# Den Europæiske Unions C 292/24.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 292 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang24. november 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 292

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang24. november 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2005/C 292/1 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres | 1 |
| 2005/C 292/2 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den rolle, som udviklingen af færdigheder og kompetencer spiller for virkeliggørelsen af Lissabon-målene | 3 |
| 2005/C 292/3 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om varetagelse af unges interesser i Europa — gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og fremme af aktivt borgerskab | 5 |
| | Kommissionen |
| 2005/C 292/4 | Euroens vekselkurs | 7 |
| 2005/C 292/5 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 292/6 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 9 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2005/C 292/1

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres

1

2005/C 292/2

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den rolle, som udviklingen af færdigheder og kompetencer spiller for virkeliggørelsen af Lissabon-målene

3

2005/C 292/3

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om varetagelse af unges interesser i Europa — gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og fremme af aktivt borgerskab

5

Kommissionen

2005/C 292/4

Euroens vekselkurs

7

2005/C 292/5

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH) (
  1
  )

1

8

2005/C 292/6

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 24.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/1

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres

(2005/C 292/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

I Det Europæiske Råds konklusioner af 22.-23. marts 2005 (1) om et nyt afsæt for Lissabon-strategien opfordres der til, at der satses på viden, innovation og udnyttelse af den menneskelige kapital for at kunne gennemføre kerneprioriteterne jobskabelse og vækst. I konklusionerne understreges behovet for bedre investeringer i universiteter, mere moderne styring af universiteter og partnerskaber mellem universiteter og erhvervsliv.

I den fælles midtvejsrapport fra Rådet og Kommissionen »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« (2) forklares det, at den europæiske sektor for videregående uddannelse bør stræbe efter at nå et særlig højt kvalitetsniveau og blive en kvalitetsreference på verdensplan for at kunne konkurrere med de bedste i verden. I rapporten påpeges det, at Bologna-processen har medført vigtige fremskridt ved at reformere nogle aspekter af den videregående uddannelse, herunder foranstaltninger til at øge mobiliteten, fremme større gennemsigtighed og gøre grader mere umiddelbart sammenlignelige.

NOTERER SIG,

| — | at det er de enkelte medlemsstater, der skal tilrettelægge og finansiere den videregående uddannelse i overensstemmelse med nationale prioriteringer og national lovgivning og praksis |
| --- | --- |

—

at det er de enkelte medlemsstater, der skal tilrettelægge og finansiere den videregående uddannelse i overensstemmelse med nationale prioriteringer og national lovgivning og praksis

| — | at videregående uddannelse i en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund bør ses i nøje sammenhæng med forskning og innovation. |
| --- | --- |

—

at videregående uddannelse i en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund bør ses i nøje sammenhæng med forskning og innovation.

NOTERER SIG Kommissionens meddelelse »Mobilisering af Europas intellektuelle ressourcer: Hvordan universiteternes bidrag til Lissabon-strategien kan maksimeres« (3) som et væsentligt bidrag til debatten om, hvordan kvaliteten af den videregående uddannelse kan forbedres i hele Europa som et middel til at øge Europas konkurrenceevne.

ER ENIGE OM, at medlemsstaterne bør

| 1. | gøre det muligt for de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa at forbedre deres resultater med hensyn til niveau, adgang og forskning sammenlignet med andre regioner og lande i verden |
| --- | --- |

1.

gøre det muligt for de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa at forbedre deres resultater med hensyn til niveau, adgang og forskning sammenlignet med andre regioner og lande i verden

| 2. | gøre det muligt for de videregående uddannelsesinstitutioner at tilpasse sig skiftende omstændigheder med henblik på at fremme deres kvalitet, tiltrækningskraft og relevans for samfundet og økonomien |
| --- | --- |

2.

gøre det muligt for de videregående uddannelsesinstitutioner at tilpasse sig skiftende omstændigheder med henblik på at fremme deres kvalitet, tiltrækningskraft og relevans for samfundet og økonomien

| 3. | medvirke til udviklingen af god forvaltningsskik inden for de videregående uddannelsesinstitutioner og sikre, at de har tilstrækkelig autonomi |
| --- | --- |

3.

medvirke til udviklingen af god forvaltningsskik inden for de videregående uddannelsesinstitutioner og sikre, at de har tilstrækkelig autonomi

| 4. | forbedre holdbarheden af finansieringen af de højere uddannelsesinstitutioner ved om nødvendigt at øge investeringerne og diversificere investeringskilderne |
| --- | --- |

4.

forbedre holdbarheden af finansieringen af de højere uddannelsesinstitutioner ved om nødvendigt at øge investeringerne og diversificere investeringskilderne

| 5. | styrke den videregående uddannelses sociale dimension, navnlig ved at give adgang for mange forskellige socioøkonomiske grupper og samtidig søge at reducere de studerendes frafaldsprocent |
| --- | --- |

5.

styrke den videregående uddannelses sociale dimension, navnlig ved at give adgang for mange forskellige socioøkonomiske grupper og samtidig søge at reducere de studerendes frafaldsprocent

| 6. | tilskynde institutionerne til at udvikle stærkere partnerskaber med det omgivende samfund, herunder lokalsamfund og erhvervslivet. |
| --- | --- |

6.

tilskynde institutionerne til at udvikle stærkere partnerskaber med det omgivende samfund, herunder lokalsamfund og erhvervslivet.

UNDERSTREGER betydningen af

| 1. | i nødvendigt omfang at tilpasse de lovgivningsmæssige rammer, som de videregående uddannelsesinstitutioner arbejder under, så der kan udvikles et mere fleksibelt forhold mellem de enkelte institutioner og de myndigheder i medlemsstaterne, der har ansvaret for den strategiske styring af de videregående uddannelsessystemer, og således yde dem støtte til modernisering og tilpasning til samfundets skiftende behov og gøre dem ansvarlige for deres egne beslutninger |
| --- | --- |

1.

i nødvendigt omfang at tilpasse de lovgivningsmæssige rammer, som de videregående uddannelsesinstitutioner arbejder under, så der kan udvikles et mere fleksibelt forhold mellem de enkelte institutioner og de myndigheder i medlemsstaterne, der har ansvaret for den strategiske styring af de videregående uddannelsessystemer, og således yde dem støtte til modernisering og tilpasning til samfundets skiftende behov og gøre dem ansvarlige for deres egne beslutninger

| 2. | at fremme den videregående uddannelses tiltrækningskraft for studerende gennem faciliteter af høj kvalitet, bedre information, større undervisningsdifferentiering, især ved hjælp af ikt, højere kvalitet og bedre forberedelse af de enkelte, så de sikres vellykkede akademiske karriereforløb, varig integration på arbejdsmarkedet og aktiv deltagelse i samfundet |
| --- | --- |

2.

at fremme den videregående uddannelses tiltrækningskraft for studerende gennem faciliteter af høj kvalitet, bedre information, større undervisningsdifferentiering, især ved hjælp af ikt, højere kvalitet og bedre forberedelse af de enkelte, så de sikres vellykkede akademiske karriereforløb, varig integration på arbejdsmarkedet og aktiv deltagelse i samfundet

| 3. | at udvide adgangen til videregående uddannelse, navnlig for personer, der er dårligt stillede på grund af deres baggrund, hjælpe de enkelte med at udnytte deres potentiale og tilbyde flere muligheder for optagelse på videregående uddannelsesinstitutioner og således gøre livslang læring til en realitet |
| --- | --- |

3.

at udvide adgangen til videregående uddannelse, navnlig for personer, der er dårligt stillede på grund af deres baggrund, hjælpe de enkelte med at udnytte deres potentiale og tilbyde flere muligheder for optagelse på videregående uddannelsesinstitutioner og således gøre livslang læring til en realitet

| 4. | at fremme mangfoldigheden i de videregående uddannelsessystemer og -institutioner og tillige udvikle ekspertisecentre, der kan bidrage til reformprocessen gennem samarbejde med andre institutioner og organer |
| --- | --- |

4.

at fremme mangfoldigheden i de videregående uddannelsessystemer og -institutioner og tillige udvikle ekspertisecentre, der kan bidrage til reformprocessen gennem samarbejde med andre institutioner og organer

| 5. | at opfordre de videregående uddannelsesinstitutioner til at udvikle bæredygtige partnerskaber med samfundet i almindelighed og med erhvervslivet for at kunne imødekomme samfundets og arbejdsmarkedets skiftende behov |
| --- | --- |

5.

at opfordre de videregående uddannelsesinstitutioner til at udvikle bæredygtige partnerskaber med samfundet i almindelighed og med erhvervslivet for at kunne imødekomme samfundets og arbejdsmarkedets skiftende behov

| 6. | at involvere alle aktører i forberedelsen og gennemførelsen af reformer |
| --- | --- |

6.

at involvere alle aktører i forberedelsen og gennemførelsen af reformer

| 6a. | at betragte investeringer i videregående uddannelse som en investering i samfundets fremtid |
| --- | --- |

6a.

at betragte investeringer i videregående uddannelse som en investering i samfundets fremtid

| 7. | at undersøge hvor mange ressourcer, der er afsat til de videregående uddannelser, og på ny gennemgå muligheden for at tilvejebringe yderligere midler på en række måder, herunder både offentlig og privat støtte, hvor det er relevant |
| --- | --- |

7.

at undersøge hvor mange ressourcer, der er afsat til de videregående uddannelser, og på ny gennemgå muligheden for at tilvejebringe yderligere midler på en række måder, herunder både offentlig og privat støtte, hvor det er relevant

| 8. | at skabe incitamenter til reformer, f.eks. ved at målrette investeringer for at forbedre kvaliteten af undervisning, forskning, innovation, forvaltning og tjenester for studerende. |
| --- | --- |

8.

at skabe incitamenter til reformer, f.eks. ved at målrette investeringer for at forbedre kvaliteten af undervisning, forskning, innovation, forvaltning og tjenester for studerende.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

| — | at gøre noget ved de spørgsmål, der er omfattet af denne resolution, og til i deres bidrag til den fælles midtvejsrapport i 2008 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 at orientere om, hvilke fremskridt der er gjort. |
| --- | --- |

—

at gøre noget ved de spørgsmål, der er omfattet af denne resolution, og til i deres bidrag til den fælles midtvejsrapport i 2008 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 at orientere om, hvilke fremskridt der er gjort.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL

| — | at gøre brug af peer learning og af den næste fælles midtvejsrapport om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 ved behandlingen af de spørgsmål, der er omfattet af denne resolution |
| --- | --- |

—

at gøre brug af peer learning og af den næste fælles midtvejsrapport om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010 ved behandlingen af de spørgsmål, der er omfattet af denne resolution

| — | at tilgodese de videregående uddannelsers behov gennem en mere effektiv brug af fællesskabsprogrammer såsom Socrates, Leonardo og kommende uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, EIB-Gruppens europæiske finansieringsinstrumenter og strukturfondene, hvor det er relevant |
| --- | --- |

—

at tilgodese de videregående uddannelsers behov gennem en mere effektiv brug af fællesskabsprogrammer såsom Socrates, Leonardo og kommende uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, EIB-Gruppens europæiske finansieringsinstrumenter og strukturfondene, hvor det er relevant

| — | at tilskynde til internationalt samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner, især gennem deres deltagelse i fællesskabsprogrammer såsom Tempus og Erasmus Mundus. |
| --- | --- |

—

at tilskynde til internationalt samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner, især gennem deres deltagelse i fællesskabsprogrammer såsom Tempus og Erasmus Mundus.

---

(1)  Dok. 7619/1/05.

(2)  Dok. 6905/04.

(3)  Rådsdok. 8437/05 + ADD 1.

---

| 24.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/3

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den rolle, som udviklingen af færdigheder og kompetencer spiller for virkeliggørelsen af Lissabon-målene

(2005/C 292/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM HENVISER TIL

| 1. | Det Europæiske Råds konklusioner fra marts 2005 (1), som gav et nyt afsæt for Lissabon-strategien ved at fokusere på vækst og beskæftigelse med vægt på viden, innovation og menneskelig kapital samt livslang læring som afgørende forudsætninger for at nå disse mål, |
| --- | --- |

1.

Det Europæiske Råds konklusioner fra marts 2005 (1), som gav et nyt afsæt for Lissabon-strategien ved at fokusere på vækst og beskæftigelse med vægt på viden, innovation og menneskelig kapital samt livslang læring som afgørende forudsætninger for at nå disse mål,

| 2. | de integrerede Lissabon-retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (2), som opfordrer til, at uddannelsessystemerne tilpasses gennem:






  — | forøgelse og sikring af tiltrækningskraft, åbenhed og kvalitetsnormer |
| --- | --- | --- |

2.

de integrerede Lissabon-retningslinjer for vækst og beskæftigelse (2005-2008) (2), som opfordrer til, at uddannelsessystemerne tilpasses gennem:

—

forøgelse og sikring af tiltrækningskraft, åbenhed og kvalitetsnormer

| — | opfyldelse af nye erhvervsmæssige behov, nøglekompetencer og fremtidige færdighedskrav gennem en bedre definition og gennemskuelighed af kvalifikationer, anerkendelse heraf og validering af ikke-formel og uformel læring, |
| --- | --- |

—

opfyldelse af nye erhvervsmæssige behov, nøglekompetencer og fremtidige færdighedskrav gennem en bedre definition og gennemskuelighed af kvalifikationer, anerkendelse heraf og validering af ikke-formel og uformel læring,

ERINDRER OM,

| 1. | at Maastricht-kommunikéet fra december 2004 opfordrede til, at der som led i Københavnsprocessen dels sættes fokus på forbindelsen mellem erhvervsuddannelsessystemerne og vidensøkonomiens krav om en højt kvalificeret arbejdsstyrke, dels udarbejdes en europæisk referenceramme for kvalifikationer, der hovedsagelig er baseret på kompetencer og læringsudbytte, |
| --- | --- |

1.

at Maastricht-kommunikéet fra december 2004 opfordrede til, at der som led i Københavnsprocessen dels sættes fokus på forbindelsen mellem erhvervsuddannelsessystemerne og vidensøkonomiens krav om en højt kvalificeret arbejdsstyrke, dels udarbejdes en europæisk referenceramme for kvalifikationer, der hovedsagelig er baseret på kompetencer og læringsudbytte,

| 2. | at den fælles midtvejsrapport fra 2004 (3) opfordrede til, at der som led i arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« indgås et udvidet partnerskab (nationalt, regionalt, lokalt og sektorbaseret) med henblik på at udvikle fleksible og effektive uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og opstille en europæisk referenceramme for kvalifikationer, som Kommissionen for tiden fører konsultationer om, |
| --- | --- |

2.

at den fælles midtvejsrapport fra 2004 (3) opfordrede til, at der som led i arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« indgås et udvidet partnerskab (nationalt, regionalt, lokalt og sektorbaseret) med henblik på at udvikle fleksible og effektive uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer og opstille en europæisk referenceramme for kvalifikationer, som Kommissionen for tiden fører konsultationer om,

UNDERSTREGER,

| 1. | at »færdigheder og kompetencer« i disse konklusioner omfatter udbyttet af alle former og niveauer for læring, både formel, ikke-formel og uformel læring. Færdigheder og kompetencer bidrager til personlig udvikling, aktivt borgerskab og social samhørighed og danner grundlag for økonomisk vækst. De bidrager også til tilpasningsevne og til innovation og større iværksætterkultur, |
| --- | --- |

1.

at »færdigheder og kompetencer« i disse konklusioner omfatter udbyttet af alle former og niveauer for læring, både formel, ikke-formel og uformel læring. Færdigheder og kompetencer bidrager til personlig udvikling, aktivt borgerskab og social samhørighed og danner grundlag for økonomisk vækst. De bidrager også til tilpasningsevne og til innovation og større iværksætterkultur,

| 2. | at EU's økonomiske resultater vil blive forbedret gennem øget produktivitet, iværksætterkultur og udnyttelse af forskningsresultater og innovation, |
| --- | --- |

2.

at EU's økonomiske resultater vil blive forbedret gennem øget produktivitet, iværksætterkultur og udnyttelse af forskningsresultater og innovation,

UNDERSTREGER,

| 1. | at højere færdigheds- og kompetenceniveauer hos arbejdsstyrken forbedrer produktiviteten. En højt kvalificeret arbejdsstyrke kan bedre tilpasse sig forandringerne i en dynamisk vidensøkonomi, samtidig med at der er større sandsynlighed for, at personer med højere færdigheds- og kompetenceniveauer bliver socialt integrerede og aktive borgere, der realiserer deres muligheder, |
| --- | --- |

1.

at højere færdigheds- og kompetenceniveauer hos arbejdsstyrken forbedrer produktiviteten. En højt kvalificeret arbejdsstyrke kan bedre tilpasse sig forandringerne i en dynamisk vidensøkonomi, samtidig med at der er større sandsynlighed for, at personer med højere færdigheds- og kompetenceniveauer bliver socialt integrerede og aktive borgere, der realiserer deres muligheder,

| 2. | at der i det videnbaserede samfund og den videnbaserede økonomi er behov for tilstrækkelige nøglekompetencer, bl.a. skal borgerne have digitale færdigheder og e-færdigheder, og der skal være kapacitet til efter behov at højne færdigheds- og kompetenceniveauet, |
| --- | --- |

2.

at der i det videnbaserede samfund og den videnbaserede økonomi er behov for tilstrækkelige nøglekompetencer, bl.a. skal borgerne have digitale færdigheder og e-færdigheder, og der skal være kapacitet til efter behov at højne færdigheds- og kompetenceniveauet,

| 3. | at økonomisk vækst ikke kan opnås, hvis investeringen i færdigheder og kompetencer begrænses til de veluddannede. Der kan også opnås store økonomiske gevinster ved at forbedre nøglekompetencer og tilgodese lavtuddannede og dårligt stillede gruppers behov, herunder gennem bedre anvendelse af f.eks. ældre borgeres eksisterende færdigheder og kompetencer, |
| --- | --- |

3.

at økonomisk vækst ikke kan opnås, hvis investeringen i færdigheder og kompetencer begrænses til de veluddannede. Der kan også opnås store økonomiske gevinster ved at forbedre nøglekompetencer og tilgodese lavtuddannede og dårligt stillede gruppers behov, herunder gennem bedre anvendelse af f.eks. ældre borgeres eksisterende færdigheder og kompetencer,

ER ENIGE OM,

| 1. | at udviklingen af færdigheder og kompetencer er et centralt element i strategierne for livslang læring. Disse bør omfatte erhvervelse af nøglekompetencer og baseres på effektive almene uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, så resultatet bliver mennesker, der er ivrige efter at forny og udvikle deres færdigheder og kompetencer hele livet igennem. En ligeværdig vurdering af erhvervsuddannelse og almen uddannelse bør fremmes tillige med forbindelser mellem de to. Livslang vejledning er også af afgørende betydning med henblik på at støtte den enkelte i at opnå og forny sine færdigheder og kompetencer, |
| --- | --- |

1.

at udviklingen af færdigheder og kompetencer er et centralt element i strategierne for livslang læring. Disse bør omfatte erhvervelse af nøglekompetencer og baseres på effektive almene uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer, så resultatet bliver mennesker, der er ivrige efter at forny og udvikle deres færdigheder og kompetencer hele livet igennem. En ligeværdig vurdering af erhvervsuddannelse og almen uddannelse bør fremmes tillige med forbindelser mellem de to. Livslang vejledning er også af afgørende betydning med henblik på at støtte den enkelte i at opnå og forny sine færdigheder og kompetencer,

| 2. | at undervisningsministrene spiller en central rolle med henblik på at sikre effektive strategier for færdigheder og kompetencer. Dette kan kun ske gennem et tæt samarbejde med alle relevante ministerier, |
| --- | --- |

2.

at undervisningsministrene spiller en central rolle med henblik på at sikre effektive strategier for færdigheder og kompetencer. Dette kan kun ske gennem et tæt samarbejde med alle relevante ministerier,

| 3. | at uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikkerne også skal omfatte en fremadrettet tilgang for at foregribe samfundets og økonomiens behov for færdigheder, kompetencer og beskæftigelse, |
| --- | --- |

3.

at uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikkerne også skal omfatte en fremadrettet tilgang for at foregribe samfundets og økonomiens behov for færdigheder, kompetencer og beskæftigelse,

| 4. | at de relevante ministerier derfor skal inddrage arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer samt andre interessenter, herunder forskningsorganer, aktivt i arbejdet med at identificere sektorbestemte behov for færdigheder og kompetencer. Sådanne partnerskaber kan forbedre produktiviteten, bygge bro over færdighedskløfterne og give arbejdsgiverne et incitament til at uddanne deres arbejdskraft, |
| --- | --- |

4.

at de relevante ministerier derfor skal inddrage arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer samt andre interessenter, herunder forskningsorganer, aktivt i arbejdet med at identificere sektorbestemte behov for færdigheder og kompetencer. Sådanne partnerskaber kan forbedre produktiviteten, bygge bro over færdighedskløfterne og give arbejdsgiverne et incitament til at uddanne deres arbejdskraft,

| 5. | at fastlæggelsen af en europæisk referenceramme for kvalifikationer vil bidrage til større gennemsigtighed og anerkendelse af de færdigheder og kompetencer, som arbejdsmarkedet har behov for, og give sektorerne på europæisk plan mulighed for at tage fat på nye uddannelses- og erhvervsuddannelsesmæssige udfordringer, |
| --- | --- |

5.

at fastlæggelsen af en europæisk referenceramme for kvalifikationer vil bidrage til større gennemsigtighed og anerkendelse af de færdigheder og kompetencer, som arbejdsmarkedet har behov for, og give sektorerne på europæisk plan mulighed for at tage fat på nye uddannelses- og erhvervsuddannelsesmæssige udfordringer,

| 6. | at innovative metoder til forsyning med læring, f.eks. ved anvendelse af ikt, muliggør bredere deltagelse i livslang læring og derfor kan mindske social udelukkelse og forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv. Fleksible læringsordninger for arbejdsstyrken kan lettes gennem et forbedret samarbejde med leverandører af læring og effektiv brug af ikt-infrastrukturerne, |
| --- | --- |

6.

at innovative metoder til forsyning med læring, f.eks. ved anvendelse af ikt, muliggør bredere deltagelse i livslang læring og derfor kan mindske social udelukkelse og forbedre balancen mellem arbejdsliv og privatliv. Fleksible læringsordninger for arbejdsstyrken kan lettes gennem et forbedret samarbejde med leverandører af læring og effektiv brug af ikt-infrastrukturerne,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL I FÆLLESSKAB

| 1. | at behandle spørgsmålet om sektorbaserede færdigheder i forbindelse med udviklingen af færdigheder og kompetencer som led i gennemførelsen af arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«, |
| --- | --- |

1.

at behandle spørgsmålet om sektorbaserede færdigheder i forbindelse med udviklingen af færdigheder og kompetencer som led i gennemførelsen af arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«,

| 2. | at anvende fremtidige fællesskabsinstrumenter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse til at støtte udviklingen af sektorbaserede tilgange til færdigheder og kompetencer i forbindelse med både erhvervsuddannelse og videregående uddannelse, |
| --- | --- |

2.

at anvende fremtidige fællesskabsinstrumenter inden for uddannelse og erhvervsuddannelse til at støtte udviklingen af sektorbaserede tilgange til færdigheder og kompetencer i forbindelse med både erhvervsuddannelse og videregående uddannelse,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

| 1. | at sikre et effektivt samarbejde mellem relevante ministerier med henblik på at udvikle strategier for færdigheder og kompetencer, herunder i forbindelse med udarbejdelsen af deres årlige nationale Lissabon-rapporter og som en del af deres nationale strategier for livslang læring, |
| --- | --- |

1.

at sikre et effektivt samarbejde mellem relevante ministerier med henblik på at udvikle strategier for færdigheder og kompetencer, herunder i forbindelse med udarbejdelsen af deres årlige nationale Lissabon-rapporter og som en del af deres nationale strategier for livslang læring,

| 2. | at indgå partnerskaber på nationalt, regionalt, lokalt og sektorbaseret plan med de vigtigste aktører, herunder arbejdsgivere og fagforeninger, i overensstemmelse med national lovgivning og praksis. Disse partnerskaber skal skabe et system, som dækker efterspørgslen, tager hensyn til behovene for færdigheder og kompetencer på lang sigt, tilskynder til investering i færdigheder og kompetencer og tilgodeser dårligt stillede gruppers særlige behov, |
| --- | --- |

2.

at indgå partnerskaber på nationalt, regionalt, lokalt og sektorbaseret plan med de vigtigste aktører, herunder arbejdsgivere og fagforeninger, i overensstemmelse med national lovgivning og praksis. Disse partnerskaber skal skabe et system, som dækker efterspørgslen, tager hensyn til behovene for færdigheder og kompetencer på lang sigt, tilskynder til investering i færdigheder og kompetencer og tilgodeser dårligt stillede gruppers særlige behov,

| 3. | at tilskynde til et samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutionerne om udnyttelse af de eksisterende ikt-infrastrukturer for at øge deltagelsen i livslang læring og forbedre borgernes e-færdigheder, |
| --- | --- |

3.

at tilskynde til et samarbejde mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutionerne om udnyttelse af de eksisterende ikt-infrastrukturer for at øge deltagelsen i livslang læring og forbedre borgernes e-færdigheder,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

| 1. | i 2006 at nedsætte en gruppe af de medlemsstater, der ønsker at udvikle peer-læring-aktiviteter omkring sektorbaserede færdigheder som led i arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«, |
| --- | --- |

1.

i 2006 at nedsætte en gruppe af de medlemsstater, der ønsker at udvikle peer-læring-aktiviteter omkring sektorbaserede færdigheder som led i arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010«,

| 2. | at henstille til Cedefop og om nødvendigt Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, at de i 2006 afslutter en revision af forskellige sektorbaserede tilgange til færdigheder og kompetencer i hele EU og i de tiltrædende lande og kandidatlandene. |
| --- | --- |

2.

at henstille til Cedefop og om nødvendigt Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, at de i 2006 afslutter en revision af forskellige sektorbaserede tilgange til færdigheder og kompetencer i hele EU og i de tiltrædende lande og kandidatlandene.

---

(1)  Dok. 7619/1/05.

(2)  Dok. 10205/05 (vil blive offentliggjort i EUT).

(3)  Dok. 6905/04.

---

| 24.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/5

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om varetagelse af unges interesser i Europa — gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og fremme af aktivt borgerskab

(2005/C 292/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM ERINDRER OM

Europa-Kommissionens hvidbog fra november 2001 med titlen »Et nyt afsæt for europæisk ungdom« (1), som Rådet tilsluttede sig i sine konklusioner af 14. februar 2002 (2), samt Rådets resolution af 27. juni 2002 (3) om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet og om

den europæiske ungdomspagt, som Det Europæiske Råd vedtog på forårsmødet den 22. og 23. marts 2005 som et af de instrumenter, der kan bidrage til at virkeliggøre Lissabon-målene om vækst og beskæftigelse. Pagten fokuserer på tre områder, nemlig beskæftigelse, integration og social fremgang, uddannelse, erhvervsuddannelse og mobilitet samt forening af arbejdsliv og familieliv (4),

SOM SER MED TILFREDSHED PÅ Kommissionens meddelelse om europæiske ungdomspolitikker: »Varetagelse af unges interesser i Europa — gennemførelse af den europæiske ungdomspagt og fremme af aktivt borgerskab« (5), og

SOM UNDERSTREGER

| 1. | at unges aktive borgerskab er nøglen til at opbygge demokratiske og rummelige samfund på alle niveauer |
| --- | --- |

1.

at unges aktive borgerskab er nøglen til at opbygge demokratiske og rummelige samfund på alle niveauer

| 2. | at unge og deres organisationer skal spille en rolle i udviklingen af Den Europæiske Union, bl.a. ved at bidrage til at nå Lissabon-målene om flere arbejdspladser og større vækst |
| --- | --- |

2.

at unge og deres organisationer skal spille en rolle i udviklingen af Den Europæiske Union, bl.a. ved at bidrage til at nå Lissabon-målene om flere arbejdspladser og større vækst

| 3. | at unge, hvis Lissabon-beskæftigelsesmålene skal nås, må integreres fuldt ud i samfundet og derfor må






  — | have støtte til at komme ind på arbejdsmarkedet og tilskyndes til at udvikle kreativitet og iværksætterånd |
| --- | --- | --- |

3.

at unge, hvis Lissabon-beskæftigelsesmålene skal nås, må integreres fuldt ud i samfundet og derfor må

—

have støtte til at komme ind på arbejdsmarkedet og tilskyndes til at udvikle kreativitet og iværksætterånd

| — | bibringes viden, færdigheder og kvalifikationer gennem relevant almen uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet samt gennem mobilitetsforløb i både den formelle og den ikke-formelle sektor |
| --- | --- |

—

bibringes viden, færdigheder og kvalifikationer gennem relevant almen uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet samt gennem mobilitetsforløb i både den formelle og den ikke-formelle sektor

| — | være i stand til at forene familie- og arbejdsliv |
| --- | --- |

—

være i stand til at forene familie- og arbejdsliv

| 4. | at de fællesskabsinstrumenter, der understøtter Lissabon-partnerskabet for vækst og beskæftigelse, som f.eks. arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« samt strategierne for beskæftigelse og social integration, skal spille en afgørende rolle i gennemførelsen af den europæiske ungdomspagts mål |
| --- | --- |

4.

at de fællesskabsinstrumenter, der understøtter Lissabon-partnerskabet for vækst og beskæftigelse, som f.eks. arbejdsprogrammet »Uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« samt strategierne for beskæftigelse og social integration, skal spille en afgørende rolle i gennemførelsen af den europæiske ungdomspagts mål

| 5. | at de politisk ansvarlige på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan bør tage hensyn til unges særlige behov, så ungdomsdimensionen i alle relevante politikker styrkes |
| --- | --- |

5.

at de politisk ansvarlige på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan bør tage hensyn til unges særlige behov, så ungdomsdimensionen i alle relevante politikker styrkes

| 6. | at unge og deres organisationer bør høres om og inddrages snævert i udarbejdelsen, gennemførelsen og opfølgningen af politiske tiltag, som berører dem, hvilket også vil bidrage til at højne følelsen af aktivt borgerskab blandt unge |
| --- | --- |

6.

at unge og deres organisationer bør høres om og inddrages snævert i udarbejdelsen, gennemførelsen og opfølgningen af politiske tiltag, som berører dem, hvilket også vil bidrage til at højne følelsen af aktivt borgerskab blandt unge

| 7. | at personer, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer, skal uddannes og kvalificeres på passende måde, så de kan yde en effektiv støtte til unge, |
| --- | --- |

7.

at personer, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer, skal uddannes og kvalificeres på passende måde, så de kan yde en effektiv støtte til unge,

NOTERER SIG, at de europæiske rammer for samarbejde på ungdomsområdet nu omfatter tre aktionsområder:

| — | støtte til unges aktive borgerskab gennem den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet |
| --- | --- |

—

støtte til unges aktive borgerskab gennem den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet

| — | den europæiske ungdomspagt, der fokuserer på ungdomsspørgsmål på nøgleområder i Lissabon-partnerskabet for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

—

den europæiske ungdomspagt, der fokuserer på ungdomsspørgsmål på nøgleområder i Lissabon-partnerskabet for vækst og beskæftigelse

| — | integration af ungdomsdimensionen i andre relevante europæiske politikker. |
| --- | --- |

—

integration af ungdomsdimensionen i andre relevante europæiske politikker.

Ungdomsprogrammet og det kommende program »Aktive unge« supplerer disse rammer.

ER ENIGE OM

| 1. | at arbejdet med at støtte aktivt borgerskab ved hjælp af de højt prioriterede områder, der er aftalt i forbindelse med den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet, bør fortsætte: deltagelse, oplysning, volontøraktiviteter og en bedre viden om ungdomsanliggender, herunder øget viden om de spørgsmål, der behandles i den europæiske ungdomspagt |
| --- | --- |

1.

at arbejdet med at støtte aktivt borgerskab ved hjælp af de højt prioriterede områder, der er aftalt i forbindelse med den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet, bør fortsætte: deltagelse, oplysning, volontøraktiviteter og en bedre viden om ungdomsanliggender, herunder øget viden om de spørgsmål, der behandles i den europæiske ungdomspagt

| 2. | at den europæiske ungdomspagts mål skal forfølges inden for Lissabon-partnerskabet for vækst og beskæftigelse |
| --- | --- |

2.

at den europæiske ungdomspagts mål skal forfølges inden for Lissabon-partnerskabet for vækst og beskæftigelse

| 3. | at der i forbindelse med udviklingen af en ungdomsdimension i andre relevante europæiske politikker først og fremmest skal satses på bekæmpelse af diskrimination, sund livsstil, herunder sport, samt forskning i ungdomsspørgsmål. |
| --- | --- |

3.

at der i forbindelse med udviklingen af en ungdomsdimension i andre relevante europæiske politikker først og fremmest skal satses på bekæmpelse af diskrimination, sund livsstil, herunder sport, samt forskning i ungdomsspørgsmål.

| 4. | at ved udfyldelsen af samarbejdsrammen






  — | bør der sikres komplementaritet og sammenhæng mellem de tre aktionsområder |
| --- | --- | --- |

4.

at ved udfyldelsen af samarbejdsrammen

—

bør der sikres komplementaritet og sammenhæng mellem de tre aktionsområder

| — | bør unge og deres organisationer høres gennem Det Europæiske Ungdomsforum, nationale ungdomsråd eller lignende organer, ligesom dialogen med uorganiserede unge også bør udvikles |
| --- | --- |

—

bør unge og deres organisationer høres gennem Det Europæiske Ungdomsforum, nationale ungdomsråd eller lignende organer, ligesom dialogen med uorganiserede unge også bør udvikles

| — | bør ordninger og eksisterende tidsplaner for det enkelte aktionsområde overholdes |
| --- | --- |

—

bør ordninger og eksisterende tidsplaner for det enkelte aktionsområde overholdes

| — | bør enhver form for diskrimination på grund af køn, race eller etnisk baggrund, religion eller tro, handicap eller seksuel orientering bekæmpes. |
| --- | --- |

—

bør enhver form for diskrimination på grund af køn, race eller etnisk baggrund, religion eller tro, handicap eller seksuel orientering bekæmpes.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL

| 1. | forsat at arbejde for at nå de fælles mål, der er aftalt i forbindelse med den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet |
| --- | --- |

1.

forsat at arbejde for at nå de fælles mål, der er aftalt i forbindelse med den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet

| 2. | at sørge for reel opfølgning af den europæiske ungdomspagt, når Lissabon-strategien føres ud i livet, f.eks. ved at opstille målbare målsætninger |
| --- | --- |

2.

at sørge for reel opfølgning af den europæiske ungdomspagt, når Lissabon-strategien føres ud i livet, f.eks. ved at opstille målbare målsætninger

| 3. | at udvikle en struktureret dialog med unge og disses organisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan om politiske tiltag, der vedrører dem, med inddragelse af forskere på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

3.

at udvikle en struktureret dialog med unge og disses organisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan om politiske tiltag, der vedrører dem, med inddragelse af forskere på ungdomsområdet.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

| 1. | at udvikle en struktureret dialog med unge på europæisk plan om politiske tiltag, der vedrører dem, f.eks. ved innovativ brug af informationsteknologi og ved regelmæssigt at arrangere møder mellem unge, disses organisationer, forskere på ungdomsområdet og politisk ansvarlige |
| --- | --- |

1.

at udvikle en struktureret dialog med unge på europæisk plan om politiske tiltag, der vedrører dem, f.eks. ved innovativ brug af informationsteknologi og ved regelmæssigt at arrangere møder mellem unge, disses organisationer, forskere på ungdomsområdet og politisk ansvarlige

| 2. | at udvikle, fremme og lette adgangen til Den Europæiske Ungdomsportal, Eures, Ploteus og Eurodesk for at hjælpe unge med bedst muligt at udnytte mulighederne for at arbejde, gøre volontørtjeneste og studere i udlandet |
| --- | --- |

2.

at udvikle, fremme og lette adgangen til Den Europæiske Ungdomsportal, Eures, Ploteus og Eurodesk for at hjælpe unge med bedst muligt at udnytte mulighederne for at arbejde, gøre volontørtjeneste og studere i udlandet

| 3. | at sørge for en effektiv opfølgning af den europæiske ungdomspagt, når Lissabon-strategien føres ud i livet. |
| --- | --- |

3.

at sørge for en effektiv opfølgning af den europæiske ungdomspagt, når Lissabon-strategien føres ud i livet.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL

| 1. | for unge og personer, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer, at tilskynde til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring, f.eks. ved udvikling af et »ungdomspas« og eventuel indarbejdelse deraf i Europass, og overveje valideringen af sådan læring under hensyn til den nationale situation og under iagttagelse af medlemsstaternes kompetence |
| --- | --- |

1.

for unge og personer, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer, at tilskynde til anerkendelse af ikke-formel og uformel læring, f.eks. ved udvikling af et »ungdomspas« og eventuel indarbejdelse deraf i Europass, og overveje valideringen af sådan læring under hensyn til den nationale situation og under iagttagelse af medlemsstaternes kompetence

| 2. | at indkredse hindringer for unges mobilitet samt udveksle, udarbejde og anvende god praksis på området for at gøre det lettere for unge at arbejde, gøre volontørtjeneste og studere i hele Den Europæiske Union og i andre dele af verden |
| --- | --- |

2.

at indkredse hindringer for unges mobilitet samt udveksle, udarbejde og anvende god praksis på området for at gøre det lettere for unge at arbejde, gøre volontørtjeneste og studere i hele Den Europæiske Union og i andre dele af verden

| 3. | bedst muligt at udnytte de muligheder, som Fællesskabets og medlemsstaternes politikker, programmer og andre instrumenter giver, så unges aktive borgerskab og deres sociale inddragelse, beskæftigelsesegnethed og uddannelsesniveau fremmes |
| --- | --- |

3.

bedst muligt at udnytte de muligheder, som Fællesskabets og medlemsstaternes politikker, programmer og andre instrumenter giver, så unges aktive borgerskab og deres sociale inddragelse, beskæftigelsesegnethed og uddannelsesniveau fremmes

| 4. | at evaluere rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet i 2009. |
| --- | --- |

4.

at evaluere rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet i 2009.

---

(1)  14441/01 - KOM(2001) 681 endelig.

(2)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 6.

(3)  EFT C 168 af 13.7.2002, s. 2-5.

(4)  7619/1/05, punkt 37.

(5)  9679/01 - KOM(2005) 206 endelig.

---

Kommissionen

| 24.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/7

---

Euroens vekselkurs (1)

23. november 2005

(2005/C 292/04)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1776 |
| JPY | japanske yen | 139,78 |
| DKK | danske kroner | 7,4610 |
| GBP | pund sterling | 0,68460 |
| SEK | svenske kroner | 9,5162 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5491 |
| ISK | islandske kroner | 74,23 |
| NOK | norske kroner | 7,8630 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9551 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5736 |
| CZK | tjekkiske koruna | 29,240 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 252,55 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6961 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4293 |
| PLN | polske zloty | 3,9428 |
| RON | rumænske lei | 3,6649 |
| SIT | slovenske tolar | 239,54 |
| SKK | slovakiske koruna | 38,580 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,6049 |
| AUD | australske dollar | 1,5988 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3817 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1301 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7035 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,9954 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 221,05 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 7,7651 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,5169 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4020 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 840,77 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,451 |
| PHP | filippinske pesos | 63,967 |
| RUB | russiske rubler | 33,8870 |
| THB | thailandske bath | 48,488 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1776

JPY

japanske yen

139,78

DKK

danske kroner

7,4610

GBP

pund sterling

0,68460

SEK

svenske kroner

9,5162

CHF

schweiziske franc

1,5491

ISK

islandske kroner

74,23

NOK

norske kroner

7,8630

BGN

bulgarske lev

1,9551

CYP

cypriotiske pund

0,5736

CZK

tjekkiske koruna

29,240

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

252,55

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6961

MTL

maltesiske lira

0,4293

PLN

polske zloty

3,9428

RON

rumænske lei

3,6649

SIT

slovenske tolar

239,54

SKK

slovakiske koruna

38,580

TRY

tyrkiske lira

1,6049

AUD

australske dollar

1,5988

CAD

canadiske dollar

1,3817

HKD

hongkongske dollar

9,1301

NZD

newzealandske dollar

1,7035

SGD

singaporeanske dollar

1,9954

KRW

sydkoreanske won

1 221,05

ZAR

sydafrikanske rand

7,7651

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,5169

HRK

kroatiske kuna

7,4020

IDR

indonesiske rupiah

11 840,77

MYR

malaysiske ringgit

4,451

PHP

filippinske pesos

63,967

RUB

russiske rubler

33,8870

THB

thailandske bath

48,488

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 24.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/8

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH)

(2005/C 292/05)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 18. november 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden Plastal Germany GmbH (»Plastal«, Tyskland) ), som i sidste ende kontrolleres af Nordic Capital Fund V (Jersey), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele virksomheden Dynamit Nobel Kunststoff GmbH og dens datterselskab Menzolit-Fibron GmbH (»DNK«, Tyskland). |
| --- | --- |

1.

Den 18. november 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomheden Plastal Germany GmbH (»Plastal«, Tyskland) ), som i sidste ende kontrolleres af Nordic Capital Fund V (Jersey), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol som omhandlet i forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele virksomheden Dynamit Nobel Kunststoff GmbH og dens datterselskab Menzolit-Fibron GmbH (»DNK«, Tyskland).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Plastal: produktion af termoplastiske komponenter til bilindustrien |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Plastal: produktion af termoplastiske komponenter til bilindustrien

| — | DNK: produktion af termoplastiske komponenter til bilindustrien, produktion af hærdende komponenter til bil- og elindustrien samt industrien i almindelighed og produktion af hærdende forbindelser. |
| --- | --- |

—

DNK: produktion af termoplastiske komponenter til bilindustrien, produktion af hærdende komponenter til bil- og elindustrien samt industrien i almindelighed og produktion af hærdende forbindelser.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M. 4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M. 4043 — Plastal Group/Dynamit Nobel Kunststoff GmbH sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.11.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 292/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 292/9

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(2005/C 292/06)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 17. november 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Kuehne + Nagel International AG (K+N, Schweiz), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele virksomheden ACR Logistics Holdings BV (ACR, Nederlandene). |
| --- | --- |

1.

Den 17. november 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Kuehne + Nagel International AG (K+N, Schweiz), gennem opkøb af aktier erhverver kontrol over hele virksomheden ACR Logistics Holdings BV (ACR, Nederlandene).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | K+N: logistikvirksomhed, hvis hovedaktivitet er forsendelse af søfragt og luftfragt samt kontraktlogistik |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

K+N: logistikvirksomhed, hvis hovedaktivitet er forsendelse af søfragt og luftfragt samt kontraktlogistik

| — | ACR: kontraktlogistik. |
| --- | --- |

—

ACR: kontraktlogistik.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Merger Registry |
| J-70 |
| BE-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.4029 — Kuehne + Nagel/ACR Logistics sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Merger Registry

J-70

BE-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32.

---