# Uradni list C 313/9. d

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 313 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 489. december 2005 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 313

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 489. december 2005

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Računsko sodišče |
| 2005/C 313/1 | Mnenje št. 8/2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja | 1 |
| 2005/C 313/2 | Mnenje št. 9/2005 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (COM(2005) 130 konč.) | 6 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Računsko sodišče

2005/C 313/1

Mnenje št. 8/2005 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja

1

2005/C 313/2

Mnenje št. 9/2005 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (COM(2005) 130 konč.)

6

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Računsko sodišče

| 9.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/1

---

MNENJE št. 8/2005

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja

(predstavljeno v skladu s četrtim odstavkom člena 280 Pogodbe ES)

(2005/C 313/01)

KAZALO

| 1–7 | I. | Uvod |
| --- | --- | --- |

1–7

I.

Uvod

| 8–11 | II. | Splošne ugotovitve |
| --- | --- | --- |

8–11

II.

Splošne ugotovitve

| 12–19 | III. | Upravno sodelovanje na področju tradicionalnih lastnih sredstev in odhodkov |
| --- | --- | --- |

12–19

III.

Upravno sodelovanje na področju tradicionalnih lastnih sredstev in odhodkov

| 20–28 | IV. | Upravno sodelovanje na področju davka na dodano vrednost |
| --- | --- | --- |

20–28

IV.

Upravno sodelovanje na področju davka na dodano vrednost

| 29–32 | V. | Upravno sodelovanje pri preprečevanju pranja denarja |
| --- | --- | --- |

29–32

V.

Upravno sodelovanje pri preprečevanju pranja denarja

| 33–39 | VI. | Zaključki in priporočila |
| --- | --- | --- |

33–39

VI.

Zaključki in priporočila

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 280 Pogodbe,

ob upoštevanju prošnje Sveta z dne 12. oktobra 2004 za mnenje Računskega sodišča o predlogu Komisije (1) o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | V skladu s členom 280 Pogodbe države članice usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj je zaščita finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami. V ta namen skupaj s Komisijo organizirajo tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi. Takšno upravno sodelovanje zajema obveščanje o nepravilnostih, upravne poizvedbe, preglede na kraju samem, izmenjave informacij, odpravo neupravičeno pridobljenih ugodnosti in upravne kazni. |
| --- | --- |

1.

V skladu s členom 280 Pogodbe države članice usklajujejo svoje delovanje, katerega cilj je zaščita finančnih interesov Skupnosti pred goljufijami. V ta namen skupaj s Komisijo organizirajo tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi. Takšno upravno sodelovanje zajema obveščanje o nepravilnostih, upravne poizvedbe, preglede na kraju samem, izmenjave informacij, odpravo neupravičeno pridobljenih ugodnosti in upravne kazni.

| 2. | Na podlagi člena 280 in drugih določb Pogodbe bi moral biti za vsa področja sprejet skupni sveženj pravnih predpisov. Vendar večji del zakonodaje Skupnosti na področju boja proti goljufijam sestavljajo številne in različne podrobne določbe, ki urejajo zadevne politike Skupnosti. |
| --- | --- |

2.

Na podlagi člena 280 in drugih določb Pogodbe bi moral biti za vsa področja sprejet skupni sveženj pravnih predpisov. Vendar večji del zakonodaje Skupnosti na področju boja proti goljufijam sestavljajo številne in različne podrobne določbe, ki urejajo zadevne politike Skupnosti.

| 3. | S preučenim zakonodajnim predlogom se skuša okrepiti vlogo Komisije pri usklajevanju dejavnosti držav članic pri boju proti goljufijam in drugim oblikam nezakonitega ravnanja, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti. Glede na obrazložitveni memorandum, ki ga je predložila Komisija, je obstoječi zakonski okvir za upravno sodelovanje nepopoln v delu, ki se nanaša na aktivno vlogo Komisije pri podpori in usklajevanju dejavnosti držav članic. To še zlasti velja za transnacionalne goljufije z DDV in pranje denarja, povezano z goljufijami v zvezi z ES. |
| --- | --- |

3.

S preučenim zakonodajnim predlogom se skuša okrepiti vlogo Komisije pri usklajevanju dejavnosti držav članic pri boju proti goljufijam in drugim oblikam nezakonitega ravnanja, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti. Glede na obrazložitveni memorandum, ki ga je predložila Komisija, je obstoječi zakonski okvir za upravno sodelovanje nepopoln v delu, ki se nanaša na aktivno vlogo Komisije pri podpori in usklajevanju dejavnosti držav članic. To še zlasti velja za transnacionalne goljufije z DDV in pranje denarja, povezano z goljufijami v zvezi z ES.

| 4. | Za zbiranje in izmenjavo informacij o nepravilnih transakcijah, ki so „posebnega pomena na ravni Skupnosti“, je predlagan celovit sistem sodelovanja tako med upravnimi organi držav članic kot med temi organi in Komisijo (prek Evropskega urada za boj proti goljufijam OLAF (2)). |
| --- | --- |

4.

Za zbiranje in izmenjavo informacij o nepravilnih transakcijah, ki so „posebnega pomena na ravni Skupnosti“, je predlagan celovit sistem sodelovanja tako med upravnimi organi držav članic kot med temi organi in Komisijo (prek Evropskega urada za boj proti goljufijam OLAF (2)).

| 5. | Takšen „posebni pomen na ravni Skupnosti“ se opredeli po dveh merilih:






  (a) | nepravilna transakcija mora imeti posledice v več kot eni državi članici ali morajo pri njej obstajati povezave z dejanji, opravljenimi v več kot eni državi članici;
  in |
| --- | --- | --- |

5.

Takšen „posebni pomen na ravni Skupnosti“ se opredeli po dveh merilih:

(a)

nepravilna transakcija mora imeti posledice v več kot eni državi članici ali morajo pri njej obstajati povezave z dejanji, opravljenimi v več kot eni državi članici;

in

| (b) | nepravilna transakcija, sodeč po ocenah Skupnosti, povzroči škodo 100 000 EUR ali več, oziroma v zadevnih državah članicah povzroči fiskalno škodo na področju DDV, ki presega 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

nepravilna transakcija, sodeč po ocenah Skupnosti, povzroči škodo 100 000 EUR ali več, oziroma v zadevnih državah članicah povzroči fiskalno škodo na področju DDV, ki presega 500 000 EUR.

| 6. | Predlagana uredba bi veljala za vsa področja prihodkov in odhodkov Skupnosti, razen v primerih, ko zakonodaja Skupnosti predpisuje bolj specifično sodelovanje ali širši dostop Komisije do informacij. |
| --- | --- |

6.

Predlagana uredba bi veljala za vsa področja prihodkov in odhodkov Skupnosti, razen v primerih, ko zakonodaja Skupnosti predpisuje bolj specifično sodelovanje ali širši dostop Komisije do informacij.

| 7. | Sodišče je predlog Komisije preučilo v luči svojega zadevnega revizijskega dela, upoštevalo pa je tudi določbe o boljšem zakonodajnem delu in smernice za kakovost priprave zakonodaje Skupnosti, ki so jih skupaj določili Evropski parlament, Svet in Komisija (3). |
| --- | --- |

7.

Sodišče je predlog Komisije preučilo v luči svojega zadevnega revizijskega dela, upoštevalo pa je tudi določbe o boljšem zakonodajnem delu in smernice za kakovost priprave zakonodaje Skupnosti, ki so jih skupaj določili Evropski parlament, Svet in Komisija (3).

II.   SPLOŠNE UGOTOVITVE

| 8. | Evropski parlament, Svet in Komisija so se dogovorili (4), da bodo posodobili in strnili zakonodajo Skupnosti in jo znatno poenostavili. Kljub temu cilju predlog Komisije ne vsebuje prizadevanj za poenostavitev ali spremembe obstoječe zakonodaje. Horizontalni in sektorski zakonodaji bi bila dodana nova uredba, ki bi obstajala sočasno z veljavno horizontalno in sektorsko zakonodajo na področju boja proti goljufijam. |
| --- | --- |

8.

Evropski parlament, Svet in Komisija so se dogovorili (4), da bodo posodobili in strnili zakonodajo Skupnosti in jo znatno poenostavili. Kljub temu cilju predlog Komisije ne vsebuje prizadevanj za poenostavitev ali spremembe obstoječe zakonodaje. Horizontalni in sektorski zakonodaji bi bila dodana nova uredba, ki bi obstajala sočasno z veljavno horizontalno in sektorsko zakonodajo na področju boja proti goljufijam.

| 9. | Komisija se je zavezala (5), da bo pri svojih zakonodajnih predlogih upoštevala njihove finančne ali upravne posledice, še zlasti za Unijo in države članice. Vendar v njenem predlogu nove uredbe ni podatkov v zvezi s finančnimi in upravnimi posledicami za države članice. |
| --- | --- |

9.

Komisija se je zavezala (5), da bo pri svojih zakonodajnih predlogih upoštevala njihove finančne ali upravne posledice, še zlasti za Unijo in države članice. Vendar v njenem predlogu nove uredbe ni podatkov v zvezi s finančnimi in upravnimi posledicami za države članice.

| 10. | Predlog uvaja širšo opredelitev pojma „nepravilnosti, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti“. Obseg pojma se razširi na






  (a) | kršitve zakonodaje, ki se nanašajo na davek na dodano vrednost (DDV);
  in |
| --- | --- | --- |

10.

Predlog uvaja širšo opredelitev pojma „nepravilnosti, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti“. Obseg pojma se razširi na

(a)

kršitve zakonodaje, ki se nanašajo na davek na dodano vrednost (DDV);

in

| (b) | pranje denarja. |
| --- | --- |

(b)

pranje denarja.

Splošna opredelitev nepravilnosti, določena v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6), teh področij ne zajema. Takšno postavljanje različnih opredelitev pojma „nepravilnosti“ v celotni zakonodaji na področju boja proti goljufijam pomeni tveganje zmede in pravne negotovosti.

| 11. | Negotovost se nadalje poveča zaradi dejstva, da obstoječa zakonodaja Skupnosti ne vsebuje opredelitve pojma „finančni interesi Skupnosti“ (7). Tudi nova uredba, ki jo predlaga Komisija, ne zagotavlja takšne opredelitve. |
| --- | --- |

11.

Negotovost se nadalje poveča zaradi dejstva, da obstoječa zakonodaja Skupnosti ne vsebuje opredelitve pojma „finančni interesi Skupnosti“ (7). Tudi nova uredba, ki jo predlaga Komisija, ne zagotavlja takšne opredelitve.

III.   UPRAVNO SODELOVANJE NA PODROČJU TRADICIONALNIH LASTNIH SREDSTEV IN ODHODKOV

| 12. | Revizija, ki jo je Sodišče pred kratkim izvedlo v zvezi z upravljanjem Evropskega urada za boj proti goljufijam (8), je potrdila, da obstaja potreba po učinkovitejšem sodelovanju z državami članicami, tako na področjih neposrednega upravljanja kot na področjih, kjer se upravljanje sredstev Skupnosti deli z državami članicami. Težave pri obstoječem sodelovanju so v veliki meri povezane s pomanjkljivostmi operativne učinkovitosti tako na ravni držav članic kot na ravni Komisije. |
| --- | --- |

12.

Revizija, ki jo je Sodišče pred kratkim izvedlo v zvezi z upravljanjem Evropskega urada za boj proti goljufijam (8), je potrdila, da obstaja potreba po učinkovitejšem sodelovanju z državami članicami, tako na področjih neposrednega upravljanja kot na področjih, kjer se upravljanje sredstev Skupnosti deli z državami članicami. Težave pri obstoječem sodelovanju so v veliki meri povezane s pomanjkljivostmi operativne učinkovitosti tako na ravni držav članic kot na ravni Komisije.

| 13. | V posebnem primeru postopka vzajemne pomoči v carinskem in kmetijskem sektorju (9) je bilo ugotovljeno, da ni sistematičnega nadaljnjega ukrepanja in da OLAF ni določil pravil za neprekinjeno in dosledno spremljanje napredka v okviru postopkov za zaprošanje za vzajemno pomoč držav članic, ter da rezultati teh prošenj niso jasno dokumentirani (10). |
| --- | --- |

13.

V posebnem primeru postopka vzajemne pomoči v carinskem in kmetijskem sektorju (9) je bilo ugotovljeno, da ni sistematičnega nadaljnjega ukrepanja in da OLAF ni določil pravil za neprekinjeno in dosledno spremljanje napredka v okviru postopkov za zaprošanje za vzajemno pomoč držav članic, ter da rezultati teh prošenj niso jasno dokumentirani (10).

| 14. | V Posebnem poročilu št. 3/2004 o izterjavi nerednih plačil v okviru skupne kmetijske politike (11) je Sodišče menilo, da se zadevna banka podatkov Komisije v zvezi z nepravilnostmi, o katerih so poročale države članice (12), ne more šteti kot zanesljiva, popolna in točna. |
| --- | --- |

14.

V Posebnem poročilu št. 3/2004 o izterjavi nerednih plačil v okviru skupne kmetijske politike (11) je Sodišče menilo, da se zadevna banka podatkov Komisije v zvezi z nepravilnostmi, o katerih so poročale države članice (12), ne more šteti kot zanesljiva, popolna in točna.

| 15. | V primeru strukturnih politik je Sodišče pri reviziji uporabe ustrezne uredbe (13) leta 2001 ugotovilo (14) pomanjkljivosti na vseh ravneh, zaradi katerih so bili sporočeni podatki nepopolni, nezanesljivi, zavajajoči in zastareli. |
| --- | --- |

15.

V primeru strukturnih politik je Sodišče pri reviziji uporabe ustrezne uredbe (13) leta 2001 ugotovilo (14) pomanjkljivosti na vseh ravneh, zaradi katerih so bili sporočeni podatki nepopolni, nezanesljivi, zavajajoči in zastareli.

| 16. | Med razlogi za te pomanjkljivosti so bile težave pri tem, kako nepravilnosti, ki jih je treba sporočiti, opredeliti na enoten način v vseh državah članicah. Sodišče je ugotovilo tudi, da so bili podatki pogosto dani na razpolago šele po dolgih zamudah in da Komisija ni izvedla ustreznega nadaljnjega ukrepanja. |
| --- | --- |

16.

Med razlogi za te pomanjkljivosti so bile težave pri tem, kako nepravilnosti, ki jih je treba sporočiti, opredeliti na enoten način v vseh državah članicah. Sodišče je ugotovilo tudi, da so bili podatki pogosto dani na razpolago šele po dolgih zamudah in da Komisija ni izvedla ustreznega nadaljnjega ukrepanja.

| 17. | Novi postopki, ki jih uvaja predlog, bi predstavljali dodatno delovno obremenitev tako za upravne organe držav članic kot za Komisijo, saj obstoječe obveznosti glede poročanja, ki so v skladu z drugo zakonodajo Skupnosti, niso niti odpravljene niti racionalizirane. Zato bi bilo v praksi težko osredotočiti prizadevanja in sredstva ter preprečiti, da bi bile službe Komisije preobremenjene z informacijami in zahtevami, ki se nanašajo na primere manjšega pomena, kar je namen, ki ga je izrekla (15) Komisija. |
| --- | --- |

17.

Novi postopki, ki jih uvaja predlog, bi predstavljali dodatno delovno obremenitev tako za upravne organe držav članic kot za Komisijo, saj obstoječe obveznosti glede poročanja, ki so v skladu z drugo zakonodajo Skupnosti, niso niti odpravljene niti racionalizirane. Zato bi bilo v praksi težko osredotočiti prizadevanja in sredstva ter preprečiti, da bi bile službe Komisije preobremenjene z informacijami in zahtevami, ki se nanašajo na primere manjšega pomena, kar je namen, ki ga je izrekla (15) Komisija.

| 18. | Poleg tega bi sočasni obstoj novo predlaganih pravil in obstoječih uredb za posamezne sektorje povečal tveganje težav pri interpretaciji in usklajeni uporabi v vseh državah članicah. Pojavljajo se nedoslednosti v zvezi z merili, roki in pragi za poročanje (16). |
| --- | --- |

18.

Poleg tega bi sočasni obstoj novo predlaganih pravil in obstoječih uredb za posamezne sektorje povečal tveganje težav pri interpretaciji in usklajeni uporabi v vseh državah članicah. Pojavljajo se nedoslednosti v zvezi z merili, roki in pragi za poročanje (16).

| 19. | Nadaljnja težava nastane, ker obseg predlaganih obveznosti poročanja vsebuje tudi primere, kjer do nepravilnosti še ni prišlo, vendar so na voljo informacije, da so nepravilnosti morda načrtovane (17). Dvomljivo je, ali je takšna zahteva realistična. |
| --- | --- |

19.

Nadaljnja težava nastane, ker obseg predlaganih obveznosti poročanja vsebuje tudi primere, kjer do nepravilnosti še ni prišlo, vendar so na voljo informacije, da so nepravilnosti morda načrtovane (17). Dvomljivo je, ali je takšna zahteva realistična.

IV.   UPRAVNO SODELOVANJE NA PODROČJU DAVKA NA DODANO VREDNOST

| 20. | Sodišče je v svojem Letnem poročilu za leto 2001 (18) opozorilo na naraščajoče težave z goljufijami v obliki davčnega vrtiljaka (carousel fraud) in na potrebo, da se na to težavo odzove z okrepljenim upravnim sodelovanjem, da se zavarujejo prihodki iz DDV (19). |
| --- | --- |

20.

Sodišče je v svojem Letnem poročilu za leto 2001 (18) opozorilo na naraščajoče težave z goljufijami v obliki davčnega vrtiljaka (carousel fraud) in na potrebo, da se na to težavo odzove z okrepljenim upravnim sodelovanjem, da se zavarujejo prihodki iz DDV (19).

| 21. | 1. januarja 2004 je začela veljati Uredba Sveta (ES) št. 1798/2003 (20) o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost. Namenjena je krepitvi sodelovanja med davčnimi organi držav članic pri boju proti goljufijam v zvezi z DDV. Uredba (ES) št. 1798/2003 je sčasoma vzpostavila enotni pravni okvir. Preden je začela veljati, je učinkovito sodelovanje med davčnimi upravami oviral sočasni obstoj dveh ločenih pravnih instrumentov za sodelovanje v zvezi z DDV. |
| --- | --- |

21.

1. januarja 2004 je začela veljati Uredba Sveta (ES) št. 1798/2003 (20) o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost. Namenjena je krepitvi sodelovanja med davčnimi organi držav članic pri boju proti goljufijam v zvezi z DDV. Uredba (ES) št. 1798/2003 je sčasoma vzpostavila enotni pravni okvir. Preden je začela veljati, je učinkovito sodelovanje med davčnimi upravami oviral sočasni obstoj dveh ločenih pravnih instrumentov za sodelovanje v zvezi z DDV.

| 22. | Po mnenju Komisije imajo države članice, ki so že uvedle specifične ukrepe za odkrivanje in kontrolo v zvezi z goljufijami v obliki davčnega vrtiljaka (carousel fraud), uspeh (21). |
| --- | --- |

22.

Po mnenju Komisije imajo države članice, ki so že uvedle specifične ukrepe za odkrivanje in kontrolo v zvezi z goljufijami v obliki davčnega vrtiljaka (carousel fraud), uspeh (21).

| 23. | Sodišče opaža, da so določbe predlagane uredbe v veliki meri podobne ali celo enake tistim, ki jih vsebuje Uredba (ES) št. 1798/2003, zlasti glede izmenjave informacij in pravil za upravne poizvedbe (22)
   (23). |
| --- | --- |

23.

Sodišče opaža, da so določbe predlagane uredbe v veliki meri podobne ali celo enake tistim, ki jih vsebuje Uredba (ES) št. 1798/2003, zlasti glede izmenjave informacij in pravil za upravne poizvedbe (22)
   (23).

| 24. | Vendar predlog spreminja vlogo Komisije (skupaj z OLAF). Po Uredbi (ES) št. 1798/2003 je glavna naloga Komisije, da skupaj z državami članicami preuči in ovrednoti delovanje postopkov za upravno sodelovanje in kako bi bilo mogoče izboljšati njihovo učinkovitost. |
| --- | --- |

24.

Vendar predlog spreminja vlogo Komisije (skupaj z OLAF). Po Uredbi (ES) št. 1798/2003 je glavna naloga Komisije, da skupaj z državami članicami preuči in ovrednoti delovanje postopkov za upravno sodelovanje in kako bi bilo mogoče izboljšati njihovo učinkovitost.

| 25. | Glede na novi predlog bi OLAF sistematično sodeloval pri usklajevanju posameznih operacij boja proti goljufijam in bi v teh operacijah morda celo imel osrednjo vlogo, in sicer skozi centralizacijo in analizo pomembnih informacij ter možnost, da države članice zaprosi za izvajanje posebnega nadzora ali upravnih poizvedb. |
| --- | --- |

25.

Glede na novi predlog bi OLAF sistematično sodeloval pri usklajevanju posameznih operacij boja proti goljufijam in bi v teh operacijah morda celo imel osrednjo vlogo, in sicer skozi centralizacijo in analizo pomembnih informacij ter možnost, da države članice zaprosi za izvajanje posebnega nadzora ali upravnih poizvedb.

| 26. | Sodišče opozarja na svoje priporočilo v Posebnem poročilu št. 1/2005 (24), da bi bilo treba dejavnosti OLAF osredotočiti na njegovo preiskovalno funkcijo. Vloga koordinatorja operacij držav članic v boju proti čezmejnim goljufijam v zvezi z DDV, ki jo OLAF dodeljuje predlagana uredba, lahko zmanjša zmogljivost OLAF za učinkovito izvajanje njegove osnovne naloge. |
| --- | --- |

26.

Sodišče opozarja na svoje priporočilo v Posebnem poročilu št. 1/2005 (24), da bi bilo treba dejavnosti OLAF osredotočiti na njegovo preiskovalno funkcijo. Vloga koordinatorja operacij držav članic v boju proti čezmejnim goljufijam v zvezi z DDV, ki jo OLAF dodeljuje predlagana uredba, lahko zmanjša zmogljivost OLAF za učinkovito izvajanje njegove osnovne naloge.

| 27. | Poleg tega bi v praksi prišlo do težav, ker novi predlog za razliko od Uredbe (ES) št. 1798/2003 ne predpisuje neposrednih stikov in sodelovanja z davčnimi inšpektorji ali uslužbenci enot za boj proti goljufijam. Predlaga se, da se informacije posredujejo samo prek posameznih centralnih uradov za zvezo in drugih davčnih preiskovalnih organov. To pomeni močno tveganje, da bosta ovirani hitrost in fleksibilnost usklajevalnih dejavnosti. |
| --- | --- |

27.

Poleg tega bi v praksi prišlo do težav, ker novi predlog za razliko od Uredbe (ES) št. 1798/2003 ne predpisuje neposrednih stikov in sodelovanja z davčnimi inšpektorji ali uslužbenci enot za boj proti goljufijam. Predlaga se, da se informacije posredujejo samo prek posameznih centralnih uradov za zvezo in drugih davčnih preiskovalnih organov. To pomeni močno tveganje, da bosta ovirani hitrost in fleksibilnost usklajevalnih dejavnosti.

| 28. | Pripombe iz odstavkov 17 do 19 tega mnenja veljajo tudi za upravno sodelovanje na področju DDV. |
| --- | --- |

28.

Pripombe iz odstavkov 17 do 19 tega mnenja veljajo tudi za upravno sodelovanje na področju DDV.

V.   UPRAVNO SODELOVANJE PRI PREPREČEVANJU PRANJA DENARJA

| 29. | V skladu s Sklepom Sveta 2000/642/JHA (25) so države članice ustanovile „enote za finančni nadzor“ (FIU). Naloga teh FIU je zbiranje in analiziranje informacij z namenom povezovanja sumljivih finančnih transakcij in kriminalnih dejavnosti, na katerih temeljijo, zaradi boja proti pranju denarja. |
| --- | --- |

29.

V skladu s Sklepom Sveta 2000/642/JHA (25) so države članice ustanovile „enote za finančni nadzor“ (FIU). Naloga teh FIU je zbiranje in analiziranje informacij z namenom povezovanja sumljivih finančnih transakcij in kriminalnih dejavnosti, na katerih temeljijo, zaradi boja proti pranju denarja.

| 30. | Komisija predlaga, da se FIU vključi med pristojne organe, ki po predlagani uredbi o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti morajo sodelovati. Tako bi Komisija lahko zahtevala njihovo pomoč in posredovanje vseh informacij, ki so pomembne za odkrivanje in preprečevanje nepravilnosti. |
| --- | --- |

30.

Komisija predlaga, da se FIU vključi med pristojne organe, ki po predlagani uredbi o medsebojni upravni pomoči za zaščito finančnih interesov Skupnosti morajo sodelovati. Tako bi Komisija lahko zahtevala njihovo pomoč in posredovanje vseh informacij, ki so pomembne za odkrivanje in preprečevanje nepravilnosti.

| 31. | Sodišče opozarja na dejstvo, da veljavno besedilo Sklepa Sveta 2000/642/JHA ne določa nobene vloge Komisije v zvezi z FIU. Nekatere od njegovih določb (26) je celo mogoče interpretirati kot izključitev služb Komisije od dostopa do informacij, zbranih in sporočenih prek FIU. V skladu s členom 19 smernic za kakovost priprave zakonodaje Skupnosti (27) bi bilo torej priporočljivo razjasniti položaj. |
| --- | --- |

31.

Sodišče opozarja na dejstvo, da veljavno besedilo Sklepa Sveta 2000/642/JHA ne določa nobene vloge Komisije v zvezi z FIU. Nekatere od njegovih določb (26) je celo mogoče interpretirati kot izključitev služb Komisije od dostopa do informacij, zbranih in sporočenih prek FIU. V skladu s členom 19 smernic za kakovost priprave zakonodaje Skupnosti (27) bi bilo torej priporočljivo razjasniti položaj.

| 32. | Pripombe iz odstavkov 17 do 19 tega mnenja veljajo tudi za upravno sodelovanje na področju boja proti pranju denarja. |
| --- | --- |

32.

Pripombe iz odstavkov 17 do 19 tega mnenja veljajo tudi za upravno sodelovanje na področju boja proti pranju denarja.

VI.   ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 33. | Sodišče se strinja z analizo Komisije, da obstaja potreba po učinkovitejšem sodelovanju med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, da se finančne interese Skupnosti zaščiti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja. |
| --- | --- |

33.

Sodišče se strinja z analizo Komisije, da obstaja potreba po učinkovitejšem sodelovanju med državami članicami ter med državami članicami in Komisijo, da se finančne interese Skupnosti zaščiti pred goljufijami in drugimi oblikami nezakonitega ravnanja.

| 34. | Obstoječi pravni okvir za boj proti goljufijam in nepravilnostim je zapleten, revizije, ki jih izvaja Sodišče, pa so pokazale, da ga je težko izvajati. Predlagana nova uredba dodaja nadaljnjo zapletenost, zlasti glede opredelitev in meril za poročanje. |
| --- | --- |

34.

Obstoječi pravni okvir za boj proti goljufijam in nepravilnostim je zapleten, revizije, ki jih izvaja Sodišče, pa so pokazale, da ga je težko izvajati. Predlagana nova uredba dodaja nadaljnjo zapletenost, zlasti glede opredelitev in meril za poročanje.

| 35. | Poleg tega je predlog o uvedbi dodatnega pravnega instrumenta v nasprotju s ciljem, dogovorjenim med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo (28), o posodobitvi in strnjenju zakonodaje Skupnosti ter o njeni znatni poenostavitvi. |
| --- | --- |

35.

Poleg tega je predlog o uvedbi dodatnega pravnega instrumenta v nasprotju s ciljem, dogovorjenim med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo (28), o posodobitvi in strnjenju zakonodaje Skupnosti ter o njeni znatni poenostavitvi.

| 36. | Sodišče predlaga, da si Komisija prizadeva za poenostavitev in strnitev zakonodaje Skupnosti na področju boja proti goljufijam, v namen izogibanja podvojitvam in prekrivanju ali protislovnim določbam. Obstoječe pomanjkljivosti pri sodelovanju med Komisijo in državami članicami bi bilo mogoče obravnavati v okviru takšne obnove. |
| --- | --- |

36.

Sodišče predlaga, da si Komisija prizadeva za poenostavitev in strnitev zakonodaje Skupnosti na področju boja proti goljufijam, v namen izogibanja podvojitvam in prekrivanju ali protislovnim določbam. Obstoječe pomanjkljivosti pri sodelovanju med Komisijo in državami članicami bi bilo mogoče obravnavati v okviru takšne obnove.

| 37. | Sodišče opozarja na svoja priporočila glede osredotočanja dejavnosti OLAF na njegovo preiskovalno funkcijo. Širitev obsega vloge OLAF pri usklajevanju operacij držav članic v boju proti goljufijam bi bilo lahko v nasprotju s tem ciljem. |
| --- | --- |

37.

Sodišče opozarja na svoja priporočila glede osredotočanja dejavnosti OLAF na njegovo preiskovalno funkcijo. Širitev obsega vloge OLAF pri usklajevanju operacij držav članic v boju proti goljufijam bi bilo lahko v nasprotju s tem ciljem.

| 38. | Pojem „finančni interesi Skupnosti“, ki je osrednjega pomena za vso zakonodajo na področju boja proti goljufijam, bi bilo treba jasno opredeliti. V vsej zakonodaji na področju boja proti goljufijam bi bilo treba uporabljati enotno opredelitev „nepravilnosti“. |
| --- | --- |

38.

Pojem „finančni interesi Skupnosti“, ki je osrednjega pomena za vso zakonodajo na področju boja proti goljufijam, bi bilo treba jasno opredeliti. V vsej zakonodaji na področju boja proti goljufijam bi bilo treba uporabljati enotno opredelitev „nepravilnosti“.

| 39. | Glede sodelovanja na področju davka na dodano vrednost Sodišče ponavlja svoje priporočilo (29), naj se Komisija osredotoči na svojo odgovornost ugotavljanja napak v nacionalnih sistemih na področju boja proti goljufijam v zvezi z DDV in predlaganja ustreznih sredstev zadevnim državam članicam. |
| --- | --- |

39.

Glede sodelovanja na področju davka na dodano vrednost Sodišče ponavlja svoje priporočilo (29), naj se Komisija osredotoči na svojo odgovornost ugotavljanja napak v nacionalnih sistemih na področju boja proti goljufijam v zvezi z DDV in predlaganja ustreznih sredstev zadevnim državam članicam.

To mnenje je sprejelo Evropsko računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 27. oktobra 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  COM(2004) 509 konč. z dne 20. julija 2004.

1

(2)  V skladu s členom 2 Sklepa Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom (UL L 136, 31.5.1999, str. 20) z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) je Urad odgovoren, da Komisiji zagotavlja podporo pri sodelovanju z državami članicami na področju boja proti goljufijam in pri vsaki drugi operativni dejavnosti Komisije, povezani z bojem proti goljufijam.

2

(3)  Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2003 o boljšem zakonodajnem delu (UL C 321, 31.12.2003, str. 1) in Medinstitucionalni sporazum z dne 22. decembra 1998 o skupnih smernicah za kakovost priprave zakonodaje Skupnosti (UL C 73, 17.3.1999, str. 1).

3

(4)  Glej člen 35 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003.

4

(5)  Glej člen 27 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003.

5

(6)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

6

(7)  Nekatere smernice je mogoče najti v eni od sodb Sodišča Evropskih skupnosti. V zadevi C-11/00 je Sodišče Evropskih skupnosti navedlo, da besedna zveza „finančni interesi Skupnosti“ v členu 280 ES ni omejena izključno na proračun Evropske skupnosti v ožjem pomenu (2003, ECR I-7147, odstavek 95).

7

(8)  Glej Posebno poročilo št. 1/2005, Povzetek, odstavek VI (UL C 202, 18.8.2005, str. 1).

8

(9)  V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 515/97 z dne 13. marca 1997 o medsebojni pomoči med upravnimi organi držav članic in sodelovanju med njimi in Komisijo zaradi zagotavljanja pravilnega izvajanja carinske in kmetijske zakonodaje (UL L 82, 22.3.1997, str. 1).

9

(10)  Glej odstavek 32 Posebnega poročila št. 1/2005.

10

(11)  Glej odstavke 16 do 32 Posebnega poročila št. 3/2004 (UL C 269, 4.11.2004, str. 1).

11

(12)  V skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 595/91 z dne 4. marca 1991 o nepravilnostih in povračilu napačno izplačanih vsot v zvezi s financiranjem skupne kmetijske politike ter o ustanovitvi informacijskega sistema na tem področju in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 283/72 (UL L 67, 14.3.1991, str. 11).

12

(13)  Uredba Komisije (ES) št. 1681/94 z dne 11. julija o nepravilnostih in izterjavi nepravilno plačanih zneskov v okviru financiranja strukturnih politik ter organizaciji ustreznega informacijskega sistema na tem področju (UL L 178, 12.7.1994, str. 43).

13

(14)  Glej Posebno poročilo št. 10/2001 o finančni kontroli strukturnih skladov, odstavki 107 do 126 (UL C 314, 8.11.2001, str. 26).

14

(15)  Glej stran 6 obrazložitvenega memoranduma, priloženega predlogu Komisije.

15

(16)  V skladu s predlagano uredbo morajo države članice na primer brez predhodne zahteve posredovati vse pomembne informacije v zvezi z nepravilnostmi, ki bi lahko imele posledice v drugih državah članicah in pri katerih bi bila morebitna škoda za finančne interese Skupnosti 100 000 EUR ali več. Roki za poročanje niso določeni. Zato bi bilo mogoče sklepati, da je podatke treba zagotoviti takoj, ko je mogoče oceniti finančni vpliv primera. Toda po Uredbi Komisije (ES) št. 1681/94 mora vsaka država članica že zdaj nemudoma poročati o vsaki nepravilnosti, če obstaja bojazen, da ima lahko zelo hitro učinek zunaj njenega ozemlja.

16

(17)  Glej člen 5(3) predloga.

17

(18)  Glej odstavke 1.45 do 1.55 Letnega poročila za leto 2001 (UL C 295, 28.11.2002, str. 1).

18

(19)  V primeru DDV goljufije posredno vplivajo na lastna sredstva Skupnosti. Sposobnost Skupnosti, da izpolnita svoje obveznosti v zvezi z odhodki, ni odvisna od stopnje učinkovitosti pri pobiranju DDV in preprečevanju goljufij. Lastna sredstva, ki temeljijo na bruto nacionalnem dohodku (BND), pokrivajo tisti del bilance skupnih odhodkov, ki ga ne pokrivajo druga sredstva. Posledic goljufij v zvezi z DDV tako ne nosi le država članica, v kateri je prišlo do goljufije, temveč zaradi povečane zahteve za lastna sredstva iz BND vse države članice.

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 1798/2003 z dne 7. oktobra 2003 o upravnem sodelovanju na področju davka na dodano vrednost in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 218/92 (UL L 264, 15.10.2003, str. 1).

20

(21)  Glej poročilo Komisije o uporabi dogovorov o upravnem sodelovanju v boju proti goljufijami v zvezi z DDV, COM(2004) 260 konč. z dne 16.4.2004, str. 18.

21

(22)  V svojem obrazložitvenem memorandumu Komisija izrecno navaja, da uporablja standarde, razvite v Uredbi (ES) št. 1798/2003.

22

(23)  Op. prev.: V predlogu Komisije je izraz „administrative enquiry“ preveden kot „upravna poizvedba“ in zaradi skladnosti se ta izraz enako prevaja tudi v tem mnenju. V Uredbi (ES) št. 1798/2003, na katero se nanaša predlog Komisije, je izraz „administrative enquiry“ preveden kot „uradna preiskava“.

23

(24)  Glej odstavka XI in 94.

24

(25)  Sklep Sveta 2000/642/JHA z dne 17. oktobra 2000 o dogovoru glede sodelovanja med enotami za finančni nadzor (FIU-ji) držav članic pri izmenjavi informacij (UL L 271, 24.10.2000, str. 4).

25

(26)  Glej na primer člen 5(4), ki navaja, da se FIU obvežejo, da bodo sprejeli vse potrebne ukrepe, vključno z varnostnimi, da bi zagotovili, da do informacij, predloženih po tem sklepu, nimajo dostopa nobeni drugi organi, agencije ali oddelki.

26

(27)  Medinstitucionalni sporazum z dne 22. decembra 1998 o skupnih smernicah za kakovost priprave zakonodaje Skupnosti.

27

(28)  Medinstitucionalni sporazum z dne 16. decembra 2003 o boljšem zakonodajnem delu.

28

(29)  Glej odstavke 4.1 do 4.8 Posebnega poročila št. 9/98 o zaščiti finančnih interesov Evropske unije na področju DDV na trgovino znotraj Skupnosti z odgovori Komisije (UL C 356, 20.11.1998, str. 1).

29

---

| 9.12.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | C 313/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2005

SL

Uradni list Evropske unije

C 313/6

---

MNENJE št. 9/2005

o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (COM(2005) 130 konč.)

(2005/C 313/02)

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 248 in 279 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Uredbe Sveta (COM(2005) 130 konč.) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe, spremenjene z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1149/1999 in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2273/2004,

ob upoštevanju odločitve Sveta z dne 2. junija 2005, da se bo o predlogu posvetoval z Evropskim računskim sodiščem –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

| 1. | Sodišče ta predlog v večini pogledov podpira. Vendar želi Sodišče izraziti svoje mnenje o enem vidiku, in sicer o mejnem znesku v izravnalnem mehanizmu (člen 5(3) osnutka spremembe uredbe). |
| --- | --- |

1.

Sodišče ta predlog v večini pogledov podpira. Vendar želi Sodišče izraziti svoje mnenje o enem vidiku, in sicer o mejnem znesku v izravnalnem mehanizmu (člen 5(3) osnutka spremembe uredbe).

| 2. | Mejni znesek je določen z okvirnimi izračuni Komisije, ki temeljijo na različnih scenarijih za posojanje sredstev Unije tretjim državam; novi mandat Evropske investicijske banke (EIB) za posojanje tretjim državam v obdobju naslednje finančne perspektive 2007–2013 še ni bil sprejet. Ker ni zanesljivih podatkov ali napovedi, sedanja pravila zagotavljajo višjo stopnjo za oblikovanje rezervacij Sklada, če njegova sredstva zaradi zamude padejo pod 75 % ciljnega zneska kot posledica aktiviranja jamstev. To pravilo bi se nadomestilo z izvajanjem „izravnalnega mehanizma“. Nov postopek za oblikovanje rezervacij Sklada temelji na naknadnih izračunih, tako da bodo rezervacije oblikovane s časovnim zamikom. Sodišče ugotavlja, da bi morala Komisija razmisliti o vzpostavitvi opozorilnega mehanizma za obveščanje proračunskih organov, kadar neto sredstva sklada padejo pod 75 % ciljnega zneska zaradi povečanja in/ali aktiviranja jamstev. Tako bi bila proračunska organa že zgodaj obveščena o neugodnem razvoju dogodkov in ne šele takrat, ko bi bili za dopolnitev Sklada potrebni izredni ukrepi (kot takrat, ko sredstva sklada padejo pod 50 % ciljnega zneska). |
| --- | --- |

2.

Mejni znesek je določen z okvirnimi izračuni Komisije, ki temeljijo na različnih scenarijih za posojanje sredstev Unije tretjim državam; novi mandat Evropske investicijske banke (EIB) za posojanje tretjim državam v obdobju naslednje finančne perspektive 2007–2013 še ni bil sprejet. Ker ni zanesljivih podatkov ali napovedi, sedanja pravila zagotavljajo višjo stopnjo za oblikovanje rezervacij Sklada, če njegova sredstva zaradi zamude padejo pod 75 % ciljnega zneska kot posledica aktiviranja jamstev. To pravilo bi se nadomestilo z izvajanjem „izravnalnega mehanizma“. Nov postopek za oblikovanje rezervacij Sklada temelji na naknadnih izračunih, tako da bodo rezervacije oblikovane s časovnim zamikom. Sodišče ugotavlja, da bi morala Komisija razmisliti o vzpostavitvi opozorilnega mehanizma za obveščanje proračunskih organov, kadar neto sredstva sklada padejo pod 75 % ciljnega zneska zaradi povečanja in/ali aktiviranja jamstev. Tako bi bila proračunska organa že zgodaj obveščena o neugodnem razvoju dogodkov in ne šele takrat, ko bi bili za dopolnitev Sklada potrebni izredni ukrepi (kot takrat, ko sredstva sklada padejo pod 50 % ciljnega zneska).

To mnenje je sprejelo Računsko sodišče v Luxembourgu na svojem zasedanju dne 10. novembra 2005.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---