prin oferirea de sprijin logistic. Deși este posibil ca serviciile de platformă de partajare a materialelor video să nu participe direct la aceste acorduri, acestea beneficiază în mod indirect de popularitatea acestor creatori și de numărul de vizualizări pe care le atrag aceștia. Prin urmare, prezența unor astfel de acorduri este un indicator al monetizării (indirecte a) conținutului audiovizual de pe platformă.

| — | Urmărirea activităților utilizatorilor pe platforme. Faptul că platforma urmărește interacțiunea utilizatorilor cu conținutul audiovizual disponibil în cadrul serviciului în diverse scopuri de marketing/comerciale, cum ar fi publicitatea comportamentală direcționată sau acordurile privind partajarea de date, ar trebui, de asemenea, să fie considerat drept mijloc de monetizare indirectă. |
| --- | --- |

—

Urmărirea activităților utilizatorilor pe platforme. Faptul că platforma urmărește interacțiunea utilizatorilor cu conținutul audiovizual disponibil în cadrul serviciului în diverse scopuri de marketing/comerciale, cum ar fi publicitatea comportamentală direcționată sau acordurile privind partajarea de date, ar trebui, de asemenea, să fie considerat drept mijloc de monetizare indirectă.

4.   Disponibilitatea instrumentelor destinate creșterii vizibilității sau atractivității conținutului audiovizual (11)

Prezența într-un anumit serviciu a unor instrumente specifice menite să sporească vizibilitatea sau atractivitatea conținutului audiovizual indică, de regulă, faptul că un astfel de conținut nu este doar un element auxiliar sau o parte minoră a activităților acestora. Totodată, astfel de instrumente conduc în mod obișnuit la o mai mare expunere a utilizatorilor la conținutul audiovizual.

Statele membre, inclusiv autoritățile lor naționale de reglementare, ar trebui să ia în considerare, în special, următorii indicatori:

| — | Caracteristici sau acțiuni specifice care încurajează consumul de conținut audiovizual. Faptul că interfața pentru utilizatori include caracteristici specifice care încurajează consumul de conținut audiovizual indică relevanța unui astfel de conținut, atât pentru utilizatori, cât și pentru activitățile platformei. De exemplu, faptul că materialele video sunt sugerate sau indicate de platformă pe pagina principală sau în cronologia platformei, fără nicio solicitare sau contribuție specifică din partea utilizatorului, reprezintă un element relevant care trebuie luat în considerare. De asemenea, autoritățile naționale ar putea să ia în considerare dacă serviciul promovează sau acordă prioritate conținutului audiovizual în rezultatele căutărilor efectuate de utilizatori și, prin urmare, dacă conținutul audiovizual ar putea fi considerat ca fiind promovat în mod activ în rândul utilizatorilor. |
| --- | --- |

—

Caracteristici sau acțiuni specifice care încurajează consumul de conținut audiovizual. Faptul că interfața pentru utilizatori include caracteristici specifice care încurajează consumul de conținut audiovizual indică relevanța unui astfel de conținut, atât pentru utilizatori, cât și pentru activitățile platformei. De exemplu, faptul că materialele video sunt sugerate sau indicate de platformă pe pagina principală sau în cronologia platformei, fără nicio solicitare sau contribuție specifică din partea utilizatorului, reprezintă un element relevant care trebuie luat în considerare. De asemenea, autoritățile naționale ar putea să ia în considerare dacă serviciul promovează sau acordă prioritate conținutului audiovizual în rezultatele căutărilor efectuate de utilizatori și, prin urmare, dacă conținutul audiovizual ar putea fi considerat ca fiind promovat în mod activ în rândul utilizatorilor.

| — | Instrumente disponibile în cadrul sau în jurul unor materiale video destinate să atragă utilizatori și să încurajeze interacțiunea acestora. Prezența unor instrumente sau sisteme, cum ar fi filtre, opțiuni de partajare, discuții în direct legate în mod specific de un conținut audiovizual sau evenimente de vizualizare (watch parties), reprezintă un indiciu al disponibilității serviciului de a încuraja implicarea utilizatorilor în ceea ce privește materialele video și programele și de a capta atenția utilizatorilor față de acestea. Utilizarea unor astfel de instrumente și sisteme are drept scop facilitarea, îmbunătățirea sau stimularea experienței audiovizuale a utilizatorilor pe platformă și popularitatea conținutului audiovizual. Prin urmare, aceasta poate fi considerată o indicație a relevanței speciale a unui astfel de conținut pentru activitatea sau activitățile serviciului. Acest indicator include, de asemenea, orice tip de dezvoltare sau de investiții realizate de serviciile în cauză în moduri inovatoare, mai imersive și interactive de partajare și consumare a conținutului audiovizual. În special, faptul că serviciul sprijină o aplicație specifică pentru „televiziunea inteligentă” ar putea fi considerat un indiciu că acesta nu numai că permite, ci și încurajează activ consumul de conținut audiovizual. |
| --- | --- |

—

Instrumente disponibile în cadrul sau în jurul unor materiale video destinate să atragă utilizatori și să încurajeze interacțiunea acestora. Prezența unor instrumente sau sisteme, cum ar fi filtre, opțiuni de partajare, discuții în direct legate în mod specific de un conținut audiovizual sau evenimente de vizualizare (watch parties), reprezintă un indiciu al disponibilității serviciului de a încuraja implicarea utilizatorilor în ceea ce privește materialele video și programele și de a capta atenția utilizatorilor față de acestea. Utilizarea unor astfel de instrumente și sisteme are drept scop facilitarea, îmbunătățirea sau stimularea experienței audiovizuale a utilizatorilor pe platformă și popularitatea conținutului audiovizual. Prin urmare, aceasta poate fi considerată o indicație a relevanței speciale a unui astfel de conținut pentru activitatea sau activitățile serviciului. Acest indicator include, de asemenea, orice tip de dezvoltare sau de investiții realizate de serviciile în cauză în moduri inovatoare, mai imersive și interactive de partajare și consumare a conținutului audiovizual. În special, faptul că serviciul sprijină o aplicație specifică pentru „televiziunea inteligentă” ar putea fi considerat un indiciu că acesta nu numai că permite, ci și încurajează activ consumul de conținut audiovizual.

| — | Instrumente sau sisteme care permit utilizatorilor să selecteze conținutul audiovizual dorit. Anumite servicii oferă utilizatorilor posibilitatea de a-și personaliza oferta audiovizuală declarând că sunt interesați de anumite tipuri de conținut sau refuzând în mod specific anumite tipuri de conținut. Aceasta se realizează, de regulă, prin intermediul unor chestionare, eșantioane sau altor mijloace similare. Aceste instrumente sau sisteme sunt oferite utilizatorilor pentru a menține atenția utilizatorilor și implicarea lor în ceea ce privește conținutul audiovizual și, prin urmare, indică relevanța deosebită a funcționalității audiovizuale pentru activitățile serviciului. |
| --- | --- |

—

Instrumente sau sisteme care permit utilizatorilor să selecteze conținutul audiovizual dorit. Anumite servicii oferă utilizatorilor posibilitatea de a-și personaliza oferta audiovizuală declarând că sunt interesați de anumite tipuri de conținut sau refuzând în mod specific anumite tipuri de conținut. Aceasta se realizează, de regulă, prin intermediul unor chestionare, eșantioane sau altor mijloace similare. Aceste instrumente sau sisteme sunt oferite utilizatorilor pentru a menține atenția utilizatorilor și implicarea lor în ceea ce privește conținutul audiovizual și, prin urmare, indică relevanța deosebită a funcționalității audiovizuale pentru activitățile serviciului.

| — | Instrumente sau sisteme pentru urmărirea performanței și gestionarea conținutului încărcat pe platformă. Serviciile pot, de asemenea, să sporească atractivitatea conținutului audiovizual oferind persoanelor care încarcă conținut instrumente sau sisteme pentru a urmări și a gestiona performanța conținutului încărcat în serviciu. Prin aceasta, serviciile permit persoanelor care încarcă conținut să înțeleagă mai bine preferințele telespectatorilor, ceea ce ar conduce la furnizarea unui conținut mai atractiv pe platformă. Prin urmare, prezența unor astfel de instrumente ar trebui să fie considerată ca o indicație a relevanței speciale a conținutului audiovizual pentru activitățile serviciului. |
| --- | --- |

—

Instrumente sau sisteme pentru urmărirea performanței și gestionarea conținutului încărcat pe platformă. Serviciile pot, de asemenea, să sporească atractivitatea conținutului audiovizual oferind persoanelor care încarcă conținut instrumente sau sisteme pentru a urmări și a gestiona performanța conținutului încărcat în serviciu. Prin aceasta, serviciile permit persoanelor care încarcă conținut să înțeleagă mai bine preferințele telespectatorilor, ceea ce ar conduce la furnizarea unui conținut mai atractiv pe platformă. Prin urmare, prezența unor astfel de instrumente ar trebui să fie considerată ca o indicație a relevanței speciale a conținutului audiovizual pentru activitățile serviciului.

IV.   OBSERVAȚII PROCEDURALE

Decizia care stabilește dacă serviciul are ca funcționalitate esențială furnizarea de conținut audiovizual [în sensul articolului 1 alineatul (1) litera (aa) din DSMAV] este de competența statului membru care deține jurisdicția asupra unui astfel de serviciu, în conformitate cu articolul 28a din DSMAV.

Atunci când evaluează dacă un serviciu îndeplinește criteriul funcționalității esențiale, autoritatea națională ar trebui să acționeze de la caz la caz și să țină seama de particularitățile serviciului în cauză.

Autoritățile naționale ar trebui să îi informeze pe furnizorii de servicii cu privire la evaluarea în curs de desfășurare și la implicațiile juridice ale includerii lor în categoria furnizorilor de platforme de partajare a materialelor video, în conformitate cu DSMAV și pentru a obține informațiile necesare în scopul evaluării în curs.

În același timp, acest lucru nu ar trebui să împiedice autoritățile naționale să coopereze cu omologii lor în materie de reglementare din alte state membre pentru a-și susține evaluarea. Această cooperare ar putea fi dezirabilă în special în vederea colectării de date sau informații relevante și a limitării riscurilor unor interpretări divergente a indicatorilor de mai sus de către autoritățile naționale. Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale (ERGA) este un forum adecvat pentru a facilita o astfel de cooperare.

Autoritățile naționale de reglementare sunt invitate să informeze ERGA în mod corespunzător atunci când evaluează dacă anumite servicii îndeplinesc criteriul funcționalității esențiale și constituie, prin urmare, un serviciu de platformă de partajare a materialelor video. În special, autoritățile naționale de reglementare ar trebui să informeze ERGA cu privire la concluziile preliminare, precum și cu privire la raționamentul subiacent evaluării acestora. În acest context, ERGA ar trebui să aducă în atenția Comisiei orice discrepanțe semnificative sau persistente în abordările adoptate de autoritățile naționale de reglementare. Comisia va informa Comitetul de contact pentru DSMAV cu privire la aceste evoluții.

---

(1)  În scopul prezentelor orientări, trimiterile la „DSMAV” se interpretează ca fiind trimiteri la Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (JO L 95, 15.4.2010, p. 1), astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/1808 (JO L 303, 28.11.2018, p. 69).

(2)  Astfel cum se prevede la articolul 5 din Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (JO L 88, 31.3.2017, p. 6).

(3)  Astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (4) din Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (JO L 335, 17.12.2011, p. 1).

(4)  Astfel cum se prevede la articolul 1 din Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (JO L 328, 6.12.2008, p. 55).

(5)  Relevant în această privință este și considerentul 6 din Directiva (UE) 2018/1808, care exclude din sfera definiției serviciilor de platformă de partajare a materialelor video „activitățile neeconomice, precum furnizarea de conținut audiovizual pe site-urile internet private și în cadrul comunităților de interese fără caracter comercial”.

(6)  Conform considerentului 51 din Directiva (UE) 2018/1808, atunci când se iau măsurile corespunzătoare pentru a proteja utilizatorii și minorii, drepturile fundamentale aplicabile, inclusiv libertatea de exprimare, ar trebui să fie atent echilibrate.

(7)  Această abordare este, de asemenea, în concordanță cu considerentul 4 din Directiva (UE) 2018/1808, care clarifică faptul că serviciile oferite de mijloacele de comunicare socială ar trebui incluse în domeniul de aplicare al directivei atunci când concurează pentru același public și aceleași venituri ca serviciile mass-media audiovizuale.

(8)  Considerentul 4 din DSMAV se referă la serviciile oferite de mijloacele de comunicare socială care „au devenit un mediu important pentru schimbul de informații și pentru divertisment și pentru educație, inclusiv prin asigurarea accesului la programe și la materiale video generate de utilizatori” și „au un impact considerabil prin faptul că facilitează posibilitatea utilizatorilor de a modela și influența opiniile altor utilizatori”.

(9)  Noțiunea de monetizare a conținutului audiovizual include veniturile directe și câștigurile indirecte obținute de serviciu. Chiar în cazurile în care serviciul nu primește venituri direct, acesta poate beneficia indirect de conținutul audiovizual încărcat și monetizat de către utilizatori. În general, perspectiva monetizării conținutului acestora va stimula creatorii să producă un conținut de o calitate superioară pentru a atrage vizualizări și, prin urmare, venituri. În cele din urmă, se poate preconiza că acest lucru va avea un impact pozitiv asupra popularității și succesului serviciului.

(10)  Acești termeni se referă la clipurile publicitare difuzate înaintea, în timpul sau, respectiv, ulterior conținutului pe care îl însoțesc.

(11)  În conformitate cu definiția platformelor de partajare a materialelor video prevăzută la articolul 1 alineatul (1) litera (aa) din DSMAV, se presupune, în sensul acestei categorii de indicatori, că aceste instrumente nu sunt de așa natură încât să confere platformei avute în vedere un anumit grad de control efectiv asupra conținutului audiovizual asemănător unei forme de „responsabilitate editorială”, un element care l-ar califica drept furnizor de servicii mass-media, și nu un serviciu de platformă de partajare a materialelor video (pentru a stabili acest lucru, evaluarea trebuie efectuată de la caz la caz de către autoritățile naționale de reglementare în cauză). De asemenea, orientările nu aduc atingere articolelor 12, 13 și 14 din Directiva 2000/31/CE, astfel cum se precizează în considerentul 48 din Directiva (UE) 2018/1808, nici articolului 28b din DSMAV.

---

| 7.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/10

---

COMUNICARE A COMISIEI

Orientări în temeiul articolului 13 alineatul (7) din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale privind calcularea cotei de opere europene în cataloagele la cerere și definirea nivelului scăzut de audiență și a cifrei de afaceri reduse

(2020/C 223/03)

I.   CONTEXT

Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (1) (denumită în continuare „DSMAV”) stabilește norme consolidate privind promovarea operelor europene. Articolul 13 alineatul (1) prevede că furnizorii de servicii mass-media audiovizuale la cerere (denumite în continuare „servicii la cerere” sau „servicii video la cerere”) trebuie să „aloce cel puțin 30 % din cataloagele lor operelor europene și aceștia asigură punerea în evidență a operelor respective”.

Articolul 13 alineatul (2) din DSMAV prevede că „în cazul în care statele membre impun furnizorilor de servicii mass-media aflați în jurisdicția lor să contribuie din punct de vedere financiar la producția de opere europene (...), acestea pot, de asemenea, să impună furnizorilor de servicii mass-media care vizează un public situat pe teritoriul lor, dar care este stabilit în alte state membre, să facă astfel de contribuții financiare”. Aceste contribuții „trebuie să fie proporționale și nediscriminatorii”.

Articolul 13 alineatul (6) din DSMAV prevede derogări obligatorii pentru societățile cu o cifră de afaceri redusă sau cu un nivel scăzut de audiență de la obligațiile prevăzute la articolul 13 alineatul (1), precum și de la cerințele posibile în temeiul articolului 13 alineatul (2). Scopul derogărilor, astfel cum este clarificat în considerentul 40, este de a se asigura că obligațiile referitoare la promovarea operelor europene nu subminează dezvoltarea pieței și nu împiedică intrarea unor noi actori pe piață.

În temeiul articolului 13 alineatul (7) din DSMAV, prezentul document își propune să ofere orientări cu privire la:

| (a) | calcularea cotei de opere europene în cataloagele furnizorilor de servicii la cerere și |
| --- | --- |

(a)

calcularea cotei de opere europene în cataloagele furnizorilor de servicii la cerere și

| (b) | definirea nivelului scăzut de audiență și a cifrei de afaceri reduse în contextul derogărilor menționate anterior. |
| --- | --- |

(b)

definirea nivelului scăzut de audiență și a cifrei de afaceri reduse în contextul derogărilor menționate anterior.

Orientările nu sunt obligatorii. În procesul de elaborare a prezentelor orientări, Comisia a consultat în mod corespunzător Comitetul de contact, astfel cum se prevede la articolul 13 alineatul (7). În măsura în care orientările pot interpreta DSMAV, poziția Comisiei nu aduce atingere niciunei interpretări a Curții de Justiție a Uniunii Europene.

II.   CALCULAREA COTEI DE OPERE EUROPENE

1.   Calcularea pe bază de titluri

Pe piața serviciilor mass-media audiovizuale liniare (difuzare de programe de televiziune), cota de opere europene în schemele de programare ale radiodifuzorilor este calculată prin raportare la timpul de emisie. Articolul 16 din DSMAV prevede că radiodifuzorii trebuie să rezerve o proporție majoritară din timpul lor de emisie pentru opere europene. Acest lucru reflectă în mod clar natura limitată în timp a serviciilor liniare, în care numai un număr limitat de programe pot fi difuzate în același timp și pe parcursul unei perioade determinate. Prin urmare, elementul de durată este legat în mod specific de caracteristicile intrinseci ale serviciilor de difuzare a programelor de televiziune (lineare) care își bazează programarea pe grile zilnice (24 de ore).

Astfel de constrângeri nu se aplică furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale la cerere. Pentru serviciile la cerere, includerea unui anumit program nu depinde de disponibilitatea unui interval orar într-o grilă de programe. În plus, includerea unui anumit program cu o durată specifică într-un catalog nu implică excluderea/înlocuirea unui alt program cu o durată similară. Cu alte cuvinte, furnizorii de servicii video la cerere nu își creează cataloagele pe baza unor considerente legate de durata acestora, ci pe baza atractivității unui număr potențial mare de programe individuale puse la dispoziția utilizatorilor.

În mod similar, din perspectiva utilizatorilor, alegerea de a viziona un program disponibil în cataloagele la cerere nu este limitată în timp, în sensul că urmărirea unui anumit program nu implică renunțarea la urmărirea tuturor celorlalte programe disponibile în același timp. Esența serviciilor video la cerere constă tocmai în libertatea utilizatorului de a selecta și a urmări un program individual dintr-un catalog la momentul ales și de câte ori dorește.

Întrucât alegerile relevante atât ale furnizorilor de servicii video la cerere, cât și ale utilizatorilor acestora se concentrează în jurul programelor individuale (de exemplu, pe baza calității percepute, a atractivității, a gusturilor), Comisia consideră că, în cazul serviciilor de servicii video la cerere, datorită caracteristicilor acestora, este mai adecvat să se calculeze cota de opere europene în cataloage pe bază de titluri, și nu pe baza timpului de transmisie (vizionare).

Selecția de titluri disponibile în cataloage ca unitate de măsură relevantă, spre deosebire de timpul de vizionare/durata conținutului, este susținută de considerații suplimentare. În primul rând, calcularea cotei de opere europene în pe bază de titluri, atât pentru filme, cât și pentru seriale de televiziune („TV”), este mai neutră în ceea ce privește selecția de programe care urmează să fie incluse în cataloage de către furnizorii de servicii video la cerere. Calcularea pe bază de durată ar putea crea un stimulent pentru ca furnizorii să favorizeze operele europene cu o durată totală îndelungată (de exemplu, seriale cu un număr mare de episoade) pentru a atinge cu ușurință cota de 30 %. Prin faptul că este mai neutră, calcularea pe bază de titluri este probabil să faciliteze crearea unei oferte mai diversificate de opere europene.

În al doilea rând, calcularea pe bază de titluri este probabil să fie mai ușoară pentru furnizorii de servicii video la cerere decât calcularea în funcție de durată. Este mai probabil ca furnizorii de servicii video la cerere să țină cont de numărul de titluri europene din numărul total de titluri disponibile în cataloagele lor și nu de o situație a timpului total de vizionare a operelor europene din timpul total de vizionare a tuturor lucrărilor incluse în cataloagele lor.

În al treilea rând, calcularea pe bază de titluri ar fi, de asemenea, de natură să faciliteze monitorizarea și supravegherea de către autoritățile naționale relevante, întrucât titlurile sunt mai ușor de urmărit și de verificat decât timpul total de vizionare.

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că este adecvat să se calculeze cota de 30 % de opere europene în cataloagele de servicii video la cerere pe baza numărului (total) de titluri din catalog.

2.   Ce reprezintă un titlu

În cazul filmelor de lung metraj și al filmelor de televiziune, ar trebui să se considere că fiecare film reprezintă un titlu într-un catalog. De asemenea, ar trebui să se considere că diferite filme dintr-o franciză (2) reprezintă titluri diferite într-un catalog.

Identificarea a ceea ce reprezintă un titlu este mai complexă în cazul serialelor de televiziune sau al altor formate prezentate sub formă de serial (de exemplu, episod cu episod). Episoadele serialelor de televiziune sunt adesea grupate în diferite sezoane. În astfel de cazuri, se pune întrebarea dacă un titlu ar trebui să corespundă întregii serii, unui sezon sau unui episod individual.

Comisia consideră că un sezon al unui serial ar trebui să corespundă unui singur titlu. Calcularea serialelor pe bază de sezoane ar asigura un tratament similar cu filmele de lung metraj sau filmele de televiziune. Un sezon al unui serial este, de regulă, rezultatul unui efort creativ unic și continuu realizat de același grup de autori/profesioniști din domeniul audiovizualului, cu un buget unic și pe o perioadă de timp unitară. În plus, punerea în liberă circulație pe piață și activitățile promoționale conexe vizează adesea sezoane individuale. Din aceste motive, activitatea desfășurată în vederea producerii unui sezon al unui serial ar putea fi considerată similară cu activitatea necesară în mod normal pentru a produce un film.

În plus, calcularea pe bază de sezoane ar reduce posibilele stimulente pentru furnizori de a favoriza operele europene cu o durată totală îndelungată (de exemplu, seriale sau alte formate cu un număr mare de episoade) în scopul de a atinge cota în detrimentul unor opere mai scurte, cu un potențial mai ridicat de circulație între statele membre (de exemplu, filme de lung metraj și seriale TV de calitate superioară) (3).

În același timp, unele producții audiovizuale pot avea costuri de producție mai mari în comparație cu alte elemente din catalog, de exemplu în cazul unor investiții directe semnificative sau al costurilor de acordare a licențelor pentru ficțiune de calitate superioară, în care un episod are o durată și un cost de producție similare unui film de lung metraj. În aceste cazuri, atunci când acest lucru este justificat, autoritățile naționale ar putea avea în vedere acordarea unei ponderi mai mari lucrărilor respective, de exemplu pe baza unei cereri motivate din partea unui furnizor.

3.   Calcularea pe baza cataloagelor naționale

Unii furnizori de servicii video la cerere care își desfășoară activitatea în Uniune au mai multe cataloage naționale, cu o compoziție diferită, în funcție de piața națională (statul membru) pe care o vizează. Titlurile de filme naționale se pot regăsi într-un catalog național specific al unui furnizor multinațional și pot să nu fie disponibile (sau să fie disponibile într-o măsură foarte limitată) în cataloagele pe care același furnizor le oferă în alte state membre (4). Prin urmare, este necesar să se determine modul în care ar trebui să fie calculată cota de opere europene în astfel de cazuri.

Esența articolului 13 alineatul (1) din DSMAV este de a asigura faptul că furnizorii de servicii video la cerere contribuie în mod activ la obiectivul de promovare a diversității culturale în Uniune prin furnizarea unei cote minime de opere europene în ofertele lor. Comisia consideră că acest obiectiv nu poate fi îndeplinit în mod efectiv decât în cazul în care cota de 30 % de opere europene este garantată în fiecare dintre cataloagele naționale oferite de furnizorii de servicii video la cerere în mai multe țări. Astfel se va asigura faptul că telespectatorii din fiecare stat membru în care furnizorul oferă cataloage naționale au expunerea necesară la opere europene. De asemenea, această abordare prezintă avantajul că este probabil să stimuleze circulația și disponibilitatea operelor europene în întreaga Uniune.

Este important să se țină seama de faptul că este de competența țării de origine să se asigure că furnizorii de servicii video la cerere aflați în jurisdicția sa respectă obligația de a asigura cota de opere europene în cataloagele lor. În cazul în care un furnizor de servicii video la cerere aflat în jurisdicția unui stat membru oferă cataloage naționale diferite în alte state membre, este responsabilitatea statului membru de jurisdicție (și anume, țara de origine) să asigure respectarea obligației legate de cota de opere europene în ceea ce privește diferitele cataloage naționale.

4.   Dimensiunea temporală

Cota efectivă de opere europene în cataloagele de servicii video la cerere poate varia de la o zi la alta. De exemplu, atunci când un serviciu video la cerere adaugă în catalogul său un nou serial TV din afara Europei, aceasta ar putea avea un efect de scădere temporară a cotei globale a operelor europene până la includerea ulterioară a unor noi lucrări europene. Aceasta ridică problema momentului în care ar trebui să se asigure respectarea cotei de 30 %. Furnizorilor li se poate solicita să asigure conformitatea în orice moment sau în medie pe o perioadă predeterminată. A doua abordare ar permite fluctuații temporare.

DSMAV nu oferă indicații cu privire la care dintre aceste două metode ar trebui preferată. Ambele metode ar putea atinge obiectivul dorit de promovare a diversității culturale în cataloagele de servicii video la cerere. În consecință, Comisia consideră că statele membre pot decide în mod liber metoda pe care să o adopte în ceea ce privește monitorizarea respectării articolului 13 alineatul (1) din DSMAV. Cu toate acestea, atunci când decid cu privire la metoda de monitorizare, statele membre ar trebui să țină seama în mod corespunzător de necesitatea de a reduce sarcina administrativă asociată cu respectarea și aplicarea și de a asigura totodată transparența și securitatea juridică pentru furnizorii de servicii video la cerere.

III.   DEFINIREA NIVELULUI SCĂZUT DE AUDIENȚĂ ȘI A CIFREI DE AFACERI REDUSE

1.   Observații preliminare

Conform considerentului 40 din DSMAV, furnizorii care nu au o prezență semnificativă pe piață nu ar trebui să fie supuși cerințelor de promovare a operelor europene, „pentru a asigura faptul că obligațiile privind promovarea operelor europene nu subminează dezvoltarea pieței și pentru a permite intrarea pe piață a unor actori noi”. Deși considerațiile de mai sus sunt comune atât pentru articolul 13 alineatul (1), cât și pentru articolul 13 alineatul (2), aceste dispoziții prezintă câteva diferențe specifice care trebuie să fie luate în considerare:

| — | este de competența statului membru de origine să se asigure că furnizorii de servicii la cerere aflați în jurisdicția sa respectă obligația de a asigura cota de opere europene în temeiul articolului 13 alineatul (1); aplicarea scutirilor în temeiul articolului 13 alineatul (6) revine aceluiași stat membru de origine; |
| --- | --- |

—

este de competența statului membru de origine să se asigure că furnizorii de servicii la cerere aflați în jurisdicția sa respectă obligația de a asigura cota de opere europene în temeiul articolului 13 alineatul (1); aplicarea scutirilor în temeiul articolului 13 alineatul (6) revine aceluiași stat membru de origine;

| — | situația este diferită în cazul articolului 13 alineatul (2). Această dispoziție recunoaște posibilitatea ca orice stat membru să impună obligații de contribuție financiară nediscriminatorii și proporționale furnizorilor stabiliți într-un alt stat membru și care vizează publicul de pe teritoriul său. În acest caz, este de competența statului membru „vizat” să aplice atât legislația sa care impune astfel de contribuții, cât și derogările prevăzute la articolul 13 alineatul (6). |
| --- | --- |

—

situația este diferită în cazul articolului 13 alineatul (2). Această dispoziție recunoaște posibilitatea ca orice stat membru să impună obligații de contribuție financiară nediscriminatorii și proporționale furnizorilor stabiliți într-un alt stat membru și care vizează publicul de pe teritoriul său. În acest caz, este de competența statului membru „vizat” să aplice atât legislația sa care impune astfel de contribuții, cât și derogările prevăzute la articolul 13 alineatul (6).

Având în vedere aceste contexte juridice diferite, este oportun să se ia în considerare caracteristicile specifice ale acestor obligații atunci când se analizează orientările privind derogările prevăzute la articolul 13 alineatul (6). În special, se reamintește că, astfel cum se precizează în considerentul 36, statele membre pot impune obligații financiare asupra furnizorilor de servicii mass-media care vizează teritoriul lor, având în vedere „legătura directă dintre obligațiile financiare și politicile culturale diferite ale statelor membre”.

Astfel, la definirea nivelului scăzut de audiență și a cifrei de afaceri reduse este important să se găsească un echilibru corect între obiectivul de menținere a unui spațiu de inovare necesar pentru actorii mai mici din domeniul audiovizualului, pe de o parte, și obiectivul de promovare a diversității culturale prin finanțarea adecvată a operelor europene în cadrul politicilor culturale ale statelor membre, pe de altă parte. Prin urmare, deși orientările prevăd că societățile cu o cifră de afaceri scăzută sau o audiență scăzută, astfel cum sunt definite mai jos, sunt scutite de obligațiile prevăzute la articolul 13, pot fi necesare unele garanții suplimentare în cazuri specifice, în special în ceea ce privește aplicarea contribuțiilor financiare în vederea asigurării sustenabilității sistemelor de finanțare a producției audiovizuale și de film.

2.   Distincția dintre derogările stabilite de dreptul Uniunii și de dreptul național

Articolul 13 alineatul (2) din DSMAV nu armonizează obligațiile de a contribui financiar la promovarea operelor europene. Această dispoziție recunoaște doar faptul că statele membre au opțiunea de a aplica, de asemenea, furnizorilor transfrontalieri care vizează publicul de pe teritoriul lor obligații de a contribui prin investiții directe și taxe, în conformitate cu principiile nediscriminării și proporționalității. Prin urmare, este de competența statului membru care decide să facă uz de această posibilitate să definească și să aplice obligațiile corespunzătoare.

În acest sens, dacă un stat membru instituie sau introduce obligații pentru furnizorii de servicii mass-media de a contribui financiar la producția operelor europene, iar aceste obligații se limitează la furnizorii stabiliți în statul membru respectiv, prezentele orientările nu se aplică. Acestea devin relevante în cazul în care statul membru respectiv aplică astfel de cerințe și furnizorilor care vizează publicul de pe teritoriul său, dar sunt stabiliți în alte state membre. În orice caz, scopul derogărilor prevăzute la articolul 13 alineatul (6) din DSMAV nu este de a înlocui derogările stabilite la nivel național, care definesc domeniul de aplicare al obligațiilor de a contribui, ci de a oferi garanții furnizorilor transfrontalieri.

Prin urmare, orientările prevăzute în prezenta secțiune nu aduc atingere libertății statului membru vizat de a stabili praguri diferite la nivel național aplicabile furnizorilor aflați în jurisdicția sa.

Este important de notat faptul că statele membre care aplică obligațiile de contribuție financiară furnizorilor stabiliți în alte state membre trebuie să respecte principiul nediscriminării. Prin urmare, în cazul în care acestea au derogări în vigoare sau introduc derogări la nivel național aplicabile furnizorilor stabiliți pe teritoriul lor, derogările respective trebuie să se aplice în mod nediscriminatoriu și furnizorilor transfrontalieri, chiar dacă pragurile sunt mai mari decât cele indicate în prezentele orientări.

3.   Cifra de afaceri redusă

În ceea ce privește pragul cifrei de afaceri reduse, care ar trebui să servească drept bază pentru o derogare în temeiul articolului 13 alineatul (6), Comisia face trimitere la Recomandarea 2003/361/CE privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (5).

Urmând o abordare consacrată în materie de elaborare a politicilor, microîntreprinderile ar trebui să fie excluse a priori din domeniul de aplicare al legislației propuse, cu excepția cazului în care este demonstrată necesitatea și proporționalitatea includerii acestora (6). Prin urmare, Comisia consideră că pragul pentru cifra de afaceri redusă ar putea fi identificat prin referire la conceptul de microîntreprindere, dezvoltat în recomandarea Comisiei menționată anterior, bazat în mod specific pe pragul cifrei de afaceri utilizat în definiția microîntreprinderilor (și anume, întreprinderile cu o cifră de afaceri anuală totală care nu depășește 2 milioane EUR). Cifra de afaceri anuală a întreprinderii ar trebui să fie stabilită în conformitate cu dispozițiile din recomandarea Comisiei menționată anterior, luând astfel în considerare și cifra de afaceri a întreprinderilor partenere și afiliate (7).

Având în vedere dimensiunea limitată și resursele limitate ale acestora, microîntreprinderile pot fi afectate în mod deosebit de costurile de reglementare. Excluderea microîntreprinderilor de la aplicarea obligațiilor de promovare a operelor europene [articolul 13 alineatele (1) și (2)] evită împiedicarea accesului noilor operatori pe piață. Prin urmare, această abordare este coerentă cu obiectivul de a stimula crearea de noi întreprinderi și de a promova dezvoltarea pieței.

În același timp, considerentul 40 din DSMAV prevede că „la stabilirea unei cifre de afaceri reduse ar trebui să se țină seama de dimensiunile diferite ale piețelor audiovizuale din statele membre”. De exemplu, în unele state membre, dimensiunea piețelor naționale este de ordinul câtorva milioane de euro. În mai multe cazuri, aceste piețe sunt semnificativ mai mici de 10 milioane EUR. Pe astfel de piețe, chiar și microîntreprinderile pot fi considerate ca având o prezență semnificativă pe piață.

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că statele membre cu piețe audiovizuale naționale mai mici ar trebui să poată stabili praguri mai scăzute ale cifrei de afaceri. Pe baza caracteristicilor generale ale pieței, astfel de praguri mai scăzute ar putea fi justificate și proporționale, cu condiția să scutească întreprinderile care au o cotă sub 1 % din veniturile totale de pe respectivele piețe audiovizuale naționale.

4.   Nivelul scăzut de audiență

4.1.   Servicii video la cerere

4.1.1.   Metodologie

Conform considerentului 40 din DSMAV, „un nivel scăzut de audiență poate fi stabilit, de exemplu, pe baza timpului de vizionare sau a vânzărilor, în funcție de natura serviciului (...)”. În ceea ce privește serviciile liniare, audiența este măsurată în mod tradițional în funcție de timpul de vizionare. Conceptul de audiență pentru servicii video la cerere nu este unul stabilit și nu există unități de măsură standardizate ale sectorului disponibile în toate statele membre. Prin urmare, nu există date disponibile privind audiența, verificate de un terț, pe baza cărora s-ar putea verifica dacă audiența unui anumit furnizor de servicii video la cerere este scăzută. Deși această situație s-ar putea schimba în viitor, este totuși necesar, în această etapă, să se definească o metodă practică de determinare a nivelului scăzut de audiență în sensul articolului 13 din DSMAV pentru furnizorii de servicii video la cerere.

Astfel cum se explică în considerentul 40, conceptul de audiență poate fi asociat, de exemplu, cu vânzările de servicii. În absența unor unități de măsură consacrate ale sectorului, Comisia consideră că aceasta este în prezent cea mai adecvată metodă de măsurare a audienței în sectorul serviciilor video la cerere.

Deși directiva nu interzice, în principiu, statelor membre să utilizeze criterii alternative, prezentele orientări se axează, prin urmare, pe o metodă de determinare a audienței furnizorilor de servicii video la cerere pe baza vânzărilor de servicii.

Într-un mediu al serviciilor video la cerere, numărul de utilizatori/telespectatori ai unui anumit serviciu este un substituent pentru astfel de vânzări. În special, nivelul de audiență ar putea fi determinat pe baza numărului de utilizatori activi ai unui anumit serviciu, de exemplu numărul de abonați plătitori de abonamente pentru servicii video la cerere (SVOD), numărul de clienți unici/de conturi unice utilizate pentru achiziționarea de opere pentru serviciile video la cerere cu plată pentru fiecare conținut (Transactional Video on Demand – TVOD) și numărul de vizitatori unici pentru serviciile publicitare video la cerere (Advertising Video on Demand – AVOD).

În cazul serviciilor TVOD, utilizatorii activi ar putea să se refere, de exemplu, la utilizatorii care au achiziționat cel puțin un titlu din catalog într-o anumită perioadă de timp. În cazul unui AVOD, audiența ar putea fi determinată ca medie a utilizatorilor activi pentru o anumită perioadă de timp. În cazul abonaților care plătesc pentru pachete de servicii ce includ și un cont de servicii video la cerere, audiența serviciilor video la cerere ar putea să nu fie reprezentată în mod corect de numărul abonaților plătitori pentru astfel de pachete de servicii în ansamblu, întrucât unii ar putea să nu fie utilizatori de servicii video la cerere. În astfel de cazuri, autoritățile naționale pot aplica o măsurare pe baza utilizatorilor care au accesat efectiv conținutul video al serviciului într-o perioadă de timp definită. În toate aceste cazuri, perioada luată în considerare ar trebui să fie adecvată și semnificativă (și anume, să nu fie prea scurtă), să fie stabilită în prealabil și să nu fie împovărătoare în ceea ce privește punerea în aplicare.

În practică, audiența ar trebui să fie determinată în funcție de ponderea de utilizatori activi atinsă de un anumit serviciu: audiența unui serviciu video la cerere ar fi numărul utilizatorilor săi împărțit la numărul total de utilizatori de servicii video la cerere (similare) disponibile pe piața națională și înmulțit cu 100 pentru a obține un procent.

Întrucât cotele de audiență constituie un bun indicator al vânzărilor și reflectă poziția pe piață a serviciului în cauză în acest sector, furnizorii cu un număr redus de utilizatori activi nu ar avea o prezență semnificativă pe piață, justificând astfel aplicarea scutirii prevăzute la articolul 13 alineatul (6). Această metodă este, de asemenea, apropiată de noțiunea de cotă de audiență TV, care se referă la deținătorii efectivi de televizoare care urmăresc anumite canale într-o anumită perioadă de timp, în raport cu numărul total de televizoare din eșantion.

4.1.2.   Pragul

Comisia apreciază că ar trebui să se considere că furnizorii cu o cotă de audiență mai mică de 1 % într-un anumit stat membru au o audiență scăzută. Acest prag reflectă o utilizare limitată a serviciilor unor astfel de furnizori în comparație cu piețele naționale relevante. Aceasta se poate întâmpla, de exemplu, deoarece un furnizor este operator nou pe piața națională respectivă. Pe baza datelor disponibile, furnizorii principali de servicii video la cerere în Europa (8) tind să aibă o cotă care depășește cu mult 1 % pe piețele naționale în care sunt prezenți.

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că este oportun, în principiu, să îi scutească de obligațiile prevăzute la articolului 13 pe acei furnizori care au o cotă de audiență mai mică de 1 % în statul membru în cauză.

În ceea ce privește articolul 13 alineatul (1), aceasta înseamnă că furnizorii respectivi sunt scutiți de către statul membru de origine de obligația de atingere a cotei în cataloagele (adresate statului membru de origine sau altor state membre) pentru care cota lor de audiență este sub pragul menționat anterior. În ceea ce privește articolul 13 alineatul (2), aceasta înseamnă că furnizorii respectivi sunt scutiți de către statul membru vizat de obligația de a contribui financiar la producția de opere europene.

4.2.   Serviciile mass-media audiovizuale liniare

Pentru serviciile liniare, audiența este un concept consacrat și în mai multe state membre există servicii de măsurare a audienței. Prin urmare, definiția unui nivel scăzut de audiență ar trebui să se bazeze pe indicatori deja acceptați și utilizați în contextul DSMAV, și anume cota de audiență zilnică (9) calculată pentru anul de referință.

În ceea ce privește prezența furnizorilor externi, piața serviciilor liniare este diferită de piața serviciilor video la cerere. În ceea ce privește serviciile video la cerere, piețele naționale sunt dominate în mare măsură de furnizori externi; acest lucru nu este valabil în cazul serviciilor liniare. Actorii principali sunt în mod obișnuit grupuri TV care, în general, ating în totalitate sau o mare parte a cotei lor de audiență pe piețele lor interne. Conform unui studiu recent, piața audiovizualului din UE se caracterizează printr-un număr limitat de canale de televiziune care captează o mare parte a audienței. Marea majoritate a canalelor au cote scăzute de audiență: numai 5 % din canalele de televiziune au o cotă de audiență mai mare de 10 %, iar în jur de 80 % din canalele de televiziune din orice țară din Uniune au o audiență de maximum 2 % (10).

Pragul pentru nivelul scăzut de audiență ar trebui determinat luând în considerare prezența și poziționarea canalelor pe piața serviciilor mass-media audiovizuale lineare în ceea ce privește audiența. Prin urmare, ținând seama de caracteristicile pieței serviciilor liniare, canalele transfrontaliere cu o cotă individuală de audiență mai mică de 2 % într-un anumit stat membru vizat ar trebui să fie considerate ca având un nivel scăzut de audiență în sensul articolului 13 alineatul (6) din DSMAV (11). În special în cazul furnizorilor care au canale cu vizare multiplă, statele membre pot lua în considerare poziția globală a furnizorului pe piața națională atunci când aplică derogarea (12).

5.   Ajustări pentru a ține seama de natura specifică a contribuțiilor financiare

Articolul 13 alineatul (2) din DSMAV se referă la două tipuri de obligații de contribuție financiară pentru producția operelor europene, și anume investiții directe în conținutul audiovizual și contribuții la fondurile naționale (taxe). Comisia consideră că, la stabilirea pragurilor adecvate, ar trebui să se țină seama de impactul diferit al acestor tipuri de obligații asupra furnizorilor transfrontalieri. Investițiile directe (de exemplu, producția, coproducția, achiziționarea de drepturi asupra operelor) implică, în general, un efort antreprenorial mai mare decât plata unei taxe, având în vedere gradul diferit de implicare financiară și riscurile asociate. Îndeplinirea obligației de investiții depinde, de asemenea, de disponibilitatea operelor europene, inclusiv a proiectelor de producție în care un furnizor poate investi din resursele disponibile.

Comisia înțelege că în unele state membre, în special în funcție de dimensiunea și structura pieței audiovizuale, poate fi considerat important să se aplice obligații de contribuții financiare inclusiv serviciilor la cerere cu o cifră de afaceri mai mică de 2 milioane EUR sau cu o cotă de audiență mai mică de 1 %, precum și serviciilor liniare transfrontaliere cu un procent de audiență mai mic de 2 %, în special serviciilor de televiziune cu plată, întrucât prezența lor pe piețele naționale poate fi considerată totuși ca fiind semnificativă. Pentru a face față unor astfel de situații, statele membre pot decide să aplice praguri mai scăzute, în cazuri justificate în mod corespunzător și în conformitate cu obiectivele lor de politică culturală, inclusiv cu obiectivul de asigurare a sustenabilității sistemelor naționale de finanțare a producției audiovizuale și de film.

Astfel de praguri și contribuțiile financiare impuse ar trebui să țină seama de capacitatea financiară a serviciului, să respecte principiile nediscriminării și proporționalității, să nu submineze dezvoltarea pieței și să permită intrarea pe piață a noilor actori.

În ceea ce privește obligațiile de investiții transfrontaliere directe, Comisia invită statele membre, în special statele cu piețe audiovizuale mai mari, să ia în considerare, de asemenea, scutirea întreprinderilor cu o cifră de afaceri totală de peste 2 milioane EUR (13), prin stabilirea unui prag mai ridicat sau, cel puțin, prin supunerea acestora unor obligații de investiții mai puțin oneroase, ținând seama, în special, de posibilele dificultăți în a identifica producții audiovizuale pentru a investi din resursele disponibile în statele membre în cauză.

IV.   OBSERVAȚII PROCEDURALE

Deși punerea în aplicare a articolului 13 alineatul (1) și a articolului 13 alineatul (2) din DSMAV este de competența autorităților naționale, acestea sunt încurajate să coopereze în mod activ cu omologii lor din alte state membre în domeniile vizate de prezentele orientări. Această cooperare ar putea fi justificată în special în vederea colectării de date sau de informații relevante și a limitării riscurilor unor interpretări divergente din partea autorităților naționale. Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale (ERGA) ar putea fi un forum adecvat pentru a facilita o astfel de cooperare.

Având în vedere cele de mai sus, autoritățile naționale de reglementare sunt invitate să facă schimb de informații, de date și de bune practici în cadrul ERGA și să discute orice probleme cu care se confruntă în aplicarea prezentelor orientări. În acest context, ERGA ar trebui să aducă în atenția Comisiei probleme semnificative în abordările adoptate de autoritățile naționale de reglementare. Comisia va informa Comitetul de contact pentru DSMAV cu privire la aceste evoluții.

În cadrul obligațiilor de raportare prevăzute la articolul 13 alineatul (4) din DSMAV, statele membre ar trebui să informeze Comisia cu privire la aplicarea prezentelor orientări.

---

(1)  În sensul prezentelor orientări, trimiterile la „DSMAV” se înțeleg ca trimiteri la Directiva 2010/13/UE privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (JO L 95, 15.4.2010, p. 1), astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2018/1808 a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 303, 28.11.2018, p. 69).

(2)  Franciza trebuie înțeleasă ca o succesiune de filme legate care au același univers fictiv.

(3)  Conform unui studiu al Observatorului European al Audiovizualului, în UE sunt produse în principal formate scurte (titluri de ficțiune TV cu maximum 26 de episoade). Mai precis, 90 % din toate titlurile de ficțiune TV au maximum 26 de episoade, iar 44 % din acestea sunt filme TV (1-2 episoade). Acestea reprezintă însă o proporție limitată, și anume 33 % din total. Dimpotrivă, programele de ficțiune TV în format lung reprezintă doar 10 % din numărul titlurilor produse, dar constituie 67 % din totalul orelor de ficțiune de televiziune produse. Același studiu subliniază că formatele mai scurte pot fi considerate drept ficțiuni TV „de calitate superioară”, cu un potențial pentru coproducții și exporturi, în timp ce formatele lungi au, în general, costuri de producție mai mici și un context național mai puternic și, probabil, un potențial mai mic de exploatare transfrontalieră. Din această perspectivă, calcularea pe bază de titluri și sezoane ar putea avea un impact pozitiv asupra circulației operelor europene cu un real potențial de exploatare transfrontalieră. A se vedea G. Fontaine, TV fiction production in the European Union („Producția de ficțiune TV în Uniunea Europeană”), Observatorul European al Audiovizualului, Strasbourg, 2017.

(4)  C. Grece, Films in VOD catalogues – Origin, Circulation and Age (Filme în cataloagele de servicii video la cerere – origine, circulație și vechime) – Ediția 2018, Observatorul European al Audiovizualului, Strasbourg, 2018.

(5)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii [notificată cu numărul C(2003) 1422] (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

(6)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs/docs/meg_guidelines.pdf

(7)  A se vedea în special articolele 3 și 6 din recomandare.

(8)  A se vedea, de exemplu, Main OTT SVOD groups in Europe by estimated number of subscribers (Principalele grupuri de servicii video la cerere OTT în Europa, pe baza unui număr estimat de abonați) (decembrie 2018), document publicat ca parte din Anuarul Observatorului European al Audiovizualului 2019, Strasbourg, decembrie 2018.

(9)  A se vedea Orientările revizuite pentru monitorizarea aplicării articolelor 16 și 17 din Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV), documentul CC AVMSD (2011) 2, p. 3.

(10)  A. Schneeberger, The internationalisation of TV audience markets in Europe (Internaționalizarea piețelor de audiență TV în Europa), Observatorul European al Audiovizualului, Strasbourg, 2019, p. 16.

(11)  Astfel de piețe se caracterizează prin cote foarte importante deținute de câteva canale (în general, 80 % din cota de audiență este acoperită de primele 20 % din canale) și printr-un număr mare de canale cu o audiență scăzută (în medie, 80 % din canalele de televiziune din Europa au o cotă de audiență de maximum 2 %).

(12)  Acestea pot evalua dacă, în mod global, furnizorul este unul dintre principalii furnizori care acoperă 80 % din cota de audiență în țara respectivă.

(13)  Calculată în conformitate cu dispozițiile Recomandării 2003/361/CE a Comisiei privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, citată mai sus.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 7.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/17

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

6 iulie 2020

(2020/C 223/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1325 |
| JPY | yen japonez | 121,78 |
| DKK | coroana daneză | 7,4516 |
| GBP | lira sterlină | 0,90505 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4848 |
| CHF | franc elvețian | 1,0642 |
| ISK | coroana islandeză | 157,20 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,6218 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,705 |
| HUF | forint maghiar | 352,83 |
| PLN | zlot polonez | 4,4689 |
| RON | leu românesc nou | 4,8375 |
| TRY | lira turcească | 7,7743 |
| AUD | dolar australian | 1,6230 |
| CAD | dolar canadian | 1,5333 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7769 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7293 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5753 |
| KRW | won sud-coreean | 1 350,51 |
| ZAR | rand sud-african | 19,2761 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,9498 |
| HRK | kuna croată | 7,5610 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 328,00 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8441 |
| PHP | peso Filipine | 55,871 |
| RUB | rubla rusească | 81,3769 |
| THB | baht thailandez | 35,158 |
| BRL | real brazilian | 5,9745 |
| MXN | peso mexican | 25,1207 |
| INR | rupie indiană | 84,4535 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1325

JPY

yen japonez

121,78

DKK

coroana daneză

7,4516

GBP

lira sterlină

0,90505

SEK

coroana suedeză

10,4848

CHF

franc elvețian

1,0642

ISK

coroana islandeză

157,20

NOK

coroana norvegiană

10,6218

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,705

HUF

forint maghiar

352,83

PLN

zlot polonez

4,4689

RON

leu românesc nou

4,8375

TRY

lira turcească

7,7743

AUD

dolar australian

1,6230

CAD

dolar canadian

1,5333

HKD

dolar Hong Kong

8,7769

NZD

dolar neozeelandez

1,7293

SGD

dolar Singapore

1,5753

KRW

won sud-coreean

1 350,51

ZAR

rand sud-african

19,2761

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,9498

HRK

kuna croată

7,5610

IDR

rupia indoneziană

16 328,00

MYR

ringgit Malaiezia

4,8441

PHP

peso Filipine

55,871

RUB

rubla rusească

81,3769

THB

baht thailandez

35,158

BRL

real brazilian

5,9745

MXN

peso mexican

25,1207

INR

rupie indiană

84,4535

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 7.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/18

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Williamson)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 223/05)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey); |
| --- | --- |

—

Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey);

| — | Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus”, Statele Unite); |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus LLC („Warburg Pincus”, Statele Unite);

| — | Tilney Group Limited („Tilney”, Regatul Unit), controlată în ultimă instanță de Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey) și de |
| --- | --- |

—

Tilney Group Limited („Tilney”, Regatul Unit), controlată în ultimă instanță de Permira Holdings Limited („Permira”, Guernsey) și de

| — | Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson”, Regatul Unit). |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson Holdings Limited („Smith & Williamson”, Regatul Unit).

Permira și Warburg Pincus dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Smith & Williamson și asupra întregii întreprinderi Tilney. Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | Permira este o firmă de investiții în societăți necotate care furnizează servicii de gestionare a investițiilor mai multor fonduri de investiții. |
| --- | --- |

—

Permira este o firmă de investiții în societăți necotate care furnizează servicii de gestionare a investițiilor mai multor fonduri de investiții.

| — | Warburg Pincus este o firmă de investiții în societăți necotate, activă la nivel mondial, cu sediul la New York. Societățile care fac parte din portofoliul Warburg Pincus își desfășoară activitatea într-o varietate de sectoare, printre care energia, serviciile financiare, asistența medicală, serviciile industriale și serviciile pentru întreprinderi, tehnologia, mass-media și telecomunicațiile. |
| --- | --- |

—

Warburg Pincus este o firmă de investiții în societăți necotate, activă la nivel mondial, cu sediul la New York. Societățile care fac parte din portofoliul Warburg Pincus își desfășoară activitatea într-o varietate de sectoare, printre care energia, serviciile financiare, asistența medicală, serviciile industriale și serviciile pentru întreprinderi, tehnologia, mass-media și telecomunicațiile.

| — | Tilney este o firmă independentă de gestionare a patrimoniului, cu sediul la Londra și cu birouri în mai multe locuri din Regatul Unit. Activitățile principale ale acesteia sunt furnizarea de servicii de planificare financiară, de gestionare a investițiilor și de consiliere a unor clienți privați. |
| --- | --- |

—

Tilney este o firmă independentă de gestionare a patrimoniului, cu sediul la Londra și cu birouri în mai multe locuri din Regatul Unit. Activitățile principale ale acesteia sunt furnizarea de servicii de planificare financiară, de gestionare a investițiilor și de consiliere a unor clienți privați.

| — | Smith & Williamson este o firmă independentă de servicii financiare și profesionale, cu sediul la Londra și cu birouri în mai multe locuri din Regatul Unit și din Irlanda. Smith & Williamson oferă persoanelor fizice și întreprinderilor servicii profesionale, financiare și de gestionare a investițiilor. |
| --- | --- |

—

Smith & Williamson este o firmă independentă de servicii financiare și profesionale, cu sediul la Londra și cu birouri în mai multe locuri din Regatul Unit și din Irlanda. Smith & Williamson oferă persoanelor fizice și întreprinderilor servicii profesionale, financiare și de gestionare a investițiilor.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9880 – Permira/Warburg/Tilney/Smith & Wiliamson

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 7.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/20

---

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2020/C 223/06)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„Casciotta d’Urbino”

Nr. UE: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

DOP (X) IGP ()

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

Consorzio di Tutela Casciotta d’Urbino DOP (Consorțiul de protejare a DOP „Casciotta d’Urbino”), Via Corbara, 81 – 61030 Colli Metauro (Pesaro e Urbino, Italia), tel. +39 0721879832, fax +39 0721879807; e-mail casciottadiurbino@.it

Consorțiul de protejare a DOP „Casciotta d’Urbino” este format din producători de brânză „Casciotta d’Urbino”. Consorțiul este autorizat să depună o cerere de modificare în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Decretul nr. 12511 din 14 octombrie 2013 al Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere.

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- |

☐

Denumirea produsului

| ☒ | Descrierea produsului |
| --- | --- |

☒

Descrierea produsului

| ☒ | Aria geografică |
| --- | --- |

☒

Aria geografică

| ☒ | Dovada originii |
| --- | --- |

☒

Dovada originii

| ☒ | Metoda de producție |
| --- | --- |

☒

Metoda de producție

| ☐ | Legătura |
| --- | --- |

☐

Legătura

| ☒ | Etichetarea |
| --- | --- |

☒

Etichetarea

| ☒ | Altele: articolele din caietul de sarcini sunt redenumite și sunt introduse unele articole referitoare la denumire și la organismul de control; |
| --- | --- |

☒

Altele: articolele din caietul de sarcini sunt redenumite și sunt introduse unele articole referitoare la denumire și la organismul de control;

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- |

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

| ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- |

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5.   Modificare (modificări)

DOP „Casciotta d’Urbino” a fost înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/96 al Comisiei, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului.

Detaliile referitoare la DOP în cauză pot fi consultate în Decretul Ministerului Resurselor Agricole, Alimentare și Forestiere din 4 august 1993, în fișa rezumat și într-un raport care conține cinci pagini.

Prin urmare, această modificare constă în includerea tuturor informațiilor din aceste documente diferite în caietul de sarcini al produsului, aliniind astfel caietul de sarcini la regulament.

Descrierea produsului

Modificarea vizează articolul 2 din caietul de sarcini (Decretul Ministerului Resurselor Agricole, Alimentare și Forestiere din 4 august 1995), care este acum punctul 3.2 din documentul unic.

| — | Limita superioară a înălțimii roților de brânză este majorată. |
| --- | --- |

—

Limita superioară a înălțimii roților de brânză este majorată.

Textul actual este următorul:

„Înălțimea roții este cuprinsă între 5 cm și 7 cm”

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Înălțimea roții este cuprinsă între 5 cm și 9 cm”

Astfel cum s-a constatat în urma controalelor efectuate de-a lungul anilor, înălțimea roții de brânză poate fi mai mare de 7 cm, cât se prevede în prezent în caietul de sarcini, cerințele referitoare la diametru și la greutate rămânând identice.

Această dimensiune trebuie corectată astfel încât brânza să nu poată fi considerată neconformă doar din cauza unei erori comise în momentul elaborării caietului de sarcini al produsului, în special din cauză că datele disponibile nu reflectau pe deplin circumstanțele reale ale producerii brânzei „Casciotta d’Urbino”.

| — | Se adaugă următorul text:

  „Roțile de brânză pot fi tratate la suprafață cu substanțe autorizate de normele în vigoare. Suprafața exterioară (coaja) nu este comestibilă.” |
| --- | --- |

—

Se adaugă următorul text:

„Roțile de brânză pot fi tratate la suprafață cu substanțe autorizate de normele în vigoare. Suprafața exterioară (coaja) nu este comestibilă.”

Deși această practică utilizată de unii producători de brânză nu este interzisă de caietul de sarcini actual, este de dorit să se adauge această trimitere explicită.

Aria geografică

Aria geografică

Aria geografică a fost adaptată astfel încât să reflecte modificările administrative, specificându-se că unele comune aparțin provinciei Rimini. Articolul 1 din caietul de sarcini (Decretul Ministerului Resurselor Agricole, Alimentare și Forestiere din 4 august 1995), litera (f) din fișa rezumat, punctul 4 din documentul unic.

Formularea actuală este următoarea:

Aria din care provine laptele și în care este produsă și maturată brânza cu DOP „Casciotta d’Urbino” cuprinde întregul teritoriu al provinciei Pesaro e Urbino.

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

Aria din care provine laptele și în care este produsă și maturată brânza cu DOP „Casciotta d’Urbino” cuprinde întregul teritoriu al provinciei Pesaro e Urbino, precum și comunele Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo și Pennabilli din provincia Rimini.

Aria geografică în sine nu s-a modificat, dar unele comune care făceau parte din provincia Pesaro e Urbino la momentul înregistrării denumirii aparțin acum provinciei Rimini.

Dovada originii

Dovada originii

A fost adăugat un articol special privind dovada originii, care nu se regăsește în prezent în caietul de sarcini.

Acest articol este formulat după cum urmează:

„Articolul 4

Articolul 4

Dovada originii

Toate etapele procesului de producție sunt monitorizate și toate intrările și ieșirile sunt înregistrate. În acest mod și, de asemenea, prin înscrierea în liste create în acest scop și gestionate de organismul de control a crescătoriilor, a producătorilor, a unităților de maturare și de porționare și a ambalatorilor, precum și prin declararea imediată a cantităților produse, se garantează trasabilitatea produsului. Toate persoanele fizice și entitățile înscrise în listele respective sunt supuse unor controale efectuate de organismul de control, în conformitate cu dispozițiile din caietul de sarcini și cu planul de inspecție relevant.”

Prin introducerea informațiilor privind dovada originii, caietul de sarcini al produsului va fi aliniat la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

Metoda de producție

Metoda de producție

| — | Articolul 2 primul paragraf din caietul de sarcini al produsului se modifică prin eliminarea:






  — | caracterizării brânzei ca având o „pastă semifiartă”; |
| --- | --- | --- |

—

Articolul 2 primul paragraf din caietul de sarcini al produsului se modifică prin eliminarea:

—

caracterizării brânzei ca având o „pastă semifiartă”;

| — | cuvintelor „obținut din două mulsuri zilnice”. |
| --- | --- |

—

cuvintelor „obținut din două mulsuri zilnice”.

Formularea actuală:

„Casciotta d’Urbino” este o brânză cu pastă semifiartă produsă din lapte – între 70 % și 80 % lapte de oaie integral, iar restul de 20-30 % este format din lapte de vacă integral obținut din două mulsuri zilnice – din aria descrisă la articolul 3.

a fost înlocuită cu:

„«Casciotta d’Urbino» este o brânză produsă din lapte – între 70 % și 80 % lapte de oaie integral, iar restul de 20-30 % este format din lapte de vacă integral – din aria descrisă la articolul 3.”

Cuvintele „cu pastă semifiartă” sunt eliminate deoarece „Casciotta d’Urbino” nu îndeplinește cerințele pentru a fi definită „brânză cu pastă semifiartă” („formaggio a pasta semicotta”) potrivit celor mai utilizate clasificări. De-a lungul anilor, această definiție a cauzat unele probleme în etapa controlului. Prin urmare, eliminarea acestui termen corectează o inexactitate din caietul de sarcini actual și nu modifică specificitatea sau caracteristicile produsului.

Eliminarea trimiterii la două mulsuri zilnice reflectă nevoia de a se introduce posibilitatea de utilizare a sistemelor de mulgere automate.

După cum s-a constatat în urma mai multor ani de testări, este suficient să se verifice dacă o brânză respectă raportul dintre grăsime și cazeină pentru a se garanta că brânza respectivă prezintă caracteristicile prevăzute în caietul de sarcini al produsului. Prin utilizarea sistemelor de mulgere automate nu sunt afectate proprietățile laptelui din punct de vedere tehnic sau științific, iar standardele privind bunăstarea animalelor sunt îmbunătățite.

| — | Detaliile privind rasele de animale și alimentația efectivelor, care se regăseau doar în documentele deținute de consorțiul de protejare a „Casciotta d’Urbino”, au fost incluse acum în caietul de sarcini. |
| --- | --- |

—

Detaliile privind rasele de animale și alimentația efectivelor, care se regăseau doar în documentele deținute de consorțiul de protejare a „Casciotta d’Urbino”, au fost incluse acum în caietul de sarcini.

Lista raselor menționate în dosarul utilizat pentru înregistrarea denumirii „Casciotta d’Urbino” trebuie considerată ca fiind reprezentativă, nu ca fiind lista exhaustivă a raselor de ovine prezente în exploatații la momentul înregistrării.

Documentația care însoțește cererea de înregistrare inclusă în dosarele Comisiei nu menționează rasele de bovine, deși menționează următoarele rase de ovine: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Vissana, Merino.

În documentele mai cuprinzătoare și mai detaliate ale asociației de producători sunt menționate următoarele

rase de ovine: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Pinzirita și încrucișări ale acestor rase;

rase de bovine: Frisona Italiana, Bruna Italiana, Pezzata Rossa, Jersey și încrucișări ale acestor rase.

Prin urmare, în forma propusă a caietului de sarcini a fost adăugată lista întreagă cu rasele de ovine și bovine al căror lapte este utilizat pentru producerea de „Casciotta d’Urbino”.

De asemenea, se propune adăugarea următoarelor rase de ovine: Delle Langhe, Lacaune și Assaf.

Adăugarea raselor de mai sus este justificată și de adaptarea lor la adăposturi semimobile. De aproximativ zece ani, fermele fac obiectul atacurilor frecvente și dăunătoare ale lupilor care trăiesc în zonă, chiar și în timpul zilei, forțându-i pe fermieri să reducă perioadele de pășunat și să acorde prioritate raselor care sunt mai bine adaptate la izolarea în adăposturi, dacă este necesar.

Noul text introdus este următorul:

„Rasele de ovine sunt: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita și încrucișări ale acestor rase.

Laptele de vacă este obținut de la rasele Frisona Italiana, Bruna Italiana, Pezzata Rossa și Jersey și de la încrucișări ale acestor rase.

În ceea ce privește hrana animalelor, textul prevede următoarele:

Efectivul de animale poate fi ținut în adăposturi sau pe pășune.

Hrana de bază a vacilor de lapte, constituită din nutrețuri (proaspete sau uscate) și din furaje, concentrate sau nu, trebuie să provină în proporție de cel puțin 50 % din aria de origine delimitată la articolul 3 și este furnizată vacilor în lactație, vacilor în repaus mamar și junincilor în vârstă de peste șapte luni. Cel puțin 75 % din substanța uscată a nutrețului din rația zilnică trebuie să provină din hrană produsă în aria de producție a laptelui identificată la articolul 3. Nutrețurile admise sunt: nutrețurile proaspete de pe pajiști permanente sau temporare, plantele furajere, fânul obținut prin uscarea pe câmp a plantelor furajere, paiele de cereale, nutrețurile însilozate, nutrețurile mărunțite și fânul însilozat. Hrana pentru animale admisă constă în: cereale și derivatele lor, pastă de porumb, semințe oleaginoase și derivatele acestora, tuberculi și rădăcini, nutrețuri uscate, produsele derivate din industria zahărului, precum melasa și/sau produsele derivate, utilizate doar ca adjuvanți tehnologici și potențiatori de arome, până la o limită maximă de 2,5 % din substanța uscată a rației zilnice. De asemenea, se admit: semințele de leguminoase și de roșcove uscate și derivatele acestora, grăsimile, sărurile minerale autorizate în temeiul reglementărilor în vigoare și aditivii precum vitaminele, oligoelementele, aminoacizii, aromatizanții și antioxidanții autorizați prin reglementările în vigoare, cu condiția ca în cazul antioxidanților și al aromatizanților să fie admiși numai cei naturali sau identic naturali. De asemenea, este autorizată utilizarea de drojdie de bere inactivă în premixurile de aditivi alimentari.

Alimentația de bază a oilor constă în nutrețuri (proaspete sau conservate), furaje și/sau concentrate, din care cel puțin 50 % trebuie să provină din aria de origine delimitată la articolul 3. Cel puțin 75 % din substanța uscată a nutrețului din rația zilnică trebuie să provină din hrană produsă în aria de producție a laptelui identificată la articolul 3.

Nutrețurile pentru ambele tipuri de animale nu provin integral din aria geografică deoarece, din cauza abandonării progresive a agriculturii și din cauza condițiilor geografice și pedoclimatice, aria nu poate satisface în întregime nevoile de nutrețuri ale fermelor și nici nu se poate preconiza că acest lucru va fi posibil în viitor. Întrucât aceste nutrețuri nu se pot înlocui cu alte nutrețuri de calitate înaltă din aria delimitată, este necesar să se permită utilizarea de nutrețuri, concentrate și furaje suplimentare provenite din afara ariei. Aceste produse au o rată mare de degradare și solubilitate (furaje cu o dimensiune a particulelor mai mică de 0,8 cm) și furnizează energie (constituită în principal din carbohidrați de rezervă, cum ar fi amidonul) și proteine disponibile pentru microbiom. Întrucât rolul lor este limitat la funcția fiziologică de susținere a microbiomului, nu au niciun impact asupra caracteristicilor laptelui și ale brânzei „Casciotta d’Urbino”. Ingerarea unei hrane bogate, bazate pe nutrețuri, cu cel puțin 75 % din substanța uscată a nutrețurilor din alimentația zilnică produsă în aria geografică, contribuie la caracteristicile chimice și senzoriale ale materiei prime și ale produsului finit. Prin urmare, există o legătură esențială între materia primă, produsul finit și teritoriu.”

Această modificare răspunde nevoii de a se alinia caietul de sarcini al produsului la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| — | Modificarea articolului 2 litera (a) din caietul de sarcini actual: |
| --- | --- |

—

Modificarea articolului 2 litera (a) din caietul de sarcini actual:

Acest articol precizează în prezent că laptele poate fi crud sau pasteurizat. De asemenea, a fost precizată posibilitatea de a se utiliza opțiunea de utilizare a fermenților lactici și a fost reformulat textul referitor la faza care urmează după extragerea coagulului.

Formularea actuală este următoarea:

„Laptele de oaie și de vacă este covăsit la aproximativ 35 °C, cu cheag lichid și/sau pudră. Brânza trebuie să fie presată manual în forme potrivite, utilizând metoda caracteristică.”

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Laptele de oaie și de vacă, crud sau pasteurizat, este covăsit la aproximativ 35 °C cu cheag lichid și/sau pudră. Se pot utiliza și fermenți lactici. Coagulul trebuie așezat în forme potrivite pentru scurgerea zerului.”

Deoarece caietul de sarcini actual nu furnizează nicio indicație cu privire la faptul că laptele ar trebui să fie crud sau tratat termic, s-a considerat oportun să se precizeze (inclusiv pentru a se permite un control adecvat) că laptele utilizat poate fi fie crud, fie tratat termic. De fapt, aceasta a fost întotdeauna practica utilizată pentru producerea „Casciotta d’Urbino”.

Îmbunătățirea generală a caracteristicilor microbiologice ale laptelui care a avut loc în ultimii ani a avut ca efect reducerea semnificativă a numărului de bacterii prezente, creând, în unele cazuri, probleme în etapele de coagulare și de maturare. Pentru a soluționa aceste probleme potențiale, caietul de sarcini include acum o opțiune de utilizare a fermenților lactici.

| — | A fost modificat articolul 2 litera (b). |
| --- | --- |

—

A fost modificat articolul 2 litera (b).

Textul actual este formulat după cum urmează:

„Producătorii de brânză pot fie să săreze brânza uscat, fie să alterneze sărarea uscată cu sărarea în saramură. Brânza trebuie lăsată să se matureze timp de 20-30 de zile la o temperatură de 10-14 °C și la o umiditate de 80-90 %, în funcție de dimensiunile roților.

Acest text se înlocuiește cu textul următor:

„Sărare: Producătorii de brânză pot fie să săreze brânza uscat, fie să o săreze în saramură. Brânza trebuie lăsată să se matureze timp de 15-30 de zile la o temperatură de 8-14 °C și la o umiditate de 80-90 %, în funcție de dimensiunile roților.

Descrierea metodelor de sărare a fost reformulată, perioada minimă de maturare a fost redusă de la 20 de zile la 15 zile, iar temperatura minimă de maturare a fost redusă de la 10 °C la 8 °C.

Când producătorii au utilizat sintagma „să alterneze” în caietul de sarcini, intenția lor a fost ca aceste două opțiuni să fie „alternative”, adică producătorii de brânză pot alege între cele două opțiuni. Prin urmare, s-a hotărât să se simplifice descrierea acestei etape de producție pentru a se evita orice interpretare greșită.

Evoluțiile tehnologice adoptate de producătorii de brânză de-a lungul anilor, inclusiv adaptările în vederea respectării legislației UE în materie de sănătate și de igienă, au îmbunătățit procesul de producție și, prin urmare, standardele prevăzute în caietul de sarcini al produsului „Casciotta d’Urbino” pot fi respectate cu o perioadă mai scurtă de maturare.

Reducerea temperaturilor de maturare a fost necesară deoarece, în ultimii ani, utilizarea unor termometre mai precise în locurile în care este maturată „Casciotta d’Urbino” a condus la constatarea nevoii de a revizui acest parametru pentru a se preveni neconformitatea produsului cu caracteristicile „Casciotta d’Urbino”.

Legătura

Legătura

În caietul de sarcini a fost introdus un articol specific referitor la legătură, care până acum nu apărea decât în fișa rezumat. Prin urmare, informațiile de la literele (d) și (f) din fișa rezumat au fost introduse în caietul de sarcini la articolul 6, intitulat „Legătura cu mediul”. De asemenea, au fost adăugate unele informații în conformitate cu reglementările UE.

Articolul introdus este următorul:

„Articolul 6

Articolul 6

Legătura cu mediul

Legătura geografică rezultă din condițiile climatice și pedologice deosebite, precum și din modul de creștere a animalelor, pentru care sunt folosite în principal pășunile locale. Utilizarea rațională a pășunilor foarte degradate sau degradabile previne exploatarea excesivă și îmbunătățește caracteristicile pășunilor, asigurând un echilibru mai bun între terenurile agricole, terenurile forestiere și pășuni. Un factor important este extensificarea producției vegetale, care, pe lângă faptul că asigură întreținerea terenurilor agricole și forestiere, caracterizează compoziția acestora, conferind laptelui și, prin urmare, brânzei, aroma și gustul caracteristice. Printre factorii umani importanți se numără prezența istorică a brânzei și modul în care a fost răspândită pe întreg teritoriul ariei delimitate.

Mai exact, creșterea fără transhumanță a ovinelor și a bovinelor datează încă din anii 1500, când aceasta era favorizată de politica ducilor de Montefeltro și Della Rovere de a restricționa practica transhumanței pe terenurile lor.

Numeroase dovezi din perioada Renașterii atestă prezența istorică a brânzei în aria delimitată.

Specificitatea produsului se datorează dimensiunilor și greutății sale, precum și înălțimii marginii sale exterioare, care sunt strâns legate de utilizarea formelor din teracotă și din ceramică cu fund închis și convex și cu un orificiu mic pentru scurgerea zerului, tipice zonei Urbania.

O altă caracteristică foarte specifică este compoziția amestecului de lapte utilizat pentru producerea brânzei (70 % lapte de oaie și 30 % lapte de vacă).

Practicile de producție, tradițiile vechi de secole și condițiile climatice și de mediu conferă produsului caracteristicile sale organoleptice și comerciale specifice. „Casciotta d’Urbino” are o coajă subțire, care dobândește, după maturare, culoarea tipică a paiului. La tăiere, pasta are o culoare între alb și galben-pai și o textură fină și sfărâmicioasă și este caracterizată de un număr mic de găurele (cunoscute sub denumirea de „buchini”, care se formează ca urmare a producției naturale de gaze). Întrucât nu este maturată, brânza „Casciotta d’Urbino” reține aromele tipice de lapte proaspăt, care sunt deosebit de evidente în mirosul său proaspăt și aromat. „Casciotta d’Urbino” are un gust dulce, plin și plăcut acidulat, specific laptelui de oaie și de vacă.

Etichetarea

Etichetarea

Articolul referitor la modalitatea de etichetare și de comercializare a produsului a fost îmbunătățit (articolul 3 din caietul de sarcini actual, articolul 8 din caietul de sarcini propus). Specificațiile privind logoul DOP, care până în prezent erau descrise într-o anexă, au fost incluse acum și în textul din caietul de sarcini al produsului.

Textul următor:

„Atunci când este pusă în vânzare, brânza cu denumirea de origine «Casciotta d’Urbino» trebuie să fie etichetată cu logoul prezentat în anexa A (care face parte din acest Decret), ca o garanție că îndeplinește toate cerințele legale relevante.”,

a fost înlocuit cu textul următor:

„Brânza cu DOP «Casciotta d’Urbino» este comercializată sub formă de roți întregi sau porționate.

O etichetă cu informații trebuie atașată pe una din cele două laturi plate ale produsului comercializat.

Pe lângă logoul produsului, simbolul UE și formularea specifică (în conformitate cu normele UE), precum și informațiile impuse prin lege, această etichetă trebuie să includă și următoarele informații, cu caractere clare și lizibile:

| — | «Casciotta d’Urbino», care nu trebuie tradusă, urmată fie de sigla «DOP», fie de formularea integrală, care poate fi tradusă, «Denominazione di Origine Protetta» (Denumire de origine protejată); |
| --- | --- |

—

«Casciotta d’Urbino», care nu trebuie tradusă, urmată fie de sigla «DOP», fie de formularea integrală, care poate fi tradusă, «Denominazione di Origine Protetta» (Denumire de origine protejată);

| — | numele, denumirea comercială și adresa producătorului de brânză, ale unității de maturare și ale unității de ambalare. |
| --- | --- |

—

numele, denumirea comercială și adresa producătorului de brânză, ale unității de maturare și ale unității de ambalare.

Produsul poate fi comercializat ambalat sub vid, întreg sau porționat.

Este permisă utilizarea unor indicații care fac referire la nume, denumiri comerciale sau mărci, cu condiția ca să nu aibă scop laudativ și să nu inducă în eroare consumatorul. De asemenea, se pot utiliza alte mențiuni adevărate și verificabile care sunt permise în temeiul legislației actuale, cu condiția să nu fie în contradicție cu obiectivele și conținutul acestui caiet de sarcini.

Logoul constă într-o schiță simplă a unei roți de brânză cu o bucată de dimensiunea unui sfert tăiată. Brânza este colorată în două nuanțe de galben-pai (pantone 102 și pantone 100), iar conturul este albastru (pantone Reflex Blue).

De sub roata de brânză se poate observa ieșind o panglică de tip coadă de rândunică de culoare roșie (pantone 032).

Deasupra logoului sunt poziționate cuvintele «Casciotta d’Urbino» într-un semicerc (font Futura Bold, culoare pantone Reflex Blue).

Logoul poate fi adaptat unor utilizări diverse.”

Image 1

Această modificare îmbunătățește articolul, prin includerea unor informații care îl fac mai cuprinzător și mai ușor de înțeles de către consumatori.

Altele

Altele

| — | A fost adăugat un articol specific referitor la denumirea produsului, care nu se regăsește în prezent în caietul de sarcini. |
| --- | --- |

—

A fost adăugat un articol specific referitor la denumirea produsului, care nu se regăsește în prezent în caietul de sarcini.

Acest articol este formulat după cum urmează:

„Articolul 1

Denumirea de origine protejată (DOP) «Casciotta d’Urbino» poate fi utilizată doar pentru brânza care îndeplinește condițiile și cerințele prevăzute în prezentul caiet de sarcini al produsului.”

| — | A fost adăugat un articol specific privind organismul de control, care nu se regăsește în prezent în caietul de sarcini. |
| --- | --- |

—

A fost adăugat un articol specific privind organismul de control, care nu se regăsește în prezent în caietul de sarcini.

Acest nou articol are următorul conținut:

„Articolul 7

Controale

Controale

În temeiul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, un organism de control verifică dacă produsul respectă cerințele caietului de sarcini.

În temeiul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, un organism de control verifică dacă produsul respectă cerințele caietului de sarcini.

Controalele prin care se verifică dacă produsul respectă cerințele din caietul de sarcini sunt efectuate de Autoritatea de Inspecție Publică (APC) din cadrul Agenției pentru Servicii Alimentare și Agricole din regiunea Marche (ASSAM) (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel. +39 0718081, fax +39 07185979, e-mail direzione@assam.marche.it).”

Controalele prin care se verifică dacă produsul respectă cerințele din caietul de sarcini sunt efectuate de Autoritatea de Inspecție Publică (APC) din cadrul Agenției pentru Servicii Alimentare și Agricole din regiunea Marche (ASSAM) (Via dell’Industria n. 1 I-60027 Osimo Stazione (Ancona, Italia), tel. +39 0718081, fax +39 07185979, e-mail direzione@assam.marche.it).”

Această modificare răspunde nevoii de a se alinia caietul de sarcini al produsului la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| — | Titlurile articolelor din caietul de sarcini au fost modificate și au fost introduse unele articole privind organismul de control; prin urmare, caietul de sarcini este structurat acum după cum urmează: |
| --- | --- |

—

Titlurile articolelor din caietul de sarcini au fost modificate și au fost introduse unele articole privind organismul de control; prin urmare, caietul de sarcini este structurat acum după cum urmează:

Articolul 1 Denumirea, articolul 2 Caracteristicile produsului, articolul 3 Aria de producție, articolul 4 Dovada originii, articolul 5 Metoda de producție, articolul 6 Legătura cu mediul, articolul 7 Controale, articolul 8 Ambalarea și etichetarea.

Această modificare permite consolidarea în caietul de sarcini a tuturor informațiilor necesare în conformitate cu regulamentul, caietul de sarcini fiind astfel mai ușor de citit.

DOCUMENT UNIC

„Casciotta d’Urbino”

„Casciotta d’Urbino”

Nr. UE: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

Nr. UE: PDO-IT-0005-AM01 – 30.7.2018

DOP (X) IGP ()

DOP (X) IGP ()

1.   Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

Denumirea (denumirile) [a (ale) DOP sau IGP]

„Casciotta d’Urbino”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Atunci când este pusă în vânzare, DOP „Casciotta d’Urbino” prezintă următoarele caracteristici:

formă: cilindrică, de joasă înălțime, cu laturi rotunjite;

dimensiuni: diametru cuprins între 12 și 16 cm și înălțime cuprinsă între 5 și 9 cm;

greutate cuprinsă între 800 g și 1200 g, în funcție de dimensiuni;

aspect exterior: coajă subțire, cu o grosime de aproximativ 1 mm, de culoarea paiului la sfârșitul procesului de maturare;

pastă: cu consistență internă fină și sfărâmicioasă, cu un număr mic de găurele și cu o culoare între alb și galben-pai la tăiere;

gust: un gust fin, tipic practicilor specifice de producție a brânzei utilizate;

conținut de grăsime în substanța uscată: cel puțin 45 %. Produsul este consumat ca brânză de masă.

Roțile de brânză pot fi tratate la suprafață cu substanțe autorizate de normele în vigoare. Suprafața exterioară (coaja) nu este comestibilă.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

„Casciotta d’Urbino” este o brânză produsă din lapte integral de oaie în proporție de 70 %-80 %, restul de 20 %-30 % fiind lapte de vacă integral.

Rasele de ovine autorizate sunt: Sarda, Sopravvissana, Gentile di Puglia, Merino, Comisana, Massese, Vissana, Cornella White, Fabrianese, Delle Langhe, Lacaune, Assaf, Pinzirita și încrucișări ale acestor rase.

Laptele de vacă este obținut de la rasele Frisona Italiana, Bruna Italiana, Pezzata Rossa și Jersey și de la încrucișări ale acestor rase.

Efectivul de animale poate fi ținut în adăposturi sau pe pășune.

Cel puțin 50 % din hrana de bază a vacilor de lapte, care este constituită din nutrețuri (proaspete sau uscate) și din furaje, concentrate sau nu, și care este furnizată vacilor în lactație, vacilor în repaus mamar și junincilor în vârstă de peste 7 luni, trebuie să provină din aria de origine delimitată la punctul 4. Cel puțin 75 % din substanța uscată a nutrețului din rația zilnică trebuie să provină din hrană produsă pe teritoriul ariei geografice delimitate la punctul 4. Nutrețurile admise sunt: nutrețurile proaspete de pe pajiști permanente sau temporare, plantele furajere, fânul obținut prin uscarea pe câmp a plantelor furajere, paiele de cereale, nutrețurile însilozate, nutrețurile mărunțite și fânul însilozat. Hrana pentru animale admisă constă în: cereale și derivatele lor, pastă de porumb, semințe oleaginoase și derivatele acestora, tuberculi și rădăcini, nutrețuri uscate, produsele derivate din industria zahărului, precum melasa și/sau produsele derivate, utilizate doar ca adjuvanți tehnologici și potențiatori de arome, până la o limită maximă de 2,5 % din substanța uscată a rației zilnice. De asemenea, se admit: semințele de leguminoase și de roșcove uscate și derivatele acestora, grăsimile, sărurile minerale autorizate în temeiul reglementărilor în vigoare și aditivii precum vitaminele, oligoelementele, aminoacizii, aromatizanții și antioxidanții autorizați prin reglementările în vigoare, cu condiția ca în cazul antioxidanților și al aromatizanților să fie admiși numai cei naturali sau identic naturali. De asemenea, este autorizată utilizarea de drojdie de bere inactivă în premixurile de aditivi alimentari.

Cel puțin 50 % din alimentația de bază – nutrețuri (proaspete sau conservate), furaje și/sau concentrate – cu care sunt hrănite oile trebuie să provină din aria geografică delimitată. Cel puțin 75 % din substanța uscată a nutrețului din rația zilnică trebuie să provină din hrană produsă în aria de producție delimitată la punctul 4.

Nutrețurile pentru ambele tipuri de animale nu provin integral din aria geografică deoarece, din cauza abandonării progresive a agriculturii și din cauza condițiilor geografice și pedoclimatice, aria nu poate satisface în întregime nevoile de nutrețuri ale fermelor și nici nu se poate preconiza că acest lucru va fi posibil în viitor. Întrucât aceste nutrețuri nu se pot înlocui cu alte nutrețuri de calitate înaltă din aria delimitată, este necesar să se permită utilizarea de nutrețuri, concentrate și furaje suplimentare provenite din afara ariei. Aceste produse au o rată mare de degradare și solubilitate (furaje cu o dimensiune a particulelor mai mică de 0,8 cm) și furnizează energie (constituită în principal din carbohidrați de rezervă, cum ar fi amidonul) și proteine disponibile pentru microbiom. Întrucât rolul lor este limitat la funcția fiziologică de susținere a microbiomului, nu au niciun impact asupra caracteristicilor laptelui și ale brânzei „Casciotta d’Urbino”. Ingerarea unei hrane bogate, bazate pe nutrețuri, cu cel puțin 75 % din substanța uscată a nutrețurilor din alimentația zilnică produsă în aria geografică, contribuie la caracteristicile chimice și senzoriale ale materiei prime și ale produsului finit. Prin urmare, există o legătură esențială între materia primă, produsul finit și teritoriu.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele procesului de producție (creșterea animalelor, mulsul și producerea și maturarea brânzei) trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Brânza cu DOP „Casciotta d’Urbino” este comercializată sub formă de roți întregi sau porționate. Produsul poate fi comercializat ambalat sub vid, întreg sau porționat.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

O etichetă cu informații trebuie atașată pe una din cele două laturi plate ale produsului comercializat.

Pe lângă logoul produsului, simbolul UE și formularea specifică (în conformitate cu normele UE), precum și informațiile impuse prin lege, această etichetă trebuie să includă și următoarele informații, cu caractere clare și lizibile:

| — | „Casciotta d’Urbino”, care nu trebuie tradusă, urmată fie de sigla „DOP”, fie de formularea integrală, care poate fi tradusă, „Denominazione di Origine Protetta” (Denumire de origine protejată); |
| --- | --- |

—

„Casciotta d’Urbino”, care nu trebuie tradusă, urmată fie de sigla „DOP”, fie de formularea integrală, care poate fi tradusă, „Denominazione di Origine Protetta” (Denumire de origine protejată);

| — | numele, denumirea comercială și adresa producătorului de brânză, ale unității de maturare și ale unității de ambalare. |
| --- | --- |

—

numele, denumirea comercială și adresa producătorului de brânză, ale unității de maturare și ale unității de ambalare.

Este permisă utilizarea unor indicații care fac referire la nume, denumiri comerciale sau mărci, cu condiția ca să nu aibă scop laudativ și să nu inducă în eroare consumatorul. De asemenea, se pot utiliza alte mențiuni adevărate și verificabile care sunt permise în temeiul legislației actuale, cu condiția să nu fie în contradicție cu obiectivele și conținutul acestui caiet de sarcini.

Logoul constă într-o schiță simplă a unei roți de brânză cu o bucată de dimensiunea unui sfert tăiată. Brânza este colorată în două nuanțe de galben-pai (pantone 102 și pantone 100), iar conturul este albastru (pantone Reflex Blue).

De sub roata de brânză se poate observa ieșind o panglică de tip coadă de rândunică de culoare roșie (pantone 032).

Deasupra logoului sunt poziționate cuvintele „Casciotta d’Urbino” într-un semicerc (font Futura Bold, culoare pantone Reflex Blue).

Logoul poate fi adaptat unor utilizări diverse.

Image 2

4..   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria din care provine laptele și în care este produsă și maturată brânza cu DOP „Casciotta d’Urbino” cuprinde întregul teritoriu al provinciei Pesaro e Urbino, precum și comunele Novafeltria, Talamello, Sant’Agata Feltria, Casteldelci, Maiolo, San Leo și Pennabilli din provincia Rimini.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Legătura geografică rezultă din condițiile climatice și pedologice deosebite, precum și din modul de creștere a animalelor, pentru care sunt folosite în principal pășunile locale. Utilizarea rațională a pășunilor foarte degradate sau degradabile previne exploatarea excesivă și îmbunătățește caracteristicile pășunilor, asigurând un echilibru mai bun între terenurile agricole, terenurile forestiere și pășuni. Un factor important este extensificarea producției vegetale, care, pe lângă faptul că asigură întreținerea terenurilor agricole și forestiere, caracterizează compoziția acestora, conferind laptelui și, prin urmare, brânzei, aroma și gustul caracteristice. Printre factorii umani importanți se numără prezența istorică a brânzei și modul în care a fost răspândită pe întreg teritoriul ariei delimitate.

Mai exact, creșterea fără transhumanță a ovinelor și a bovinelor datează încă din anii 1500, când aceasta era favorizată de politica ducilor de Montefeltro și Della Rovere de a restricționa practica transhumanței pe terenurile lor.

Numeroase dovezi din perioada Renașterii atestă prezența istorică a brânzei în aria delimitată.

Specificitatea produsului se datorează dimensiunilor și greutății sale, precum și înălțimii marginii sale exterioare, care sunt strâns legate de utilizarea formelor din teracotă și din ceramică cu fund închis și convex și cu un orificiu mic pentru scurgerea zerului, tipice zonei Urbania.

O altă caracteristică foarte specifică este compoziția amestecului de lapte utilizat pentru producerea brânzei (70 % lapte de oaie și 30 % lapte de vacă).

Practicile de producție, tradițiile vechi de secole și condițiile climatice și de mediu conferă produsului caracteristicile sale organoleptice și comerciale specifice. „Casciotta d’Urbino” are o coajă subțire care dobândește, după maturare, culoarea tipică a paiului. La tăiere, pasta are o culoare între alb și galben-pai și o textură fină și sfărâmicioasă și este caracterizată de un număr mic de găurele (cunoscute sub denumirea de „buchini”, care se formează ca urmare a producției naturale de gaze). Întrucât nu este maturată, brânza „Casciotta d’Urbino” reține aromele tipice de lapte proaspăt, care sunt deosebit de evidente în mirosul său proaspăt și aromat. „Casciotta d’Urbino” are un gust dulce, plin și plăcut acidulat, specific laptelui de oaie și de vacă.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it) și făcând clic pe „Qualità” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP, IGP i STG” (pe laterala stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

| 7.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/31

---

Publicarea unei cereri de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unui produs, în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2020/C 223/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de modificare, în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1), în termen de trei luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„Peperone di Senise”

Nr. UE: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

DOP ( ) IGP (X)

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

Consorzio di tutela del „Peperone di Senise” IGP

Contrada Mercato CO Casa Comunale, Snc

85038 Senise Pz

ITALIA

info@peperonediseniseigp.it

Consorzio di Tutela del „Peperone di Senise” IGP are legitimitatea de a depune o cerere de modificare în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Decretul nr. 12511 din 14 octombrie 2013 al Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere din Italia.

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| ☒ | Denumirea produsului |
| --- | --- |

☒

Denumirea produsului

| ☒ | Descrierea produsului |
| --- | --- |

☒

Descrierea produsului

| ☐ | Aria geografică |
| --- | --- |

☐

Aria geografică

| ☐ | Dovada originii |
| --- | --- |

☐

Dovada originii

| ☒ | Metoda de producție |
| --- | --- |

☒

Metoda de producție

| ☐ | Legătura |
| --- | --- |

☐

Legătura

| ☒ | Etichetarea |
| --- | --- |

☒

Etichetarea

| ☐ | Altele [de precizat] |
| --- | --- |

☐

Altele [de precizat]

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

5.   Modificări

Denumirea produsului

Cererea privește modificarea denumirii „Peperone di Senise” în „Peperoni di Senise”.

La punctul 3 din rezumatul din 25 martie 1996, denumirea propusă în vederea înregistrării este „Peperone di Senise”, în locul denumirii „Peperoni di Senise”, care apare ulterior la litera (f) din respectivul rezumat, precum și în întregul caiet de sarcini al denumirii transmis de Italia în 1996 în cadrul procedurii de înregistrare menționate la articolul 17 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92 al Consiliului.

Modificarea are drept obiectiv armonizarea celor două documente și evitarea oricăror confuzii în ceea ce privește denumirea corectă care trebuie utilizată pentru a se face referire la produsul în cauză.

Descrierea produsului

Articolul 6 din caietul de sarcini al produsului

| 1. | Pentru cele trei tipuri de ardei, „ascuțit”, „scurt” și „încovoiat”, următoarele caracteristici: „culoare de maturitate comercială:






  — | verde; |
| --- | --- | --- |

1.

—

verde;

| — | roșu-purpuriu;” |
| --- | --- |

—

roșu-purpuriu;”

se modifică după cum urmează:

„culoare de maturitate comercială: de la verde la roșu-purpuriu;”

Modificarea ia în considerare schimbarea progresivă a culorii produsului, care pornește de la verde și ajunge la roșu pe măsură ce acesta se maturizează.

| 2. | Fraza următoare:
  „Produsul uscat constă în:






  — | «ghirlande» sau «coliere» a căror lungime variază de la 1,5 la 2 metri și ale căror bace (care prezintă aceleași caracteristici morfologice ca și produsul proaspăt) sunt dispuse într-o spirală, fiecare formând un unghi de 120° cu următoarea, având un conținut de apă care nu depășește 10-12 % și o culoare roșie ca drojdia de vin” |
| --- | --- | --- |

2.

„Produsul uscat constă în:

—

«ghirlande» sau «coliere» a căror lungime variază de la 1,5 la 2 metri și ale căror bace (care prezintă aceleași caracteristici morfologice ca și produsul proaspăt) sunt dispuse într-o spirală, fiecare formând un unghi de 120° cu următoarea, având un conținut de apă care nu depășește 10-12 % și o culoare roșie ca drojdia de vin”

se modifică după cum urmează:

„Produsul uscat se prezintă astfel:

sub formă de «ghirlande» sau de «coliere» de o lungime variabilă, care ajunge până la 2 m, ale căror bace (care prezintă aceleași caracteristici morfologice ca și produsul proaspăt) sunt dispuse într-o spirală, fiecare formând un unghi cu următoarea, având un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin”.

Modificarea este necesară pentru a se putea comercializa același produs sub formă de ghirlande sau de coliere de lungimi mai mici (sub 1,5 m) decât cele prevăzute în prezent, pentru a răspunde la cerințele specifice ale pieței.

Sporirea conținutului de apă era necesară, întrucât caietul de sarcini interzice recurgerea la uscarea forțată, iar clima din anumite perioade ale anului nu permite menținerea unui grad de umiditate de 12 %, făcând imposibilă certificarea produsului, chiar dacă acesta a fost obținut cu respectarea cerințelor din caietul de sarcini.

| 3. | Se adaugă următorul tip de produs uscat autorizat pentru comercializare:
  „sub formă de bace individuale, întregi sau fără peduncul și semințe, cu un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin”.
  Modificarea autorizează comercializarea „Peperoni di Senise” sub formă de bace individuale sau fără peduncul și semințe. Aceasta are ca obiectiv să satisfacă cerințele consumatorilor care nu doresc un produs sub formă de ghirlandă sau de colier, ci pachete conținând bace individuale. |
| --- | --- |

3.

„sub formă de bace individuale, întregi sau fără peduncul și semințe, cu un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin”.

Modificarea autorizează comercializarea „Peperoni di Senise” sub formă de bace individuale sau fără peduncul și semințe. Aceasta are ca obiectiv să satisfacă cerințele consumatorilor care nu doresc un produs sub formă de ghirlandă sau de colier, ci pachete conținând bace individuale.

| 4. | Formularea
  „sub formă de «pudră» extrem de fină obținută prin măcinarea ardeilor uscați după ce au fost dați la cuptor în vederea eliminării umidității reziduale”
  se înlocuiește cu următorul text:
  „sub formă măcinată, obținută din ardei uscați după ce au fost dați la cuptor, posibil în vederea eliminării umidității reziduale”.
  Textul a fost reformulat pentru a permite producția de „Peperoni di Senise” măcinați, cu o granulometrie superioară față de cea a ardeilor pudră prevăzută în prezent, pentru a răspunde cerințelor specifice ale pieței. |
| --- | --- |

4.

„sub formă de «pudră» extrem de fină obținută prin măcinarea ardeilor uscați după ce au fost dați la cuptor în vederea eliminării umidității reziduale”

se înlocuiește cu următorul text:

„sub formă măcinată, obținută din ardei uscați după ce au fost dați la cuptor, posibil în vederea eliminării umidității reziduale”.

Textul a fost reformulat pentru a permite producția de „Peperoni di Senise” măcinați, cu o granulometrie superioară față de cea a ardeilor pudră prevăzută în prezent, pentru a răspunde cerințelor specifice ale pieței.

Punctul 3 litera (b) din rezumat

| 5. | Fraza următoare:
  „Extrem de rezistentă, această plantă s-a adaptat bine la condițiile pedoclimatice italiene, în special la cele din sud, în pofida faptului că disponibilitățile în materie de apă reprezintă un factor limitativ.”
  se mută la punctul 5 ad-hoc din documentul unic. |
| --- | --- |

5.

„Extrem de rezistentă, această plantă s-a adaptat bine la condițiile pedoclimatice italiene, în special la cele din sud, în pofida faptului că disponibilitățile în materie de apă reprezintă un factor limitativ.”

se mută la punctul 5 ad-hoc din documentul unic.

| 6. | Fraza următoare:
  „Fructul «Peperoni di Senise» se caracterizează printr-o pulpă subțire și prin conținutul scăzut de apă al pericarpului, care permit deshidratarea rapidă, realizată conform unor metode naturale prin expunerea directă la razele soarelui.”
  se modifică după cum urmează:
  Ardeii «Peperoni di Senise» se caracterizează printr-o pulpă subțire și prin conținutul scăzut de apă al pericarpului, care permit deshidratarea rapidă, realizată conform unor metode naturale prin expunerea indirectă la razele soarelui sau în spații ventilate.”
  Se precizează că prin „fructul de ardei” se înțelege „Peperoni di Senise”, iar documentul unic este adaptat în conformitate cu modificarea alineatului intitulat „Metoda de obținere”, articolul 4, punctul 4 din caietul de sarcini. Fără a se aduce atingere procedurilor de deshidratare naturală a produsului, obiectivul modificării este de a împiedica lumina directă a soarelui să afecteze produsul, a cărui pulpă este foarte subțire și delicată. |
| --- | --- |

6.

„Fructul «Peperoni di Senise» se caracterizează printr-o pulpă subțire și prin conținutul scăzut de apă al pericarpului, care permit deshidratarea rapidă, realizată conform unor metode naturale prin expunerea directă la razele soarelui.”

se modifică după cum urmează:

Ardeii «Peperoni di Senise» se caracterizează printr-o pulpă subțire și prin conținutul scăzut de apă al pericarpului, care permit deshidratarea rapidă, realizată conform unor metode naturale prin expunerea indirectă la razele soarelui sau în spații ventilate.”

Se precizează că prin „fructul de ardei” se înțelege „Peperoni di Senise”, iar documentul unic este adaptat în conformitate cu modificarea alineatului intitulat „Metoda de obținere”, articolul 4, punctul 4 din caietul de sarcini. Fără a se aduce atingere procedurilor de deshidratare naturală a produsului, obiectivul modificării este de a împiedica lumina directă a soarelui să afecteze produsul, a cărui pulpă este foarte subțire și delicată.

| 7. | Fraza următoare:
  „Produsul prelucrat constă în «ghirlande», și anume coliere de fructe uscate la soare, sau într-o pudră extrem de fină, obținută prin măcinarea fructelor uscate.”
  se modifică după cum urmează:
  „Produsul prelucrat se prezintă astfel:






  — | sub formă de «ghirlande» sau «coliere» de o lungime variabilă, care ajunge până la 2 m, ale căror bace (care prezintă aceleași caracteristici morfologice ca și produsul proaspăt) sunt dispuse într-o spirală, fiecare formând un unghi cu următoarea, având un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin; |
| --- | --- | --- |

7.

„Produsul prelucrat constă în «ghirlande», și anume coliere de fructe uscate la soare, sau într-o pudră extrem de fină, obținută prin măcinarea fructelor uscate.”

se modifică după cum urmează:

„Produsul prelucrat se prezintă astfel:

—

sub formă de «ghirlande» sau «coliere» de o lungime variabilă, care ajunge până la 2 m, ale căror bace (care prezintă aceleași caracteristici morfologice ca și produsul proaspăt) sunt dispuse într-o spirală, fiecare formând un unghi cu următoarea, având un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin;

| — | sub formă de bace individuale, întregi sau fără peduncul și semințe, cu un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin; |
| --- | --- |

—

sub formă de bace individuale, întregi sau fără peduncul și semințe, cu un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin;

| — | sub formă măcinată, obținută din ardei uscați după ce au fost dați la cuptor, în vederea eliminării umidității reziduale.” |
| --- | --- |

—

sub formă măcinată, obținută din ardei uscați după ce au fost dați la cuptor, în vederea eliminării umidității reziduale.”

Documentul unic trebuie adaptat la modificarea articolului 6 ultimul alineat din caietul de sarcini.

Metoda de producție

Articolul 4

8.   Următoarele perioade de semănare și de plantare a răsadurilor:

„Semănare:

perioada: ultima treime a lunii februarie – ultima treime a lunii martie;

Plantarea răsadurilor:

perioada: a doua treime a lunii mai – prima treime a lunii iunie;”

se modifică după cum urmează:

„Semănare:

perioada: februarie/martie

Plantarea răsadurilor:

perioada: mai/iunie;”.

Modificarea perioadelor de semănare și de plantare a răsadurilor sunt legate de schimbările climatice survenite de-a lungul anilor. Cu toate acestea, schimbarea respectivă nu are niciun impact asupra caracteristicilor organoleptice specifice produsului.

9.   Următoarea sintagmă, privind metoda de plantare a răsadurilor:

| „— | în mici șanțuri formate cu ajutorul unui plantator din lemn” |
| --- | --- |

„—

în mici șanțuri formate cu ajutorul unui plantator din lemn”

se modifică după cum urmează:

| „— | în mici șanțuri formate cu ajutorul unui plantator din lemn sau al unor unelte adecvate plantării de răsaduri”. |
| --- | --- |

„—

în mici șanțuri formate cu ajutorul unui plantator din lemn sau al unor unelte adecvate plantării de răsaduri”.

Se introduce posibilitatea utilizării unor noi tehnici de plantare, care permit obținerea unui produs de o calitate egală, reducând totodată considerabil erorile cauzate de munca fizică, fără a afecta calitatea produsului în sine.

10.   Următoarele dispoziții privind semănarea:

| — | „în rânduri simple: spațiu de 25-30 cm între semințe și de 70-80 cm între rânduri; |
| --- | --- |

—

„în rânduri simple: spațiu de 25-30 cm între semințe și de 70-80 cm între rânduri;

| — | în rânduri împerecheate: spațiu de 35 cm între semințe, de 35 cm între cele două rânduri și de 120 cm între rândurile împerecheate; |
| --- | --- |

—

în rânduri împerecheate: spațiu de 35 cm între semințe, de 35 cm între cele două rânduri și de 120 cm între rândurile împerecheate;

| — | în bazine dreptunghiulare («răzoare»): spațiu de 35 cm între semințe și de 40 cm între rânduri.” |
| --- | --- |

—

în bazine dreptunghiulare («răzoare»): spațiu de 35 cm între semințe și de 40 cm între rânduri.”

se modifică după cum urmează:

„Semănarea se poate realiza pe rânduri simple, pe rânduri împerecheate sau în bazine dreptunghiulare («răzoare»), cu sau fără mulcire, respectându-se o densitate minimă de 30 000 de plante/ha și o densitate maximă de 57 000 de plante/ha.”

Distanțele de plantare sunt eliminate, întrucât acestea fac ca operațiunile de cultivare să fie foarte restrictive și laborioase pentru agricultori; ele sunt înlocuite cu un plan de plantare corespunzător cu caracter obligatoriu, care prevede un interval de densitate a plantelor, ce nu dăunează caracteristicilor produsului. În sfârșit, noua formulare prevede posibilitatea mulcirii, pentru a controla mai bine buruienile.

11.   Următoarea dispoziție privind perioada de recoltare:

„Perioada de recoltare: începând cu prima treime a lunii august, când bacele capătă o culoare tipică de un roșu-purpuriu.”

se modifică după cum urmează:

„Perioada de recoltare: imediat ce bacele își ating maturitatea comercială, astfel cum se menționează la articolul 6 și până când planta încetează să mai dea rod.”

Se elimină mențiunea privind prima treime a lunii august ca perioadă de recoltă și se înlocuiește cu o trimitere la maturitatea comercială. Modificarea este legată de schimbările climatice, care influențează atât perioada în care planta dă rod, cât și recoltarea fructelor.

12.   Următoarea dispoziție de la punctul intitulat „Metoda de obținere”:

„Produsul trebuie recoltat când ajunge la maturitatea completă.”

se modifică după cum urmează:

„Produsul destinat uscării trebuie recoltat începând din momentul în care culoarea bacelor trece de la verde la roșu, până la maturitatea completă (roșu-purpuriu).”

Se solicită devansarea momentului recoltării, pentru a se evita ca bacele să ajungă la un nivel de maturitate excesiv în timpul etapei de depozitare. De fapt, după recoltare, etapa de maturare a bacelor continuă până la obținerea unei culori roșii care îi corespunde celei din etapa de maturitate completă.

13.   Următoarea dispoziție de la punctul intitulat „Metoda de obținere”:

„Bacele trebuie să fie așezate pe țesături din pânză sau din tul, în spații uscate și bine aerisite, timp de cel puțin 2-3 zile, ferite de lumină.”

se modifică după cum urmează:

„Bacele trebuie să fie lăsate în lăzile în care au fost recoltate sau așezate pe țesături din tul, în spații uscate și bine aerisite, timp de cel puțin 2-3 zile, ferite de lumină.”

Se elimină utilizarea țesăturilor din pânză pentru depozitarea bacelor, în favoarea lădițelor în care au fost recoltate, care respectă normele sanitare și de igienă.

14.   Următoarea dispoziție de la punctul intitulat „Metoda de obținere”:

„Pedunculii trebuie legați între ei cu o sfoară subțire, pentru ca bacele să formeze o spirală, fiecare formând un unghi de aproximativ 120° cu următoarea, astfel încât să se obțină «colierele» sau «ghirlandele» caracteristice.”

se modifică după cum urmează:

„Ardeii pot fi uscați:

| 1. | prin legarea pedunculilor între ei cu ajutorul unei sfori subțiri, astfel încât să se formeze colierele sau ghirlandele caracteristice, în cadrul cărora bacele sunt dispuse în spirală, fiecare formând un unghi cu următoarea; |
| --- | --- |

1.

prin legarea pedunculilor între ei cu ajutorul unei sfori subțiri, astfel încât să se formeze colierele sau ghirlandele caracteristice, în cadrul cărora bacele sunt dispuse în spirală, fiecare formând un unghi cu următoarea;

| 2. | prin așezarea lor direct pe suporturi de uscare.” |
| --- | --- |

2.

prin așezarea lor direct pe suporturi de uscare.”

Se modifică metoda de obținere prin eliminarea criteriului privind unghiul „de aproximativ 120°” impus pentru dispunerea bacelor în spirală, adesea greu de verificat de către operatori. Această nouă formulare introduce posibilitatea uscării individuale a ardeilor pe suporturi. Formularea respectivă permite simplificarea operațiunilor ulterioare de producție a produsului uscat.

15.   Următoarea dispoziție de la punctul intitulat „Metoda de obținere”:

„Ghirlandele trebuie expuse la lumina soarelui până când conținutul lor de apă ajunge la 10-12 %. Apoi, ele trebuie depozitate din nou în spații aerisite.”

se modifică după cum urmează:

„Ardeii sub formă de ghirlande sau de bace individuale întregi trebuie expuși la razele soarelui în mod indirect sau așezați în spații aerisite, propice procesului de uscare.”

Dispoziția care prevede uscarea prin expunerea directă la razele soarelui până când conținutul de apă ajunge la 10-12 % se înlocuiește cu o dispoziție care prevede fie o expunere indirectă la razele soarelui, fie, alternativ, posibilitatea realizării procesului de uscare în spații bine aerisite. Obiectivul modificării este de a împiedica lumina directă a soarelui să afecteze produsul, a cărui pulpă este foarte subțire și delicată.

Era necesar să se elimine definiția conținutului de apă, având în vedere faptul că, în anumite perioade ale anului, clima nu permite menținerea unui nivel de umiditate sub 12 %. Caracteristicile organoleptice ale produsului rămân neschimbate.

16.   Următoarele dispoziții de la punctul intitulat „Metoda de obținere”:

| „— | După etapa de uscare, ardeii trebuie supuși unui proces de tratare termică în cuptor, în vederea eliminării umidității reziduale pentru a facilita măcinarea ulterioară. |
| --- | --- |

„—

După etapa de uscare, ardeii trebuie supuși unui proces de tratare termică în cuptor, în vederea eliminării umidității reziduale pentru a facilita măcinarea ulterioară.

| — | Produsul este transformat în pudră prin măcinare.” |
| --- | --- |

—

Produsul este transformat în pudră prin măcinare.”

se modifică după cum urmează:

„După etapa de uscare, ardeii care urmează a fi măcinați pot fi supuși unui proces de tratare termică în cuptor, în vederea eliminării umidității reziduale.”

Această nouă formulare face ca procesul de tratare termică în cuptor să fie opțional și necesar doar în cazul în care produsul mai prezintă încă un exces de umiditate. Mai mult, trimiterile la transformarea în pudră prin măcinare sunt înlocuite și încorporate în termenul „măcinați”, un termen tehnic mai corect pentru a descrie operațiunea la care este supus produsul.

Articolul 5

17.   Formularea

„Cultura ardeilor cu indicație geografică protejată «Peperoni di Senise» nu permite decât practici agronomice care îi conferă produsului caracteristicile sale tipice și particulare.”

se mută la articolul 4 ad-hoc.

18.   Paragraful:

„Organismele regionale de control și Consorzio di tutela dei «Peperoni di Senise», înființat la inițiativa Comitetului de promovare, sunt obligate să verifice și să evalueze:

| — | aspectele morfologice ale bacelor vizate la articolul 6; |
| --- | --- |

—

aspectele morfologice ale bacelor vizate la articolul 6;

| — | conținutul de substanță uscată al pericarpului, care trebuie să aibă o valoare egală cu 13-15 %. |
| --- | --- |

—

conținutul de substanță uscată al pericarpului, care trebuie să aibă o valoare egală cu 13-15 %.

Printre altele, Consorzio di tutela va trebui:

| — | să verifice aplicarea caietului de sarcini în cadrul exploatațiilor agricole; |
| --- | --- |

—

să verifice aplicarea caietului de sarcini în cadrul exploatațiilor agricole;

| — | să le furnizeze producătorilor de «Peperoni di Senise» serviciile și sprijinul necesare pentru a pune în aplicare prezentul caiet de sarcini; |
| --- | --- |

—

să le furnizeze producătorilor de «Peperoni di Senise» serviciile și sprijinul necesare pentru a pune în aplicare prezentul caiet de sarcini;

| — | să țină registrul producătorilor și să colecteze datele și informațiile privind «Peperoni di Senise»; |
| --- | --- |

—

să țină registrul producătorilor și să colecteze datele și informațiile privind «Peperoni di Senise»;

| — | să promoveze și să gestioneze atât marca, cât și planurile de reglementare și de programare a producției protejate, în vederea menținerii valorii economice și comerciale, precum și nivelului calitativ; |
| --- | --- |

—

să promoveze și să gestioneze atât marca, cât și planurile de reglementare și de programare a producției protejate, în vederea menținerii valorii economice și comerciale, precum și nivelului calitativ;

| — | să desfășoare activități de supraveghere, inclusiv în colaborare cu autoritățile și cu organismele publice, pentru a împiedica și a reprima eventualele produse contrafăcute, nereguli și ilegalități comise în detrimentul «Peperoni di Senise».” |
| --- | --- |

—

să desfășoare activități de supraveghere, inclusiv în colaborare cu autoritățile și cu organismele publice, pentru a împiedica și a reprima eventualele produse contrafăcute, nereguli și ilegalități comise în detrimentul «Peperoni di Senise».”

se modifică după cum urmează:

„Fiecare etapă a procesului de producție este controlată datorită înregistrării produselor la intrare și la ieșire, în cadrul fiecărei etape în parte. Atât controlul respectiv, cât și înscrierea în registrele prevăzute în acest sens, gestionate de organismul de control, a parcelelor cadastrale pe care se cultivă produsul, a producătorilor și a ambalatorilor permit asigurarea trasabilității produsului. Toate persoanele, fizice sau juridice, înscrise în registrele respective fac obiectul controlului efectuat de organismul de control, în conformitate cu prevederile din caietul de sarcini și din programul de control corespunzător.”

Se elimină trimiterea la activitățile desfășurate de organismele regionale de control și de Consorzio, în măsura în care aceasta nu este prevăzută prin dispozițiile articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. Prin modificarea respectivă, paragraful este reformulat și înlocuiește textul anterior printr-un paragraf conform cu dispozițiile articolului 7 litera (d) și ale articolului 37 din regulamentul menționat. Astfel, noua versiune a caietului de sarcini corespunde dispozițiilor din regulamentul în vigoare.

Legătura

Legătura

Se adaugă în caietul de sarcini elementele menționate la litera (f) din rezumat, care au condus la înregistrarea „Peperoni di Senise” în registrul DOP-IGP al Uniunii Europene. De asemenea, elementele respective au fost integrate la punctul 5 din documentul unic care însoțește prezenta cerere de modificare.

Se introduce următorul articol:

„Ardeii «Peperoni di Senise» sunt caracteristici: pentru condițiile pedologice și de mediu specifice ariei de producție, se diferențiază semnificativ de alte produse din aceeași specie și prezintă caracteristici legate de preț și de calitate, în special pulpa foarte subțire a bacei și pedunculul bine prins de fruct.

Din timpuri imemoriale, aria de producție de unde provin «Peperoni di Senise» este consacrată producției de legume, dat fiind faptul că este vorba despre o zonă irigată, cu tradiție veche, și înzestrată cu acele caracteristici pedoclimatice care se pretează foarte bine cerințelor de cultură a ardeiului.

Prin urmare, aria în care se află comuna Senise se numără cu siguranță printre zonele în care cultura ardeiului a fost introdusă cu succes de foarte multă vreme și în care ardeiul s-a adaptat la caracteristicile pedologice și de mediu, păstrând totodată anumite elemente de rusticitate specifice primelor «plante» introduse în zonă.

În special, ardeii «Peperoni di Senise» prezintă o pulpă foarte subțire, care înlesnește uscarea produsului prin metodele naturale specifice ariei de producție, iar bacele lor sunt predispuse măcinării. O altă caracteristică importantă este faptul că pedunculul lor nu se desprinde de bacă, nici măcar după uscare, ceea ce permite legarea ardeilor între ei în vederea creării «colierelor» specifice.”

Ambalarea

Ambalarea

Articolul 7

19.   Următoarea formulare:

„Ardeii «Peperoni di Senise» trebuie comercializați prin următoarele modalități:

în cazul produsului proaspăt: în lăzi din lemn cu o capacitate de 12-15 kg;

în cazul produsului uscat: sub formă de ghirlande (coliere) cu lungimea cuprinsă între 1,5 și 2 m;

în cazul produsului prelucrat: în recipiente de sticlă opacă, cu o capacitate cuprinsă între 500 și 1 000 g sau în cutiuțe din carton laminat cu capac transparent, având o capacitate cuprinsă între 50 și 100 g.”

se modifică după cum urmează:

„Ardeii «Peperoni di Senise» trebuie comercializați prin următoarele modalități:

în cazul produsului proaspăt: în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare;

în cazul produsului uscat:

| — | sub formă de ghirlande (coliere) cu o lungime maximă de 2 m; |
| --- | --- |

—

sub formă de ghirlande (coliere) cu o lungime maximă de 2 m;

| — | sub formă de bace individuale întregi sau fără peduncul și semințe, în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare; |
| --- | --- |

—

sub formă de bace individuale întregi sau fără peduncul și semințe, în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare;

în cazul produsului prelucrat: măcinat, în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare.”

Modificarea introduce noi dispoziții în materie de ambalare în cazul produsului proaspăt, uscat și măcinat, astfel încât să le permită ambalatorilor să răspundă diverselor cerințe ale pieței.

În ceea ce privește produsul uscat, noile dispoziții iau în considerare atât modificările de la articolul 6 din caietul de sarcini, care privesc lungimea ghirlandelor sau a colierelor, cât și introducerea tipului de produs sub formă de bace individuale cu sau fără peduncul și semințe.

Modificarea afectează, de asemenea, punctul 3.5 din documentul unic.

Etichetarea

Etichetarea

Articolul 9

1.   Se adaugă fraza următoare, deja prezentă în rezumatul care a condus la înregistrarea denumirii:

„Produsul comercializat trebuie să fie etichetat cu mențiunea «Peperoni di Senise» IGP, urmat de logoul corespunzător.”

2.   Logoul

Având în vedere noile cerințe ale pieței, se consideră oportun să se modifice imaginea logoului denumirii, pentru a-i conferi un caracter mai original.

Logoul este următorul:

.tifSe adaugă în caietul de sarcini descrierea și caracteristicile tehnice necesare pentru reproducerea logoului prezentat mai sus.

Modificările 20 și 21 afectează, de asemenea, punctul 3.6 din documentul unic.

Articolul 8

3.   Trimiterile la organismul responsabil cu verificarea respectării caietului de sarcini sunt prezentate mai clar. Paragraful:

„Implementarea cerințelor prezentului caiet de sarcini este supravegheată de Ministerul Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere, care poate face apel la serviciile unui grup de producători în scopul monitorizării producției și comercializării «Peperone di Senise», în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CEE) nr. 2081/92.”

se înlocuiește cu următorul text:

„Verificarea respectării caietului de sarcini se efectuează în conformitate cu dispozițiile articolului 37 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. Autoritatea de control responsabilă cu verificarea caietului de sarcini este: Agroqualità S.p.A. Viale Cesare Pavese, 305 00144 Roma, Italia – Tel. +39 0654228675 – Fax +39 0654228692 – E-mail: agroqualita@agroqualita.it”

DOCUMENT UNIC

„Peperoni di Senise”

„Peperoni di Senise”

Nr. UE: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

Nr. UE: PGI-IT-1532-AM01 – 5.9.2019

DOP ( ) IGP (X)

DOP ( ) IGP (X)

1.   Denumirea (denumirile)

Denumirea (denumirile)

„Peperoni di Senise”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa: 1.6. Fructe, legume și cereale, în stare proaspătă sau prelucrate.

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Denumirea „Peperoni di Senise” a fost obținută pornind de la culturile de Capsicum annuum”, plantă solanacee provenită de pe continentul american.

Capsicum annuum

Populația de ardei cultivați în Senise nu reprezintă un cultivar recunoscut oficial, ci constituie un ecotip local.

Ardeii „Peperoni di Senise” se caracterizează printr-o pulpă subțire și prin conținutul scăzut de apă al pericarpului, care permit deshidratarea rapidă, realizată conform unor metode naturale prin expunerea indirectă la razele soarelui sau în spații ventilate.

Ardeii „Peperoni di Senise” se comercializează fie în stare proaspătă, fie ca produs prelucrat.

Produsul proaspăt corespunde tipurilor: „ascuțit”, „scurt” și „încovoiat”.

Produsul prelucrat se prezintă astfel:

| — | sub formă de „ghirlande” sau de „coliere” de o lungime variabilă, care ajunge până la 2 m, ale căror bace (care prezintă aceleași caracteristici morfologice ca și produsul proaspăt) sunt dispuse într-o spirală, fiecare formând un unghi cu următoarea, având un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin; |
| --- | --- |

—

sub formă de „ghirlande” sau de „coliere” de o lungime variabilă, care ajunge până la 2 m, ale căror bace (care prezintă aceleași caracteristici morfologice ca și produsul proaspăt) sunt dispuse într-o spirală, fiecare formând un unghi cu următoarea, având un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin;

| — | sub formă de bace individuale, întregi sau fără peduncul și semințe, cu un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin; |
| --- | --- |

—

sub formă de bace individuale, întregi sau fără peduncul și semințe, cu un conținut de apă care nu depășește 18 % și o culoare roșie ca drojdia de vin;

| — | sub formă măcinată, obținută din ardei uscați după ce au fost dați la cuptor, posibil în vederea eliminării reziduurilor de umiditate. |
| --- | --- |

—

sub formă măcinată, obținută din ardei uscați după ce au fost dați la cuptor, posibil în vederea eliminării reziduurilor de umiditate.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etapele de cultivare și de prelucrare a ardeilor „Peperoni di Senise” se desfășoară în aria geografică de producție.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Ardeii „Peperoni di Senise” trebuie comercializați prin următoarele modalități:

în cazul produsului proaspăt: în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare;

în cazul produsului uscat:

| — | sub formă de ghirlande (coliere) cu o lungime maximă de 2 m; |
| --- | --- |

—

sub formă de ghirlande (coliere) cu o lungime maximă de 2 m;

| — | sub formă de bace individuale întregi sau fără peduncul și semințe, în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare; |
| --- | --- |

—

sub formă de bace individuale întregi sau fără peduncul și semințe, în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare;

| — | în cazul produsului prelucrat: măcinat, în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare. |
| --- | --- |

—

în cazul produsului prelucrat: măcinat, în ambalaje alimentare conforme cu dispozițiile legale în vigoare.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Produsul comercializat trebuie să fie etichetat cu mențiunea „Peperoni di Senise” IGP, urmat de logoul corespunzător.

Logoul:

Image 4

.tifEste permisă utilizarea unor indicații suplimentare, care fac trimitere la nume, denumiri comerciale sau exploatații agricole, cu condiția ca produsul să îndeplinească în continuare caracteristicile din caietul de sarcini și ca indicațiile respective să nu fie de asemenea natură încât să îi inducă pe consumatori în eroare.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a indicației geografice cuprinde zonele corespunzătoare din comunele Senise, Francavilla S.S., Chiaromonte, Valsinni, Colobraro, Tursi, Noepoli, S. Giorgio Lucano, Sant’Arcangelo, Roccanova, Montalbano Jonico și Craco.

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Ardeii „Peperoni di Senise” sunt caracteristici: pentru condițiile pedologice și de mediu specifice ariei de producție, se diferențiază semnificativ de alte produse din aceeași specie și prezintă caracteristici legate de preț și de calitate, în special pulpa foarte subțire a bacei și pedunculul bine prins de fruct.

Din timpuri imemoriale, aria de producție de unde provin „Peperoni di Senise” este consacrată producției de legume, dat fiind faptul că este vorba despre o zonă irigată, cu tradiție veche, și înzestrată cu acele caracteristici pedoclimatice care se pretează foarte bine cerințelor de cultură a ardeiului.

Prin urmare, aria în care se află comuna Senise se numără cu siguranță printre zonele în care cultura ardeiului a fost introdusă cu succes de foarte multă vreme și în care ardeiul s-a adaptat la caracteristicile pedologice și de mediu, păstrând totodată anumite elemente de rusticitate specifice primelor „plante” introduse în zonă.

În special, ardeii „Peperoni di Senise” prezintă o pulpă foarte subțire, care înlesnește uscarea produsului prin metodele naturale specifice ariei de producție, iar bacele lor sunt predispuse măcinării. O altă caracteristică importantă este faptul că pedunculul lor nu se desprinde de bacă, nici măcar după uscare, ceea ce permite legarea ardeilor între ei în vederea creării „colierelor” specifice.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini poate fi consultat la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

De asemenea, poate fi consultat

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità” (Calitate), în partea dreapta-sus a ecranului, apoi pe „Prodotti DOP IGP e STG” (Produse DOP IGP și STG), în laterala stângă a ecranului, și apoi pe „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE” (Caiete de sarcini care fac obiectul examinării de către UE).

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

Rectificări

| 7.7.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 223/41 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 223/41

---

Rectificare la publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 203 din 17 iunie 2020
  )

(2020/C 223/08)

La pagina 8, la punctul 5 primul paragraf:

în loc de:

„Cererea de înregistrare a DOP «Λουκάνικο Πιτσιλιάς/Loukaniko Pitsilias» se bazează pe caracteristicile fizice, chimice și organoleptice ale produsului, care se dezvoltă și se păstrează datorită unui mod de preparare și de conservare naturală și nu necesită adăugarea niciunei alte substanțe sau aditiv.”,

se citește:

„Cererea de înregistrare a IGP «Λουκάνικο Πιτσιλιάς/Loukaniko Pitsilias» se bazează pe caracteristicile fizice, chimice și organoleptice ale produsului, care se dezvoltă și se păstrează datorită unui mod de preparare și de conservare naturală și nu necesită adăugarea niciunei alte substanțe sau aditiv.”

---