# Az Európai Unió C 321/2005

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 321 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 48. évfolyam2005. december 16. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 321

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

48. évfolyam2005. december 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2005/C 321/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2005/C 321/2 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/M.2139 – Bombardier/Adtranz ügyben (Egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i bizottsági határozat (2001/462/EK, ESZAK) 15. és 16. cikke értelmében – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)
   (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 321/3 | Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2005. június 29-i 133. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz eset kapcsán meghozott határozattervezetről (
  1
  ) | 3 |
| 2005/C 321/4 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról | 4 |
| 2005/C 321/5 | A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint – A Glasgow és a Barra-sziget közötti, menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeknek az Egyesült Királyság általi módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| 2005/C 321/6 | A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint – A Glasgow és Campbeltown, illetőleg a Glasgow és a Tiree-sziget közötti, menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeknek az Egyesült Királyság általi módosításáról (
  1
  ) | 6 |
| 2005/C 321/7 | Állami támogatás – Hollandia – Állami támogatás C 35/2005 (ex N 59/2005) – Szélessávú internetfejlesztés Appingedamban – Felhívás észrevételek megtételére az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint (
  1
  ) | 7 |
| 2005/C 321/8 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 13 |
| 2005/C 321/9 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletnek megfelelően odaítélt állami támogatás vonatkozásában a tagállamok által szolgáltatott információk (
  1
  ) | 15 |
| 2005/C 321/0 | A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 17 |
| 2005/C 321/1 | Tagállamok által adott tájékoztatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 18 |
| 2005/C 321/2 | A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 20 |
| 2005/C 321/3 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life) (
  1
  ) | 21 |
| 2005/C 321/4 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3963 – Philips/Lumileds) (
  1
  ) | 22 |
| 2005/C 321/5 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3980 – Canon/Canon España) (
  1
  ) | 22 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2005/C 321/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2005/C 321/2

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/M.2139 – Bombardier/Adtranz ügyben (Egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i bizottsági határozat (2001/462/EK, ESZAK) 15. és 16. cikke értelmében – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)
   (
  1
  )

(Egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i bizottsági határozat (2001/462/EK, ESZAK) 15. és 16. cikke értelmében – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

1

2

2005/C 321/3

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2005. június 29-i 133. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz eset kapcsán meghozott határozattervezetről (
  1
  )

1

3

2005/C 321/4

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról

4

2005/C 321/5

A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint – A Glasgow és a Barra-sziget közötti, menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeknek az Egyesült Királyság általi módosításáról (
  1
  )

1

5

2005/C 321/6

A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint – A Glasgow és Campbeltown, illetőleg a Glasgow és a Tiree-sziget közötti, menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeknek az Egyesült Királyság általi módosításáról (
  1
  )

1

6

2005/C 321/7

Állami támogatás – Hollandia – Állami támogatás C 35/2005 (ex N 59/2005) – Szélessávú internetfejlesztés Appingedamban – Felhívás észrevételek megtételére az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint (
  1
  )

1

7

2005/C 321/8

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

13

2005/C 321/9

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletnek megfelelően odaítélt állami támogatás vonatkozásában a tagállamok által szolgáltatott információk (
  1
  )

1

15

2005/C 321/0

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

17

2005/C 321/1

Tagállamok által adott tájékoztatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

18

2005/C 321/2

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

20

2005/C 321/3

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life) (
  1
  )

1

21

2005/C 321/4

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3963 – Philips/Lumileds) (
  1
  )

1

22

2005/C 321/5

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.3980 – Canon/Canon España) (
  1
  )

1

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2005. december 15.

(2005/C 321/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1999 |
| JPY | Japán yen | 139,28 |
| DKK | Dán korona | 7,4517 |
| GBP | Angol font | 0,67670 |
| SEK | Svéd korona | 9,4180 |
| CHF | Svájci frank | 1,5420 |
| ISK | Izlandi korona | 74,81 |
| NOK | Norvég korona | 7,9595 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5735 |
| CZK | Cseh korona | 28,952 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 252,67 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6964 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8445 |
| RON | Román lej | 3,6442 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,49 |
| SKK | Szlovák korona | 37,918 |
| TRY | Török líra | 1,6180 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6026 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3888 |
| HKD | hongkongi dollár | 9,3024 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7279 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0003 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 214,90 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,6685 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,6880 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3850 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 801,02 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,532 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 63,853 |
| RUB | Orosz rubel | 34,4000 |
| THB | Thaiföldi baht | 49,072 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1999

JPY

Japán yen

139,28

DKK

Dán korona

7,4517

GBP

Angol font

0,67670

SEK

Svéd korona

9,4180

CHF

Svájci frank

1,5420

ISK

Izlandi korona

74,81

NOK

Norvég korona

7,9595

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5735

CZK

Cseh korona

28,952

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

252,67

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6964

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8445

RON

Román lej

3,6442

SIT

Szlovén tolar

239,49

SKK

Szlovák korona

37,918

TRY

Török líra

1,6180

AUD

Ausztrál dollár

1,6026

CAD

Kanadai dollár

1,3888

HKD

hongkongi dollár

9,3024

NZD

Új-zélandi dollár

1,7279

SGD

Szingapúri dollár

2,0003

KRW

Dél-Koreai won

1 214,90

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,6685

CNY

Kínai renminbi

9,6880

HRK

Horvát kuna

7,3850

IDR

Indonéz rúpia

11 801,02

MYR

Maláj ringgit

4,532

PHP

Fülöp-szigeteki peso

63,853

RUB

Orosz rubel

34,4000

THB

Thaiföldi baht

49,072

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/2

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése a COMP/M.2139 – Bombardier/Adtranz ügyben

(Egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i bizottsági határozat (2001/462/EK, ESZAK) 15. és 16. cikke értelmében – HL L 162., 2001.6.19., 21. o.)

(2005/C 321/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

Az Európai Bizottság 2001. április 3-án a közös piaccal és az EGT megállapodás megfelelő érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánított egy összefonódást, amely során a Bombardier a 4046/89 tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdése b) pontja értelmében megszerezte a teljes ellenőrzést a DaimlerChrysler Rail Systems (ADtranz) vállalat felett. Az összeegyeztethetőségi nyilatkozatnak teljes mértékben meg kellett felelnie számos feltételnek és kötelezettségnek.

A feltételek egyike a VA Tech AG leányvállalatára, az osztrák Elin EBG Traction (a továbbiakban: „ETR”) vállalatra vonatkozott, amely többek között regionális vonatok illetve villamosok/könnyű vasúti járművek hajtómű-technológiai beszállítója. Mivel annak érdekében, hogy a javasolt egyesülés összeegyeztethető legyen a közös piaccal, fel kellett oldani az ETR és a Bombardier közötti strukturális kötöttséget, szükségessé vált, hogy a gazdasági túlélés érdekében megrendeléseket biztosítsanak az ETR számára. Következésképpen a Bombardier-nak az ETR-rel alá kellett írnia egy közös kutatásra vonatkozó megállapodást, annak érdekében, hogy e két vállalat a „CityRunner Type Linz” modell esetében 2006-ig együttműködjön, amelyhez az ETR a villamos vontatási berendezések beszállítója.

E kötelezettség indokolása hamarosan tárgytalanná válhat, mivel a Siemens a VA Tech feletti teljes ellenőrzés megszerzését tervezi, és azáltal az ETR feletti ellenőrzés is a kezébe kerül. Ennélfogva változás következhet be az ETR pénzügyi struktúrájában, és – ebben az esetben – az ETR-nek a továbbiakban nem lenne szüksége a gazdasági túléléshez a Bombardier garantált megrendeléseire. Következésképpen a továbbiakban – amennyiben a Siemens megszerezné az ETR feletti teljes ellenőrzést – nem szükséges, hogy a Bombardier az ETR-nél szerezze be a villamos vontatási berendezéseket a CityRunner Type Linz modelljéhez.

Azzal a feltétellel, hogy a COMP/M.3653 – Siemens/VA Tech ügyben az engedélyező határozat hatályba lép, és a Siemens az e határozatban jóvá hagyottaknak megfelelően ténylegesen megszerzi a VA Tech feletti teljes tervezett ellenőrzést, e határozattervezet javaslatot tesz a 4046/2004/EK tanácsi rendelet 8. cikke (5) bekezdése által a Bombardier-ra kiszabott fent említett kötelezettség visszavonására.

Tekintettel arra, hogy a javasolt határozattervezet csupán felmenti a Bombardier-t kötelezettsége alól, és a Siemens 2005. június 16-i levelében határozottan lemond az e kötelezettségből adódó összes jogról, az ügy kapcsán nincs szükség különleges észrevételek megtételére a meghallgatáshoz való jog vonatkozásában.

Brüsszel, 2005. június 30.

Serge DURANDE

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/3

---

Az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság 2005. június 29-i 133. ülésén megfogalmazott véleménye a COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz eset kapcsán meghozott határozattervezetről

(2005/C 321/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a 2001. április 4-i COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz ügyben a Bombardier által tett kötelezettségvállalás, amely szerint 5 éves időszakra csak az Elin EBG Tractiontól, a VA Tech egyik leányvállalatától szerezne be Cityrunner Linz típusú vasúti villamos vonatókat, nem indokolt, amint a 3653 Siemens/VA Tech ügyben elfogadásra kerül és hatályba lép a Bizottság feltételeket szabó és kötelezettségeket előíró engedélyező határozata, és következésképpen a VA Tech a Siemens részévé válik. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a 2001. április 4-i COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz ügyben a Bombardier által tett kötelezettségvállalás, amely szerint 5 éves időszakra csak az Elin EBG Tractiontól, a VA Tech egyik leányvállalatától szerezne be Cityrunner Linz típusú vasúti villamos vonatókat, nem indokolt, amint a 3653 Siemens/VA Tech ügyben elfogadásra kerül és hatályba lép a Bizottság feltételeket szabó és kötelezettségeket előíró engedélyező határozata, és következésképpen a VA Tech a Siemens részévé válik.

| 2. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy következésképpen a COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz határozat 1. melléklete b) pontjában leírt kötelezettségvállalás a javasolt határozattal hatályát veszti. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy következésképpen a COMP/M.2139 – Bombardier/ADtranz határozat 1. melléklete b) pontjában leírt kötelezettségvállalás a javasolt határozattal hatályát veszti.

| 3. | A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi kérdést. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság felkéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a vita során felmerült valamennyi kérdést.

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/4

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról

(2005/C 321/04)

| 1. | Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítést közöl arról, hogy amennyiben a következő eljárással kapcsolatban nem kezdeményeznek felülvizsgálatot, a lent említett dömpingellenes intézkedések a lenti táblázatban szereplő napon lejárnak. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítést közöl arról, hogy amennyiben a következő eljárással kapcsolatban nem kezdeményeznek felülvizsgálatot, a lent említett dömpingellenes intézkedések a lenti táblázatban szereplő napon lejárnak.

2.   Eljárás

A közösségi termelők írásban felülvizsgálatot kezdeményezhetnek. A kérelemben elégséges bizonyítéknak kell szerepelnie arra nézve, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és a jogsértés folytatását vagy visszatérését fogja eredményezni.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy felülvizsgálja az érintett intézkedéseket, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és a közösségi termelők megkapják a lehetőséget arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben szereplő kérdéseket megerősítsék, megcáfolják vagy véleményezzék.

3.   Határidők

A közösségi termelők a felülvizsgálatra irányuló írásbeli kérelmet az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához – European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels (2) – az értesítés megjelenésének napjától kezdve a lenti táblázatban említett időpontot megelőző legkésőbb három hónapon belül nyújthatnak be.

| 4. | Ez az értesítés az 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közlésre. |
| --- | --- |

4.

Ez az értesítés az 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közlésre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A lejárat dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Polietilén-tereftalát (PET) fólia | India
  Koreai Köztársaság | Dömpingellenes vám | Az India tekintetében hozott 1676/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 227., 2001.8.23., 1. o.) Brazíliából és Izraelből szállított behozatalra történő kiterjesztéséről szóló 1975/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 342., 2004.11.18., 1. o.) | 2006.8.24. |
| India | Kötelezettségvállalás | 2001/645/EK bizottsági határozat (HL L 227., 2001.8.23., 56. o.) | 2006.8.24. |
| Nem újratölthető tűzköves gázöngyújtók és újratölthető tűzköves öngyújtók | Kínai Népköztársaság,
  Tajvan | Dömpingellenes vám | A legutóbb a 155/2003/EK tanácsi rendelettel (HL L 25., 2003.1.30., 27. o.) módosított 1824/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 248., 2001.9.18., 1. o.) | 2006.9.19. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A lejárat dátuma

Polietilén-tereftalát (PET) fólia

India

Koreai Köztársaság

Dömpingellenes vám

Az India tekintetében hozott 1676/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 227., 2001.8.23., 1. o.) Brazíliából és Izraelből szállított behozatalra történő kiterjesztéséről szóló 1975/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 342., 2004.11.18., 1. o.)

2006.8.24.

India

Kötelezettségvállalás

2001/645/EK bizottsági határozat (HL L 227., 2001.8.23., 56. o.)

2006.8.24.

Nem újratölthető tűzköves gázöngyújtók és újratölthető tűzköves öngyújtók

Kínai Népköztársaság,

Tajvan

Dömpingellenes vám

A legutóbb a 155/2003/EK tanácsi rendelettel (HL L 25., 2003.1.30., 27. o.) módosított 1824/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 248., 2001.9.18., 1. o.)

2006.9.19.

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

(2)  Telefax: (32-2) 295 65 05.

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/5

---

A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint

A Glasgow és a Barra-sziget közötti, menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeknek az Egyesült Királyság általi módosításáról

(2005/C 321/05)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | A közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92 tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján az Egyesült Királyság úgy határozott, hogy módosítja a Glasgow és a Barra-sziget közötti menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelent 1996. december 21-i C 387/06 közleménnyel hirdettek ki, és az Európai Közösségek/Unió Hivatalos Lapjában megjelent 1999. december 8-i C 355/04, 2002. december 13-i C 310/08 és 2003. november 19-i C 278/06 közlemény szerint módosítottak. |
| --- | --- |

1.

A közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92 tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján az Egyesült Királyság úgy határozott, hogy módosítja a Glasgow és a Barra-sziget közötti menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelent 1996. december 21-i C 387/06 közleménnyel hirdettek ki, és az Európai Közösségek/Unió Hivatalos Lapjában megjelent 1999. december 8-i C 355/04, 2002. december 13-i C 310/08 és 2003. november 19-i C 278/06 közlemény szerint módosítottak.

| 2. | A módosított közszolgáltatási kötelezettségek a következők:






  — | Minimális járatsűrűség

  Glasgow és a Barra-sziget között napi egy oda- és visszaút, kivéve vasárnap |
| --- | --- | --- |

2.

A módosított közszolgáltatási kötelezettségek a következők:

—

Minimális járatsűrűség

Glasgow és a Barra-sziget között napi egy oda- és visszaút, kivéve vasárnap

| — | Szállítóképesség

  A járaton indított repülőgép megkövetelt befogadóképessége:






  — | a Glasgow–Barra-sziget útvonalon legalább 13 ülőhely, a Barra-sziget–Glasgow útvonalon pedig legalább 15 ülőhely (hétfőtől péntekig); and |
| --- | --- | --- |

—

Szállítóképesség

A járaton indított repülőgép megkövetelt befogadóképessége:

—

a Glasgow–Barra-sziget útvonalon legalább 13 ülőhely, a Barra-sziget–Glasgow útvonalon pedig legalább 15 ülőhely (hétfőtől péntekig); and

| — | a Glasgow–Barra-sziget útvonalon legalább 12 ülőhely, a Barra-sziget–Glasgow útvonalon pedig legalább 15 ülőhely (szombatonként); |
| --- | --- |

—

a Glasgow–Barra-sziget útvonalon legalább 12 ülőhely, a Barra-sziget–Glasgow útvonalon pedig legalább 15 ülőhely (szombatonként);

| — | Repülőgéptípus:

  A Barra-sziget Traigh-Mhor-parti leszállóhelyének használatára alkalmas repülőgépet kell közlekedtetni. |
| --- | --- |

—

Repülőgéptípus:

A Barra-sziget Traigh-Mhor-parti leszállóhelyének használatára alkalmas repülőgépet kell közlekedtetni.

| — | Díjszabás

  Az egy útra szóló jegy ára legfeljebb 71 GBP (repülőtéri és biztonsági illetékkel együtt, de légiközlekedési adó nélkül).
  Az útvonalon érvényes legmagasabb viteldíjat évente egyszer lehet felemelni, a skót miniszterek előzetes írásbeli hozzájárulásával, az Egyesült Királyság kiskereskedelmi (általános) árindexe vagy bármely azt felváltó index szerint.
  A díjszabás más tekintetben sem módosítható a skót miniszterek előzetes írásbeli engedélye nélkül.
  Az útvonalon újonnan bevezetendő legmagasabb viteldíjat be kell jelenteni a Polgári Légiközlekedési Hatóságnál, és csak azután lehet hatályba léptetni, hogy bejelentették az Európai Bizottságnál, amely kihirdetheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

—

Díjszabás

Az egy útra szóló jegy ára legfeljebb 71 GBP (repülőtéri és biztonsági illetékkel együtt, de légiközlekedési adó nélkül).

Az útvonalon érvényes legmagasabb viteldíjat évente egyszer lehet felemelni, a skót miniszterek előzetes írásbeli hozzájárulásával, az Egyesült Királyság kiskereskedelmi (általános) árindexe vagy bármely azt felváltó index szerint.

A díjszabás más tekintetben sem módosítható a skót miniszterek előzetes írásbeli engedélye nélkül.

Az útvonalon újonnan bevezetendő legmagasabb viteldíjat be kell jelenteni a Polgári Légiközlekedési Hatóságnál, és csak azután lehet hatályba léptetni, hogy bejelentették az Európai Bizottságnál, amely kihirdetheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/6

---

A Bizottság közleménye a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint

A Glasgow és Campbeltown, illetőleg a Glasgow és a Tiree-sziget közötti, menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeknek az Egyesült Királyság általi módosításáról

(2005/C 321/06)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | A közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92 tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján az Egyesült Királyság úgy határozott, hogy módosítja a Glasgow és Cambeltown, illetőleg a Glasgow és a Tiree-sziget közötti menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelent 1996. december 21-i C 387/07 közleménnyel hirdettek ki, és az Európai Közösségek/Unió Hivatalos Lapjában megjelent 1999. december 8-i C 355/03, 2002. december 13-i C 310/07 és 2003. november 19-i C 278/05 közlemény szerint módosítottak. |
| --- | --- |

1.

A közösségi légi fuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92 tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján az Egyesült Királyság úgy határozott, hogy módosítja a Glasgow és Cambeltown, illetőleg a Glasgow és a Tiree-sziget közötti menetrend szerinti légi járatokra rótt közszolgáltatási kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában megjelent 1996. december 21-i C 387/07 közleménnyel hirdettek ki, és az Európai Közösségek/Unió Hivatalos Lapjában megjelent 1999. december 8-i C 355/03, 2002. december 13-i C 310/07 és 2003. november 19-i C 278/05 közlemény szerint módosítottak.

| 2. | A módosított közszolgáltatási kötelezettségek a következők:
  —   Minimális járatsűrűség






  — | Glasgow és Campbeltown között napi két oda- és visszaút, kivéve szombaton és vasárnap továbbá |
| --- | --- | --- |

2.

A módosított közszolgáltatási kötelezettségek a következők:

—   Minimális járatsűrűség

—

Glasgow és Campbeltown között napi két oda- és visszaút, kivéve szombaton és vasárnap továbbá

| — | Glasgow és a Tiree-sziget között napi egy oda- és visszaút, kivéve vasárnap |
| --- | --- |

—

Glasgow és a Tiree-sziget között napi egy oda- és visszaút, kivéve vasárnap

—   Szállítóképesség

| — | A Glasgow–Campbeltown útvonalon hétfőtől péntekig közlekedő repülőgépek megkövetelt befogadóképessége legalább 14 ülőhely (Glasgow–Campeltown útirányban), illetőleg legalább 16 ülőhely (Campeltown–Glasgow útirányban); |
| --- | --- |

—

A Glasgow–Campbeltown útvonalon hétfőtől péntekig közlekedő repülőgépek megkövetelt befogadóképessége legalább 14 ülőhely (Glasgow–Campeltown útirányban), illetőleg legalább 16 ülőhely (Campeltown–Glasgow útirányban);

| — | A Glasgow–Tiree-sziget útvonalon hétfőtől szombatig közlekedő repülőgépek megkövetelt befogadóképessége legalább 13 ülőhely (Glasgow–Tiree-sziget útirányban), illetőleg legalább 16 ülőhely (Tiree-sziget–Glasgow útirányban); |
| --- | --- |

—

A Glasgow–Tiree-sziget útvonalon hétfőtől szombatig közlekedő repülőgépek megkövetelt befogadóképessége legalább 13 ülőhely (Glasgow–Tiree-sziget útirányban), illetőleg legalább 16 ülőhely (Tiree-sziget–Glasgow útirányban);

(A járat jelenlegi üzemeltetője a postaszolgálatnak is mindig biztosít egy ülőhelyet Glasgow–Tiree-sziget útirányban. Erre azonban külön szerződésbeli kikötések vonatkoznak.)

—   Díjszabás

| — | Az egy útra szóló jegy ára a Glasgow–Campbeltown útvonalon legfeljebb 50 GBP lehet (repülőtéri és biztonsági illetékkel együtt, de légiforgalmi adó nélkül); továbbá |
| --- | --- |

—

Az egy útra szóló jegy ára a Glasgow–Campbeltown útvonalon legfeljebb 50 GBP lehet (repülőtéri és biztonsági illetékkel együtt, de légiforgalmi adó nélkül); továbbá

| — | Az egy útra szóló jegy ára a Glasgow–Tiree-sziget útvonalon legfeljebb 62 GBP lehet (repülőtéri és biztonsági illetékkel együtt, de légiforgalmi adó nélkül); |
| --- | --- |

—

Az egy útra szóló jegy ára a Glasgow–Tiree-sziget útvonalon legfeljebb 62 GBP lehet (repülőtéri és biztonsági illetékkel együtt, de légiforgalmi adó nélkül);

Az útvonalakra érvényes legmagasabb díjszabást évente egyszer lehet felemelni, a skót miniszterek előzetes írásbeli hozzájárulásával, az Egyesült Királyság kiskereskedelmi (általános) árindexe vagy bármely azt felváltó index szerint.

A díjszabás más tekintetben sem módosítható a skót miniszterek előzetes írásbeli engedélye nélkül.

Az útvonalak bármelyikén újonnan bevezetendő legmagasabb viteldíjat be kell jelenteni a Polgári Légiközlekedési Hatóságnál, és csak azután lehet hatályba léptetni, hogy bejelentették az Európai Bizottságnál, amely kihirdetheti az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/7

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – HOLLANDIA

Állami támogatás C 35/2005 (ex N 59/2005)

Szélessávú internetfejlesztés Appingedamban

Felhívás észrevételek megtételére az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint

(2005/C 321/07)

(EGT vonatkozású szöveg)

A Bizottság 2005.10.20-i levelében, amely ezen összefoglalót követően az eredeti nyelven olvasható, értesítette Hollandiát az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatással/intézkedéssel kapcsolatban.

Az érdekelt felek benyújthatják észrevételeiket az appingedami szélessávú internetfejlesztési projekt finanszírozásáról, amellyel kapcsolatban a Bizottság megindítja az eljárást. Az észrevételek beérkezésének határideje az ezen összefoglaló és az utána következő oldalakon található levél közzétételétől számított egy hónap. Az észrevételeket a következő címre kell küldeni:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Competition Directorate-General (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Állami Támogatások Hivatala |
| Office SPA 3 06/05 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Competition Directorate-General (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Állami Támogatások Hivatala

Office SPA 3 06/05

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket továbbítják a holland hatóságoknak. Bármely, észrevételeit benyújtó érdekelt fél írásban kérheti – az okokat megnevezve – személyazonosságának bizalmas kezelését.

TARTALOM

Az eljárás

2004 novemberében az Essent hálózatüzemeltető panaszt nyújtott be a Bizottsághoz az appingendami (Hollandia) üvegszálas optikai hálózat közpénzekből való finanszírozása kapcsán. Az Essent 2004 szeptemberében már egy holland bíróságon is fellebezést nyújtott be. A bíróság utasította a várost, hogy a tervezett támogatás nyújtásáról értesítse a Bizottságot és függessze föl a hálózat további bővítését (1). 2005 februárjában a holland hatóságok értesítették a Bizottságot az intézkedésről, azt hangoztatva, hogy az nem minősül állami támogatásnak. A Bizottság 2005 márciusában további információkat kért a holland hatóságoktól. A holland hatóságok – a határidő meghosszabbítása után – 2005 augusztusában válaszoltak.

Az intézkedés leírása

Appingedam város úgy véli, hogy a vállalkozások és a lakosság fejlett szélessávú szolgáltatásokkal való hiányos ellátásának javítására állami bevatkozás szükséges az üvegszálas hálózat fejlesztével (lakásokig elvezetett üvegszálas kábel – Fibre to the Home, FttH). Miután a piaci szereplők nem mutattak érdeklődést, hogy piaci feltételek mellett beszálljanak a projektbe, a város úgy döntött, hogy pénzügyileg részt vesz a fejlesztésben.

A tervezett üvegszálas hálózat egy aktív és egy passzív rétegre tagolódik. A passzív réteg tulajdonosa egy közalapítvány lesz, amelyet a város hozott létre és ellenőriz. A aktív réteg tulajdonosa és finanszírozója egy magánberuházók által létrehozott szervezet lesz („Damsternet”). Maga a Damsternet csak nagykereskedelmi szolgáltatásokat fog kínálni magánszolgáltatóknak, amelyek aztán szélessávú szolgáltatásokat nyújtanak a végfelhasználóknak (háztartások és cégek).

Az intézkedés értékelése

Állami források vannak bevonva, hiszen a hálózat passzív rétegéhez tartozó tőke Appingedam városától származik. A közalapítvány, a Damsternet és a kiskereskedelmi szolgáltatók gazdasági előnyben részesülnek, hiszen a piaciaknál kedvezőbb feltételek mellett jutnak hozzá az infrastruktúrához. Az állam beavatkozása torzítja a versenyt, mivel az intézkedés megváltoztatja a piaci feltételeket azáltal, hogy lehetővé teszi a gyors, szélessávú szolgáltatások nagykereskedelmi piacára való belépést (Damsternet), illetve az értéklánc következő szintjén álló, kiskereskedelmi szélessávú és telekommunikációs szolgáltatáspiacra való belépést a szolgáltatóknak. Mivel a beavatkozás más tagállamokból származó elektronikus kommunikációs szolgáltatókat is érinthet, az intézkedésnek hatása van a kereskedelemre.

Úgy tűnik, az összeegyeztethetőség értékelését csak az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján lehet elvégezni. Ez előírja, hogy az intézkedés közös érdekű célkitűzést valósítson meg a szükséges és arányos módon, például korrigáljon egy piaci kudarcot vagy teljesítsen egy elfogadott kohéziós/újraelosztási célt.

Szükségesség és arányosság

A szélessávú internetcsatlakozás természeténél fogva olyan szolgáltatás, amely befolyásolhatja egy gazdaság termelékenységét és növekedését. Más esetekben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az infrastruktúra támogatása megfelelő és arányos eszköz bizonyos piaci kudarcok és/vagy tőkeellátási problémák megoldására. Ennek a projektnek valóban van néhány olyan jellemzője, amelyet a Bizottság korábbi, szélessávú internetes fejlesztések állami finanszírozásával kapcsolatos határozataiban pozitívan ítélt meg (nyílt közbeszerzési eljárás, nyílt hozzáférés stb.). Ráadásul – mivel az FttH-hálózatok műszaki jellemzői lehetővé tesznek a hagyományos rézhuzalos vagy kábeles hálózatoknál fejlettebb szolgáltatásokat (2) is – úgy is lehet érvelni, hogy az állami támogatás kívánatos eszköze az innováció felgyorsításának, még olyan áron is, hogy aláakánzza a korábbi magánberuházásokat és elbátortalanítja a leendőket.

A Bizottság eddig csak olyan eseteket fogadott el, amelyekben a piac nem támogatta a szélessávú szolgáltatások versenyen alapuló létrejöttét. Jelen esetben a beavatkozás egy olyan területen történik, ahol már más régiókhoz hasonló árakon létezik szélessávú kiskereskedelmi szolgáltatás (KPN és Essent), illetve – bizonyos mértékben – a szélessávú szolgáltatáshoz szükséges nagykereskedelmi infrastruktúra. Jelentős az átfedés a már létező hálózatok lefedettségével és szolgáltatási feltételeivel, és ezért nagy a kockázata annak, hogy egy ilyen területen az állami beavatkozás kiszoríthatja a piaci szereplők már létező és leendő beruházásait.

A föntiekre tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy a szóba forgó tárgyban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mert a Bizottság nem győződött meg arról, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint az intézkedés összeegyeztethető a közös piaccal.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerint valamennyi jogellenes támogatás visszakövetelhető a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Met dit schrijven stelt de Commissie Nederland ervan in kennis dat zij, na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte inlichtingen betreffende bovengenoemde steunmaatregel, heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

I.   Procedure

| 1. | Bij schrijven van 2 november 2004 (dat op 18 november 2004 geregistreerd werd onder nummer CP 212/2004) diende kabelexploitant Essent Kabelcom (hierna: Essent), een informele klacht in bij de Commissie. De klacht betreft overheidsfinanciering voor een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam, een stad in Noord-Nederland. Essent heeft intussen bevestigd dat de klacht als een formele klacht dient te worden beschouwd. |
| --- | --- |

1.

Bij schrijven van 2 november 2004 (dat op 18 november 2004 geregistreerd werd onder nummer CP 212/2004) diende kabelexploitant Essent Kabelcom (hierna: Essent), een informele klacht in bij de Commissie. De klacht betreft overheidsfinanciering voor een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam, een stad in Noord-Nederland. Essent heeft intussen bevestigd dat de klacht als een formele klacht dient te worden beschouwd.

| 2. | Essent, die de op een na grootste kabelexploitant van Nederland is en die ook een kabelnetwerk in Appingedam exploiteert, had de zaak in september 2004 al aanhangig gemaakt bij een Nederlandse rechtbank. De rechtbank heeft de gemeente op grond van artikel 88, lid 3, EG-Verdrag opgedragen het steunvoornemen aan te melden bij de Commissie en de verdere aanleg van het netwerk te staken. |
| --- | --- |

2.

Essent, die de op een na grootste kabelexploitant van Nederland is en die ook een kabelnetwerk in Appingedam exploiteert, had de zaak in september 2004 al aanhangig gemaakt bij een Nederlandse rechtbank. De rechtbank heeft de gemeente op grond van artikel 88, lid 3, EG-Verdrag opgedragen het steunvoornemen aan te melden bij de Commissie en de verdere aanleg van het netwerk te staken.

| 3. | Bij een schrijven dat op 3 februari 2005 werd geregistreerd, meldden de Nederlandse autoriteiten de maatregel bij de Commissie aan om redenen van rechtszekerheid, waarbij ze aanvoerden dat de maatregel geen steun behelsde. Op 31 maart 2005 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om verdere informatie. Na een verlenging van de termijn antwoordden zij hierop bij brief van 4 augustus 2005, die op 16 augustus 2005 werd geregistreerd. De informatie in deze brief verschilt aanzienlijk van de informatie die bij de oorspronkelijke aanmelding werd verstrekt. |
| --- | --- |

3.

Bij een schrijven dat op 3 februari 2005 werd geregistreerd, meldden de Nederlandse autoriteiten de maatregel bij de Commissie aan om redenen van rechtszekerheid, waarbij ze aanvoerden dat de maatregel geen steun behelsde. Op 31 maart 2005 verzocht de Commissie de Nederlandse autoriteiten om verdere informatie. Na een verlenging van de termijn antwoordden zij hierop bij brief van 4 augustus 2005, die op 16 augustus 2005 werd geregistreerd. De informatie in deze brief verschilt aanzienlijk van de informatie die bij de oorspronkelijke aanmelding werd verstrekt.

II.   Uitvoerige beschrijving van de maatregel

Achtergrond

| 4. | De gemeente Appingedam vindt dat de tussenkomst van de overheid nodig is om te voorzien in de algemene beschikbaarheid van geavanceerde breedbanddiensten voor ondernemingen en particulieren door uitrol van een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam te steunen. Volgens de gemeente bieden Essent en telecommunicatie-exploitant KPN in Appingedam weliswaar internettoegang maar geen geavanceerde breedbanddiensten. De gemeente heeft besloten financieel deel te nemen in het project nadat gebleken was dat de marktpartijen geen belangstelling hadden om hierin op marktvoorwaarden deel te nemen. |
| --- | --- |

4.

De gemeente Appingedam vindt dat de tussenkomst van de overheid nodig is om te voorzien in de algemene beschikbaarheid van geavanceerde breedbanddiensten voor ondernemingen en particulieren door uitrol van een glasvezelaansluitnetwerk (Fibre-to-the-Home, FTTH) in Appingedam te steunen. Volgens de gemeente bieden Essent en telecommunicatie-exploitant KPN in Appingedam weliswaar internettoegang maar geen geavanceerde breedbanddiensten. De gemeente heeft besloten financieel deel te nemen in het project nadat gebleken was dat de marktpartijen geen belangstelling hadden om hierin op marktvoorwaarden deel te nemen.

De componenten van het netwerk

| 5. | De passieve laag van het glasvezelnetwerk (graafrechten, buizen, glasvezels, enz.) zal het eigendom worden van een openbare stichting („Stichting Glasvezelnet Appingedam”, hierna: de stichting), op te richten door en onder toezicht van de gemeente. De investering in de passieve laag wordt op 4,9 miljoen EUR geschat. Aanvankelijk was niet voorzien dat de aanleg van de passieve laag openbaar zou worden aanbesteed. Er is evenwel besloten, zoals in de brief van 4 augustus 2005 wordt verklaard, om dit wel te doen. |
| --- | --- |

5.

De passieve laag van het glasvezelnetwerk (graafrechten, buizen, glasvezels, enz.) zal het eigendom worden van een openbare stichting („Stichting Glasvezelnet Appingedam”, hierna: de stichting), op te richten door en onder toezicht van de gemeente. De investering in de passieve laag wordt op 4,9 miljoen EUR geschat. Aanvankelijk was niet voorzien dat de aanleg van de passieve laag openbaar zou worden aanbesteed. Er is evenwel besloten, zoals in de brief van 4 augustus 2005 wordt verklaard, om dit wel te doen.

| 6. | De kosten van de actieve laag (telecommunicatieapparatuur, netwerkbeheer, enz.) worden op 1 tot 1,3 miljoen EUR geschat. De actieve componenten hebben een geschatte economische levensduur van 5 tot 8 jaar. De exploitant van de actieve laag zal alleen wholesale-diensten aanbieden aan service providers die breedbanddiensten aan de eindgebruikers (huishoudens en bedrijven) zullen verstrekken. |
| --- | --- |

6.

De kosten van de actieve laag (telecommunicatieapparatuur, netwerkbeheer, enz.) worden op 1 tot 1,3 miljoen EUR geschat. De actieve componenten hebben een geschatte economische levensduur van 5 tot 8 jaar. De exploitant van de actieve laag zal alleen wholesale-diensten aanbieden aan service providers die breedbanddiensten aan de eindgebruikers (huishoudens en bedrijven) zullen verstrekken.

| 7. | De autoriteiten verklaarden aanvankelijk dat de actieve laag eigendom zou worden van en gefinancierd zou worden door een entiteit („Stichting Damsternet”, hierna: Damsternet) die door bepaalde particuliere investeerders zou worden opgericht. Niet alle particuliere partijen waren bekend. Volgens de autoriteiten hebben NKF (een kabelfabrikant), Nacap (de pijpleidingdivisie van een internationaal actieve bouwonderneming, genaamd Koop Holding) en Ericsson Telecommunications belangstelling getoond. In de brief van 4 augustus 2005 hebben de autoriteiten evenwel verklaard dat de gemeente het gebruiksrecht van het actieve netwerk uiteindelijk openbaar zou aanbesteden. In dit stadium is het bovendien niet duidelijk op basis van welke financiële voorwaarden het gebruiksrecht zou worden gegund. In de concept-gebruiksovereenkomst wordt bepaald dat de houder van het gebruiksrecht jaarlijks een gebruiksvergoeding aan de stichting zal betalen. De stichting zal echter „maximaal een bedrag opeisen dat overeenkomt met 80 % van de in dat jaar gegenereerde cashflow”. Indien deze cashflow negatief is, zal de stichting geen vergoeding opeisen. In een dergelijk geval zullen zij slechts een minimale betaling verlangen, zoals aangegeven in een bijlage bij de gebruiksovereenkomst. In de bijlage wordt evenwel nog niet bepaald welke betaling voorzien is. |
| --- | --- |

7.

De autoriteiten verklaarden aanvankelijk dat de actieve laag eigendom zou worden van en gefinancierd zou worden door een entiteit („Stichting Damsternet”, hierna: Damsternet) die door bepaalde particuliere investeerders zou worden opgericht. Niet alle particuliere partijen waren bekend. Volgens de autoriteiten hebben NKF (een kabelfabrikant), Nacap (de pijpleidingdivisie van een internationaal actieve bouwonderneming, genaamd Koop Holding) en Ericsson Telecommunications belangstelling getoond. In de brief van 4 augustus 2005 hebben de autoriteiten evenwel verklaard dat de gemeente het gebruiksrecht van het actieve netwerk uiteindelijk openbaar zou aanbesteden. In dit stadium is het bovendien niet duidelijk op basis van welke financiële voorwaarden het gebruiksrecht zou worden gegund. In de concept-gebruiksovereenkomst wordt bepaald dat de houder van het gebruiksrecht jaarlijks een gebruiksvergoeding aan de stichting zal betalen. De stichting zal echter „maximaal een bedrag opeisen dat overeenkomt met 80 % van de in dat jaar gegenereerde cashflow”. Indien deze cashflow negatief is, zal de stichting geen vergoeding opeisen. In een dergelijk geval zullen zij slechts een minimale betaling verlangen, zoals aangegeven in een bijlage bij de gebruiksovereenkomst. In de bijlage wordt evenwel nog niet bepaald welke betaling voorzien is.

III.   Het standpunt van de Nederlandse autoriteiten

| 8. | De Nederlandse autoriteiten stellen dat er geen sprake is van een steunmaatregel en voeren hiervoor verschillende argumenten aan. |
| --- | --- |

8.

De Nederlandse autoriteiten stellen dat er geen sprake is van een steunmaatregel en voeren hiervoor verschillende argumenten aan.

| 9. | Allereerst beroepen zij zich op een „marktfalen”, d.w.z. dat de markt niet de diensten verschaft die door de autoriteiten essentieel worden geacht voor de bevolking. Marktinvesteerders zijn niet bereid om in het project te investeren omdat het geen marktconform financieel rendement zou opleveren. Doordat de markt niet in het project investeert, ziet Appingedam zich genoodzaakt dit glasvezelnetwerk aan te leggen als een „publieke infrastructuur”. De Nederlandse autoriteiten voeren daarom aan dat de gemeente Appingedam enkel steun verleent voor de aanleg van een „publieke infrastructuur” die voor alle partijen openstaat op vergelijkbare voorwaarden. |
| --- | --- |

9.

Allereerst beroepen zij zich op een „marktfalen”, d.w.z. dat de markt niet de diensten verschaft die door de autoriteiten essentieel worden geacht voor de bevolking. Marktinvesteerders zijn niet bereid om in het project te investeren omdat het geen marktconform financieel rendement zou opleveren. Doordat de markt niet in het project investeert, ziet Appingedam zich genoodzaakt dit glasvezelnetwerk aan te leggen als een „publieke infrastructuur”. De Nederlandse autoriteiten voeren daarom aan dat de gemeente Appingedam enkel steun verleent voor de aanleg van een „publieke infrastructuur” die voor alle partijen openstaat op vergelijkbare voorwaarden.

| 10. | In de tweede plaats betogen de autoriteiten dat er geen steun gemoeid is met dit project op de vier niveaus die daarbij kunnen worden onderscheiden. Er is geen sprake van een voordeel voor de stichting en zelfs wanneer dat het geval zou zijn, zou dat niet van invloed zijn op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Er wordt ook geen steun verleend aan de exploitant van de actieve laag. De Commissie merkt op dat de autoriteiten evenwel geen argumenten aanvoeren om deze beweringen te staven. Voorts zijn de autoriteiten van mening dat er geen steun wordt verleend aan de dienstenaanbieders. De exploitant zou een marktconforme wholesale-prijs moeten aanrekenen aan de providers die retail-diensten aanbieden die zij reeds via bestaande infrastructuur aanboden. Indien de Commissie garanties van de gemeente zou verlangen dat de exploitant marktconforme prijzen aanrekent, zal de gemeente dit vastleggen in de overeenkomst tussen de stichting en de exploitant. Tenslotte betogen de autoriteiten dat, in tegenstelling tot de zaak ATLAS (3), het netwerk in Appingedam hoofdzakelijk zou worden gebruikt om diensten te verlenen aan huishoudens/particulieren die geen economische activiteiten verrichten. Voorzover er sprake is van steun aan ondernemingen in Appingedam, blijft deze onder de toegestane steunintensiteit die is vastgelegd in Verordening (EG) nr. 69/2001 („de minimis-steun”) en bovendien valt deze onder de kaderregeling voor steun aan kleine en middelgrote ondernemingen (MKB). |
| --- | --- |

10.

In de tweede plaats betogen de autoriteiten dat er geen steun gemoeid is met dit project op de vier niveaus die daarbij kunnen worden onderscheiden. Er is geen sprake van een voordeel voor de stichting en zelfs wanneer dat het geval zou zijn, zou dat niet van invloed zijn op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Er wordt ook geen steun verleend aan de exploitant van de actieve laag. De Commissie merkt op dat de autoriteiten evenwel geen argumenten aanvoeren om deze beweringen te staven. Voorts zijn de autoriteiten van mening dat er geen steun wordt verleend aan de dienstenaanbieders. De exploitant zou een marktconforme wholesale-prijs moeten aanrekenen aan de providers die retail-diensten aanbieden die zij reeds via bestaande infrastructuur aanboden. Indien de Commissie garanties van de gemeente zou verlangen dat de exploitant marktconforme prijzen aanrekent, zal de gemeente dit vastleggen in de overeenkomst tussen de stichting en de exploitant. Tenslotte betogen de autoriteiten dat, in tegenstelling tot de zaak ATLAS (3), het netwerk in Appingedam hoofdzakelijk zou worden gebruikt om diensten te verlenen aan huishoudens/particulieren die geen economische activiteiten verrichten. Voorzover er sprake is van steun aan ondernemingen in Appingedam, blijft deze onder de toegestane steunintensiteit die is vastgelegd in Verordening (EG) nr. 69/2001 („de minimis-steun”) en bovendien valt deze onder de kaderregeling voor steun aan kleine en middelgrote ondernemingen (MKB).

| 11. | De Nederlandse autoriteiten betogen dat indien de Commissie tot de conclusie komt dat de maatregel steun vormt, de maatregel verenigbaar is omdat deze zowel noodzakelijk als evenredig is. De maatregel is nodig omdat particuliere investeerders niet willen investeren in Appingedam, een perifeer gebied met een sociaal-economische achterstand. Voor zover er breedbanddiensten beschikbaar zijn, zijn de huidige prijzen ervan hoger dan in andere gebieden van Nederland. Aangezien alle exploitanten open toegang tot het netwerk zullen krijgen op gelijke voorwaarden, is de mededinging gewaarborgd en zal geen enkele exploitant een selectief voordeel genieten. De autoriteiten stellen ook dat de maatregel evenredig is. De stichting is niet betrokken bij de exploitatie van de actieve laag. De operator zal een niet-discriminerende, open toegang bieden en niet met dienstenaanbieders concurreren. De aanleg van het netwerk zal plaatsvinden op marktvoorwaarden. |
| --- | --- |

11.

De Nederlandse autoriteiten betogen dat indien de Commissie tot de conclusie komt dat de maatregel steun vormt, de maatregel verenigbaar is omdat deze zowel noodzakelijk als evenredig is. De maatregel is nodig omdat particuliere investeerders niet willen investeren in Appingedam, een perifeer gebied met een sociaal-economische achterstand. Voor zover er breedbanddiensten beschikbaar zijn, zijn de huidige prijzen ervan hoger dan in andere gebieden van Nederland. Aangezien alle exploitanten open toegang tot het netwerk zullen krijgen op gelijke voorwaarden, is de mededinging gewaarborgd en zal geen enkele exploitant een selectief voordeel genieten. De autoriteiten stellen ook dat de maatregel evenredig is. De stichting is niet betrokken bij de exploitatie van de actieve laag. De operator zal een niet-discriminerende, open toegang bieden en niet met dienstenaanbieders concurreren. De aanleg van het netwerk zal plaatsvinden op marktvoorwaarden.

IV.   Beoordeling van de maatregel/steun

| 12. | Op grond van het Verdrag en geconsolideerde rechtspraak is er sprake van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, wanneer door overheidsbemoeienis of door met staatsmiddelen bekostigde maatregelen een voordeel wordt verleend aan de begunstigde, welke de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig dreigt te beïnvloeden. |
| --- | --- |

12.

Op grond van het Verdrag en geconsolideerde rechtspraak is er sprake van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, wanneer door overheidsbemoeienis of door met staatsmiddelen bekostigde maatregelen een voordeel wordt verleend aan de begunstigde, welke de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig dreigt te beïnvloeden.

Staatsmiddelen

| 13. | De gemeente Appingedam zal ofwel een lening ofwel een garantie voor een lening verstrekken. Bijgevolg zijn de middelen voor de financiering van de passieve laag van dit netwerk afkomstig van de gemeente Appingedam. Deze middelen moeten daarom als staatsmiddelen worden beschouwd. |
| --- | --- |

13.

De gemeente Appingedam zal ofwel een lening ofwel een garantie voor een lening verstrekken. Bijgevolg zijn de middelen voor de financiering van de passieve laag van dit netwerk afkomstig van de gemeente Appingedam. Deze middelen moeten daarom als staatsmiddelen worden beschouwd.

Economisch voordeel

| 14. | De autoriteiten hebben verschillende argumenten aangevoerd als zou de maatregel geen steun behelzen, ofwel omdat deze geen voordeel meebrengt ofwel omdat deze niet van invloed is op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Op deze argumenten zal hierna worden ingegaan. |
| --- | --- |

14.

De autoriteiten hebben verschillende argumenten aangevoerd als zou de maatregel geen steun behelzen, ofwel omdat deze geen voordeel meebrengt ofwel omdat deze niet van invloed is op het handelsverkeer tussen de lidstaten. Op deze argumenten zal hierna worden ingegaan.

| 15. | Volgens de Nederlandse autoriteiten valt een dergelijke vorm van overheidsbemoeienis niet onder artikel 87, lid 1, EG-Verdrag, maar dient deze veeleer te worden gezien als een typische overheidstaak, aangezien algemene infrastructuur wordt aangelegd. |
| --- | --- |

15.

Volgens de Nederlandse autoriteiten valt een dergelijke vorm van overheidsbemoeienis niet onder artikel 87, lid 1, EG-Verdrag, maar dient deze veeleer te worden gezien als een typische overheidstaak, aangezien algemene infrastructuur wordt aangelegd.

| 16. | De Commissie is echter niet overtuigd dat dit project kan worden beschouwd als het verschaffen van een algemene infrastructuur. Overeenkomstig de bevindingen van de Commissie in de zaak ATLAS (4) bieden het passieve netwerk en de actieve componenten geen dienst aan eindgebruikers, maar voorzieningen voor bedrijven die breedbanddiensten aanbieden. Zoals uit de aanwezigheid van KPN en Essent in Appingedam blijkt, is het verschaffen van dit soort infrastructuur geen typische overheidstaak, maar een activiteit die gewoonlijk wordt verricht door marktpartijen die de uiteindelijke dienst aan huishoudens en bedrijven verstrekken. Het project overlapt daarmee tot op zekere hoogte marktinitiatieven of voorziet in de verstrekking van diensten die al beschikbaar zijn, hoewel de door de stichting aan te leggen infrastructuur graafwerkzaamheden en passieve elementen behelst. De Commissie is derhalve in dit stadium van mening dat het project in Appingedam onder de staatssteunregels valt en niet als algemene infrastructuur kan worden aangemerkt die tot de gewone verantwoordelijkheden van de staat jegens de bevolking behoort. |
| --- | --- |

16.

De Commissie is echter niet overtuigd dat dit project kan worden beschouwd als het verschaffen van een algemene infrastructuur. Overeenkomstig de bevindingen van de Commissie in de zaak ATLAS (4) bieden het passieve netwerk en de actieve componenten geen dienst aan eindgebruikers, maar voorzieningen voor bedrijven die breedbanddiensten aanbieden. Zoals uit de aanwezigheid van KPN en Essent in Appingedam blijkt, is het verschaffen van dit soort infrastructuur geen typische overheidstaak, maar een activiteit die gewoonlijk wordt verricht door marktpartijen die de uiteindelijke dienst aan huishoudens en bedrijven verstrekken. Het project overlapt daarmee tot op zekere hoogte marktinitiatieven of voorziet in de verstrekking van diensten die al beschikbaar zijn, hoewel de door de stichting aan te leggen infrastructuur graafwerkzaamheden en passieve elementen behelst. De Commissie is derhalve in dit stadium van mening dat het project in Appingedam onder de staatssteunregels valt en niet als algemene infrastructuur kan worden aangemerkt die tot de gewone verantwoordelijkheden van de staat jegens de bevolking behoort.

Voordeel voor de stichting

| 17. | De stichting die eigenaar is van de passieve infrastructuur, is opgericht door de gemeente en staat onder haar toezicht. De stichting stelt de passieve laag ter beschikking van de exploitant. Dit kan als een economische activiteit worden beschouwd en de stichting kan derhalve worden aangemerkt als een onderneming in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. De passieve laag wordt door de gemeente gefinancierd zonder enige vergoeding van de stichting. Dit komt neer op een economisch voordeel voor de stichting in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. |
| --- | --- |

17.

De stichting die eigenaar is van de passieve infrastructuur, is opgericht door de gemeente en staat onder haar toezicht. De stichting stelt de passieve laag ter beschikking van de exploitant. Dit kan als een economische activiteit worden beschouwd en de stichting kan derhalve worden aangemerkt als een onderneming in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. De passieve laag wordt door de gemeente gefinancierd zonder enige vergoeding van de stichting. Dit komt neer op een economisch voordeel voor de stichting in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag.

Voordeel voor de exploitant

| 18. | De bewering dat er geen steun wordt verleend aan de exploitant, wordt niet door de autoriteiten gestaafd. |
| --- | --- |

18.

De bewering dat er geen steun wordt verleend aan de exploitant, wordt niet door de autoriteiten gestaafd.

| 19. | De autoriteiten hebben bevestigd dat het gebruiksrecht openbaar zal worden aanbesteed. Indien dat gebeurt, kan de aanbesteding in principe het economische voordeel voor de winnende leverancier tot een minimum worden beperkt in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. Het valt evenwel te betwijfelen of de passieve laag op dezelfde voorwaarden zal worden aangelegd als bij een particuliere investering. Volgens de autoriteiten kon het project niet door particuliere investeerders worden uitgevoerd en waren banken evenmin bereid om geld te steken in dit project. De gemeente heeft verschillende banken gevraagd om dit project te financieren, maar met uitzondering van de Bank Nederlandse Gemeenten (BNG) hebben zij dit allemaal geweigerd. BNG is bereid de gemeente een lening te verstrekken omdat zij, aldus de gemeente, alleen de kredietwaardigheid van de begunstigde van de lening, in casu de gemeente, maar niet de aanleg van het FTTH-netwerk door de stichting of het project als zodanig heeft beoordeeld. |
| --- | --- |

19.

De autoriteiten hebben bevestigd dat het gebruiksrecht openbaar zal worden aanbesteed. Indien dat gebeurt, kan de aanbesteding in principe het economische voordeel voor de winnende leverancier tot een minimum worden beperkt in de zin van artikel 87, lid 1, EG-Verdrag. Het valt evenwel te betwijfelen of de passieve laag op dezelfde voorwaarden zal worden aangelegd als bij een particuliere investering. Volgens de autoriteiten kon het project niet door particuliere investeerders worden uitgevoerd en waren banken evenmin bereid om geld te steken in dit project. De gemeente heeft verschillende banken gevraagd om dit project te financieren, maar met uitzondering van de Bank Nederlandse Gemeenten (BNG) hebben zij dit allemaal geweigerd. BNG is bereid de gemeente een lening te verstrekken omdat zij, aldus de gemeente, alleen de kredietwaardigheid van de begunstigde van de lening, in casu de gemeente, maar niet de aanleg van het FTTH-netwerk door de stichting of het project als zodanig heeft beoordeeld.

Voordeel voor internetaanbieders (ISP's) en andere aanbieders van elektronische communicatiediensten

| 20. | Zelfs wanneer de toegang tot het optische netwerk via de exploitant op transparante en gelijke voorwaarden aan alle geïnteresseerde ISP's en andere exploitanten zal worden verleend, zal de tarifering van deze toegang waarschijnlijk ruim onder de onderliggende kosten liggen als gevolg van de overheidsbemoeienis en niet gebaseerd zijn op de markttarieven voor vergelijkbare wholesale-breedbanddiensten. De dienstenaanbieders zal daarom een voordeel worden verleend aangezien zij de kans krijgen om tot de markt voor snelle retail-breedbanddiensten toe te treden en bedrijfsactiviteiten te ontwikkelen tegen voorwaarden die anders niet op de markt kunnen worden verkregen. |
| --- | --- |

20.

Zelfs wanneer de toegang tot het optische netwerk via de exploitant op transparante en gelijke voorwaarden aan alle geïnteresseerde ISP's en andere exploitanten zal worden verleend, zal de tarifering van deze toegang waarschijnlijk ruim onder de onderliggende kosten liggen als gevolg van de overheidsbemoeienis en niet gebaseerd zijn op de markttarieven voor vergelijkbare wholesale-breedbanddiensten. De dienstenaanbieders zal daarom een voordeel worden verleend aangezien zij de kans krijgen om tot de markt voor snelle retail-breedbanddiensten toe te treden en bedrijfsactiviteiten te ontwikkelen tegen voorwaarden die anders niet op de markt kunnen worden verkregen.

Voordeel voor de eindgebruikers

| 21. | Het voorgaande suggereert dat het voordeel dat aan de exploitant, dienstenaanbieders en andere aanbieders van telecommunicatiediensten wordt verleend, zich ook zou kunnen vertalen in een voordeel voor de huishoudens en ondernemingen in Appingedam. Particuliere gebruikers vallen niet onder de staatssteunregels. Echter ondernemingen in het beoogde gebied zouden wellicht kunnen profiteren van een dienstverlening die verder reikt en lager geprijsd is dan wat op louter commerciële basis zou worden aangeboden gezien de huidige aanbiedingen voor huurlijnen en satellietverbindingen. Bovendien zouden zij een voordeel kunnen genieten in vergelijking met bedrijven in andere regio's van Nederland. De autoriteiten hebben bij herhaling aangevoerd dat, indien er sprake is van steun voor ondernemingen in Appingedam, het steunniveau onder de toegestane steunintensiteit ligt, zoals bepaald bij Verordening (EG) nr. 69/2001 („de minimis-steun”), en dat de maatregel bovendien onder de kaderregeling inzake overheidssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen (KMO's) valt. De Commissie erkent dat het voordeel voor elk van de zakelijke eindgebruikers onder de drempel voor de minimis-steun zou kunnen liggen. Er kan in dit stadium echter niet worden uitgesloten dat de steun wel de in deze verordening vastgelegde plafonds overschrijdt. |
| --- | --- |

21.

Het voorgaande suggereert dat het voordeel dat aan de exploitant, dienstenaanbieders en andere aanbieders van telecommunicatiediensten wordt verleend, zich ook zou kunnen vertalen in een voordeel voor de huishoudens en ondernemingen in Appingedam. Particuliere gebruikers vallen niet onder de staatssteunregels. Echter ondernemingen in het beoogde gebied zouden wellicht kunnen profiteren van een dienstverlening die verder reikt en lager geprijsd is dan wat op louter commerciële basis zou worden aangeboden gezien de huidige aanbiedingen voor huurlijnen en satellietverbindingen. Bovendien zouden zij een voordeel kunnen genieten in vergelijking met bedrijven in andere regio's van Nederland. De autoriteiten hebben bij herhaling aangevoerd dat, indien er sprake is van steun voor ondernemingen in Appingedam, het steunniveau onder de toegestane steunintensiteit ligt, zoals bepaald bij Verordening (EG) nr. 69/2001 („de minimis-steun”), en dat de maatregel bovendien onder de kaderregeling inzake overheidssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen (KMO's) valt. De Commissie erkent dat het voordeel voor elk van de zakelijke eindgebruikers onder de drempel voor de minimis-steun zou kunnen liggen. Er kan in dit stadium echter niet worden uitgesloten dat de steun wel de in deze verordening vastgelegde plafonds overschrijdt.

Concurrentievervalsing

| 22. | Door deze tussenkomst van de overheid worden de bestaande marktvoorwaarden in Appingedam gewijzigd doordat de gesubsidieerde toegang van de exploitant tot de wholesale-markt voor snelle breedbanddiensten alsmede de toegang van dienstenaanbieders tot de downstream-markten van onder andere retail-breedband- en retail-telecommunicatiediensten mogelijk wordt gemaakt. De bestaande exploitanten, Essent en KPN, hebben bij hun beslissingen inzake infrastructuurinvesteringen en -onderhoud, hun berekeningen gebaseerd op de veronderstelling dat andere exploitanten de kosten van nieuwe infrastructuur zouden moeten dragen of een marktprijs zouden moeten betalen voor de toegang tot wholesale-diensten, hetgeen niet langer het geval lijkt te zijn als er overheidssteun wordt verleend. Het feit dat er nieuwe infrastructuur beschikbaar komt tegen voorwaarden die op het eerste gezicht niet marktconform zijn, heeft tot gevolg dat de concurrentie wordt vervalst, ook op de downstream-markten van retail-breedband- en andere retail-elektronische communicatiediensten. |
| --- | --- |

22.

Door deze tussenkomst van de overheid worden de bestaande marktvoorwaarden in Appingedam gewijzigd doordat de gesubsidieerde toegang van de exploitant tot de wholesale-markt voor snelle breedbanddiensten alsmede de toegang van dienstenaanbieders tot de downstream-markten van onder andere retail-breedband- en retail-telecommunicatiediensten mogelijk wordt gemaakt. De bestaande exploitanten, Essent en KPN, hebben bij hun beslissingen inzake infrastructuurinvesteringen en -onderhoud, hun berekeningen gebaseerd op de veronderstelling dat andere exploitanten de kosten van nieuwe infrastructuur zouden moeten dragen of een marktprijs zouden moeten betalen voor de toegang tot wholesale-diensten, hetgeen niet langer het geval lijkt te zijn als er overheidssteun wordt verleend. Het feit dat er nieuwe infrastructuur beschikbaar komt tegen voorwaarden die op het eerste gezicht niet marktconform zijn, heeft tot gevolg dat de concurrentie wordt vervalst, ook op de downstream-markten van retail-breedband- en andere retail-elektronische communicatiediensten.

Gevolgen voor het handelsverkeer

| 23. | Voor zover de overheidsmaatregelen gevolgen kunnen hebben voor telecommunicatiebedrijven en dienstenaanbieders in andere lidstaten, zijn deze van invloed op het handelsverkeer. De telecommunicatiemarkt staat steeds meer open voor concurrentie tussen exploitanten en dienstenaanbieders, die zich over het algemeen bezighouden met activiteiten waarvoor handelsverkeer bestaat tussen de lidstaten. |
| --- | --- |

23.

Voor zover de overheidsmaatregelen gevolgen kunnen hebben voor telecommunicatiebedrijven en dienstenaanbieders in andere lidstaten, zijn deze van invloed op het handelsverkeer. De telecommunicatiemarkt staat steeds meer open voor concurrentie tussen exploitanten en dienstenaanbieders, die zich over het algemeen bezighouden met activiteiten waarvoor handelsverkeer bestaat tussen de lidstaten.

Conclusie

| 24. | In het licht van het voorgaande is de Commissie van mening dat het met staatsmiddelen gefinancierde project een economisch voordeel verleent aan de stichting, de exploitant en de dienstenaanbieders, hetgeen zich tenminste ten dele zou kunnen vertalen in een economisch voordeel voor ondernemingen in Appingedam. Voorts is het project concurrentievervalsend en van invloed op het handelsverkeer tussen de lidstaten. |
| --- | --- |

24.

In het licht van het voorgaande is de Commissie van mening dat het met staatsmiddelen gefinancierde project een economisch voordeel verleent aan de stichting, de exploitant en de dienstenaanbieders, hetgeen zich tenminste ten dele zou kunnen vertalen in een economisch voordeel voor ondernemingen in Appingedam. Voorts is het project concurrentievervalsend en van invloed op het handelsverkeer tussen de lidstaten.

V.   Beoordeling van de steunmaatregel: verenigbaarheid

| 25. | Na de vaststelling dat er sprake is van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag, dient te worden nagegaan of de maatregel verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden geacht. |
| --- | --- |

25.

Na de vaststelling dat er sprake is van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag, dient te worden nagegaan of de maatregel verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kan worden geacht.

| 26. | Wanneer staatsmiddelen enkel worden verleend ter compensatie van de verstrekking van een dienst van algemeen economisch belang (hierna: DAEB), dan hoeft hiermee geen staatssteun te zijn gemoeid. Het Hof van Justitie heeft te kennen gegeven dat de compensatie van kosten die voortvloeien uit openbare dienstverplichtingen, niet onder de werkingssfeer van artikel 87, lid 1, van het Verdrag vallen indien aan een aantal voorwaarden is voldaan. Deze voorwaarden worden beschreven in het Altmark-arrest van 24 juli 2003 (5). De autoriteiten hebben zich evenwel niet beroepen op de voorwaarden die zijn vastgelegd in het Altmark-arrest en hebben evenmin het bestaan van een DAEB aangevoerd, zelfs niet impliciet. Er zijn geen aanwijzingen dat de overheidsmaatregel moet worden beschouwd als compensatie voor de diensten die door de begunstigde ondernemingen worden verstrekt. Daarom heeft de Commissie in dit stadium de aangemelde maatregel niet bezien tegen deze achtergrond of getoetst aan het bepaalde in artikel 86, lid 2, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

26.

Wanneer staatsmiddelen enkel worden verleend ter compensatie van de verstrekking van een dienst van algemeen economisch belang (hierna: DAEB), dan hoeft hiermee geen staatssteun te zijn gemoeid. Het Hof van Justitie heeft te kennen gegeven dat de compensatie van kosten die voortvloeien uit openbare dienstverplichtingen, niet onder de werkingssfeer van artikel 87, lid 1, van het Verdrag vallen indien aan een aantal voorwaarden is voldaan. Deze voorwaarden worden beschreven in het Altmark-arrest van 24 juli 2003 (5). De autoriteiten hebben zich evenwel niet beroepen op de voorwaarden die zijn vastgelegd in het Altmark-arrest en hebben evenmin het bestaan van een DAEB aangevoerd, zelfs niet impliciet. Er zijn geen aanwijzingen dat de overheidsmaatregel moet worden beschouwd als compensatie voor de diensten die door de begunstigde ondernemingen worden verstrekt. Daarom heeft de Commissie in dit stadium de aangemelde maatregel niet bezien tegen deze achtergrond of getoetst aan het bepaalde in artikel 86, lid 2, van het EG-Verdrag.

| 27. | De Commissie merkt op dat met het voorgenomen project wordt beoogd de ruime beschikbaarheid en het ruime gebruik van snelle breedbanddiensten te verzekeren tegen voorwaarden die meer overeenkomen met minder afgelegen gebieden die dichter bevolkt zijn en relatief meer bedrijven tellen. Voorts wordt erkend dat de bestaande kaderregelingen en richtsnoeren niet kunnen worden toegepast voor de beoordeling van steunmaatregelen die dit specifiek tot doel hebben. De Commissie is derhalve van mening dat de toetsing van de verenigbaarheid van de maatregel met de gemeenschappelijke markt rechtstreeks op artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag dient te worden gebaseerd (6). |
| --- | --- |

27.

De Commissie merkt op dat met het voorgenomen project wordt beoogd de ruime beschikbaarheid en het ruime gebruik van snelle breedbanddiensten te verzekeren tegen voorwaarden die meer overeenkomen met minder afgelegen gebieden die dichter bevolkt zijn en relatief meer bedrijven tellen. Voorts wordt erkend dat de bestaande kaderregelingen en richtsnoeren niet kunnen worden toegepast voor de beoordeling van steunmaatregelen die dit specifiek tot doel hebben. De Commissie is derhalve van mening dat de toetsing van de verenigbaarheid van de maatregel met de gemeenschappelijke markt rechtstreeks op artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag dient te worden gebaseerd (6).

| 28. | In artikel 87, lid 3, onder c), EG-Verdrag wordt bepaald dat:
  „steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad, als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kunnen worden beschouwd”. |
| --- | --- |

28.

In artikel 87, lid 3, onder c), EG-Verdrag wordt bepaald dat:

„steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad, als verenigbaar met de gemeenschappelijke markt kunnen worden beschouwd”.

| 29. | In het kader van een toetsing aan artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag houdt dit in dat de overheidsmaatregel noodzakelijk moet zijn en in verhouding dient te staan tot het beoogde doel van algemeen belang, d.w.z. de correctie van een gebrekkige marktwerking. |
| --- | --- |

29.

In het kader van een toetsing aan artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag houdt dit in dat de overheidsmaatregel noodzakelijk moet zijn en in verhouding dient te staan tot het beoogde doel van algemeen belang, d.w.z. de correctie van een gebrekkige marktwerking.

Noodzakelijkheid

| 30. | De toegang tot een breedbandnetwerk is een voorziening die door zijn aard een positieve invloed kan hebben op de productiviteit en de groei van een groot aantal sectoren en activiteiten (7). Er zijn aanwijzingen dat een grotere beschikbaarheid van breedbandnetwerken ten goede kan komen aan de regionale economische ontwikkeling en de schepping en het behoud van werkgelegenheid, alsook verbeterde gezondheids- en onderwijsvoorzieningen (8). |
| --- | --- |

30.

De toegang tot een breedbandnetwerk is een voorziening die door zijn aard een positieve invloed kan hebben op de productiviteit en de groei van een groot aantal sectoren en activiteiten (7). Er zijn aanwijzingen dat een grotere beschikbaarheid van breedbandnetwerken ten goede kan komen aan de regionale economische ontwikkeling en de schepping en het behoud van werkgelegenheid, alsook verbeterde gezondheids- en onderwijsvoorzieningen (8).

| 31. | De autoriteiten stellen dat de maatregel gericht is tegen een gebrekkige marktwerking: Appingedam is een achterstandsgebied waar de netwerkeigenaren Essent en KPN niet hun netwerken willen upgraden noch toegang willen verlenen tot hun core-netwerken of „dark fibre” aan providers die FTTH willen aanbieden. De autoriteiten hebben ook verklaard dat Essent en KPN pas na de aankondiging van de gemeente dat zij haar eigen FTTH-initiatief zou lanceren, hun netwerken hebben geüpgraded teneinde breedbanddiensten aan te bieden. |
| --- | --- |

31.

De autoriteiten stellen dat de maatregel gericht is tegen een gebrekkige marktwerking: Appingedam is een achterstandsgebied waar de netwerkeigenaren Essent en KPN niet hun netwerken willen upgraden noch toegang willen verlenen tot hun core-netwerken of „dark fibre” aan providers die FTTH willen aanbieden. De autoriteiten hebben ook verklaard dat Essent en KPN pas na de aankondiging van de gemeente dat zij haar eigen FTTH-initiatief zou lanceren, hun netwerken hebben geüpgraded teneinde breedbanddiensten aan te bieden.

| 32. | Het is evenwel de vraag of er bij de situatie in Appingedam wel sprake is van een „gebrekkige marktwerking”. In de eerste plaats voorziet de markt, aldus de autoriteiten, niet in de FTTH-infrastructuur omdat het verwachte rendement op de investering onvoldoende was om een investering tegen marktvoorwaarden te rechtvaardigen. Dit kan worden verklaard door een lage vraag naar breedbanddiensten alsook de hoge kapitaaluitgaven voor de aanleg van de infrastructuur. |
| --- | --- |

32.

Het is evenwel de vraag of er bij de situatie in Appingedam wel sprake is van een „gebrekkige marktwerking”. In de eerste plaats voorziet de markt, aldus de autoriteiten, niet in de FTTH-infrastructuur omdat het verwachte rendement op de investering onvoldoende was om een investering tegen marktvoorwaarden te rechtvaardigen. Dit kan worden verklaard door een lage vraag naar breedbanddiensten alsook de hoge kapitaaluitgaven voor de aanleg van de infrastructuur.

| 33. | In de tweede plaats is, aldus de Commissie, de toegang tot een breedbandnetwerk al beschikbaar in Appingedam hoewel de diensten die thans worden verstrekt, niet geheel vergelijkbaar zijn met de diensten die met het geplande netwerk zouden kunnen worden aangeboden. KPN en Essent bieden allebei retail-breedbanddiensten aan tot 8Mbit/s en KPN biedt tot op zekere hoogte ook wholesale-toegang tot infrastructuur en diensten. Bijgevolg is er een aanzienlijke overlapping van netwerkdekking en dienstverlening, die tot de beste in de Europese Unie behoren, en daarom valt het te betwijfelen of er sprake is van een »marktfalen«, die met deze maatregel kan worden verholpen. |
| --- | --- |

33.

In de tweede plaats is, aldus de Commissie, de toegang tot een breedbandnetwerk al beschikbaar in Appingedam hoewel de diensten die thans worden verstrekt, niet geheel vergelijkbaar zijn met de diensten die met het geplande netwerk zouden kunnen worden aangeboden. KPN en Essent bieden allebei retail-breedbanddiensten aan tot 8Mbit/s en KPN biedt tot op zekere hoogte ook wholesale-toegang tot infrastructuur en diensten. Bijgevolg is er een aanzienlijke overlapping van netwerkdekking en dienstverlening, die tot de beste in de Europese Unie behoren, en daarom valt het te betwijfelen of er sprake is van een »marktfalen«, die met deze maatregel kan worden verholpen.

Evenredigheid

| 34. | Om te bepalen of de maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt, dient ook de evenredigheid van de maatregel te worden onderzocht. De maatregel dient in verhouding te staan tot het beoogde doel en mag de concurrentie niet zo zeer vervalsen dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad. |
| --- | --- |

34.

Om te bepalen of de maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt, dient ook de evenredigheid van de maatregel te worden onderzocht. De maatregel dient in verhouding te staan tot het beoogde doel en mag de concurrentie niet zo zeer vervalsen dat het gemeenschappelijke belang wordt geschaad.

| 35. | Er dient te worden erkend dat de technische kenmerken van bijvoorbeeld glasvezelaansluitnetwerken verschillen van de bestaande kabel- en telecommunicatienetwerken in Appingedam. Er kan worden aangevoerd dat de nieuwe generatie netwerken niet te vergelijken valt met de bestaande netwerken omdat zij andere en veel geavanceerdere diensten mogelijk maken dan de bestaande netwerken. Volgens degenen die zich hierop beroepen kan overheidssteun voor de volgende generatie van openbaar toegankelijke, lokale aansluitnetwerken een positief effect hebben op de economische ontwikkeling vanwege de positieve externe effecten die deze netwerken zullen hebben op innovatie en groei. Bovendien hebben de bestaande exploitanten van elektronische communicatienetwerken (nog) niet in deze infrastructuur geïnvesteerd vanwege de hoge kapitaaluitgaven en omdat hun bestaande investeringen daardoor niet meer van nut zouden zijn. Wanneer deze redenering wordt doorgetrokken, zou staatssteun voor de nieuwe generatie netwerken een gewenst middel kunnen zijn om het tempo van innovatie en economische ontwikkeling te versnellen, zelfs tegen de prijs dat in het verleden gedane investeringen mogelijk worden ondermijnd en toekomstige investeringen ontmoedigd. |
| --- | --- |

35.

Er dient te worden erkend dat de technische kenmerken van bijvoorbeeld glasvezelaansluitnetwerken verschillen van de bestaande kabel- en telecommunicatienetwerken in Appingedam. Er kan worden aangevoerd dat de nieuwe generatie netwerken niet te vergelijken valt met de bestaande netwerken omdat zij andere en veel geavanceerdere diensten mogelijk maken dan de bestaande netwerken. Volgens degenen die zich hierop beroepen kan overheidssteun voor de volgende generatie van openbaar toegankelijke, lokale aansluitnetwerken een positief effect hebben op de economische ontwikkeling vanwege de positieve externe effecten die deze netwerken zullen hebben op innovatie en groei. Bovendien hebben de bestaande exploitanten van elektronische communicatienetwerken (nog) niet in deze infrastructuur geïnvesteerd vanwege de hoge kapitaaluitgaven en omdat hun bestaande investeringen daardoor niet meer van nut zouden zijn. Wanneer deze redenering wordt doorgetrokken, zou staatssteun voor de nieuwe generatie netwerken een gewenst middel kunnen zijn om het tempo van innovatie en economische ontwikkeling te versnellen, zelfs tegen de prijs dat in het verleden gedane investeringen mogelijk worden ondermijnd en toekomstige investeringen ontmoedigd.

| 36. | In dit stadium valt evenwel moeilijk te bezien welke toepassingen of diensten aan particulieren en bedrijven kunnen worden aangeboden die niet met behulp van breedbanddiensten via de bestaande netwerken kunnen worden verschaft. Dit betekent dat er sprake is van een hoge substitueerbaarheid tussen enerzijds de retail en wholesale-diensten die via het geplande FTTH-netwerk worden verstrekt en anderzijds de diensten die via de bestaande netwerken worden verstrekt, waardoor de maatregel de mededinging in de nabije toekomst ernstig zou kunnen vervalsen. Dit geldt des te meer in het licht van een aantal geplande ontwikkelingen. KPN heeft aangekondigd dat zij de capaciteit van haar dienstverlening zal verhogen en Essent onderzoekt de mogelijkheid om de superbreedbandverbinding ETTH (Ethernet to the home) via haar bestaande netwerken aan te bieden, waardoor de capaciteit van haar netwerk aanzienlijk wordt vergroot. De maatregel die door de autoriteiten wordt voorzien, houdt daarom een ernstig risico in van verdringing van bestaande en toekomstige investeringen door marktpartijen als gevolg van de overheidssteun. Onder de gegeven omstandigheden is het daarom de vraag of de geplande maatregel en het gebruik als zodanig van het steuninstrument als evenredig kunnen worden beschouwd. |
| --- | --- |

36.

In dit stadium valt evenwel moeilijk te bezien welke toepassingen of diensten aan particulieren en bedrijven kunnen worden aangeboden die niet met behulp van breedbanddiensten via de bestaande netwerken kunnen worden verschaft. Dit betekent dat er sprake is van een hoge substitueerbaarheid tussen enerzijds de retail en wholesale-diensten die via het geplande FTTH-netwerk worden verstrekt en anderzijds de diensten die via de bestaande netwerken worden verstrekt, waardoor de maatregel de mededinging in de nabije toekomst ernstig zou kunnen vervalsen. Dit geldt des te meer in het licht van een aantal geplande ontwikkelingen. KPN heeft aangekondigd dat zij de capaciteit van haar dienstverlening zal verhogen en Essent onderzoekt de mogelijkheid om de superbreedbandverbinding ETTH (Ethernet to the home) via haar bestaande netwerken aan te bieden, waardoor de capaciteit van haar netwerk aanzienlijk wordt vergroot. De maatregel die door de autoriteiten wordt voorzien, houdt daarom een ernstig risico in van verdringing van bestaande en toekomstige investeringen door marktpartijen als gevolg van de overheidssteun. Onder de gegeven omstandigheden is het daarom de vraag of de geplande maatregel en het gebruik als zodanig van het steuninstrument als evenredig kunnen worden beschouwd.

Conclusie

| 37. | Op grond van het voorgaande en de informatie die in dit stadium beschikbaar is, betwijfelt de Commissie of de betwiste maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

37.

Op grond van het voorgaande en de informatie die in dit stadium beschikbaar is, betwijfelt de Commissie of de betwiste maatregel verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag.

VI.   Besluit

| 38. | In het licht van het voorgaande heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de betwiste maatregel omdat zij betwijfelt of deze verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

38.

In het licht van het voorgaande heeft de Commissie besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden ten aanzien van de betwiste maatregel omdat zij betwijfelt of deze verenigbaar is met de gemeenschappelijke markt in overeenstemming met artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag.

Gelet op de bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steunmaatregel. Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een afschrift van deze brief aan de potentiële begunstigden van de steunmaatregel te doen toekomen.

De Commissie wijst Nederland op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999, volgens hetwelk elke onrechtmatige steun van de begunstigden kan worden teruggevorderd.

Voorts deelt de Commissie Nederland mee, dat zij de belanghebbenden door de bekendmaking van dit schrijven en van een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie in kennis zal stellen. Tevens zal zij de belanghebbenden in de lidstaten van de EVA die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen een maand vanaf de datum van deze bekendmaking.”

---

(1)  Az Essent megkeresésére a Groningeni tartományi bíróság utasította a várost, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében értesítse terveiről a Bizottságot.

1

(2)  Néhányan úgy érvelnek, hogy a hálózatok következő generációja nem hasonlítható a mai rézhuzalos vagy kábeles hálózatokhoz, és hálózatok által az innovációra és a növekedésre generált serkentő hatás által a nyílt, nyilvános, helyi hozzáférésű hálózatok javára történő állami beavatkozásnak pozitív hatása van a gazdasági fejlődésre. Az elektronikus kommunikációs hálózatok jelenlegi üzemeltetői (még) nem ruháznak be az ilyen infrastruktúrába, mivel ez igen nagy tőkeigényű, ráadásul jelenlegi hálózataikat elavulttá tenné (érdekütközés).

2

(3)  Zie beschikking van de Commissie van 9 september 2004 in zaak N 213/03: steunmaatregel N 213/2003 — ATLAS-project in het Verenigd Koninkrijk; regeling breedbandinfrastructuur voor bedrijventerreinen (Corrigendum).

3

(4)  Zie 3.

4

(5)  Arrest van het Hof van Justitie van 24 juli 2003, in zaak C-280/00, Altmark Trans, Jurispr. 2003, blz. I-7747 .

5

Altmark Trans

(6)  Zie de beschikkingen van de Commissie in de zaken N 213/03, „ATLAS-project”, en bijv. N 126/04 „Breedbanddiensten voor KMO's in Lincolnshire” en N 307/04, „Breedbanddiensten in Schotland — afgelegen en plattelandsgebieden”.

6

(7)  Zie bijvoorbeeld: Lehr, Osorio, Gillet en Sirbu: „Measuring Broadband's Economic Impact”, 2005.

7

(8)  OESO „Broadband Driving Growth: Policy Responses”, oktober 2003; Orazem, Peter, University of Kansas Business School, „The Impact of High-Speed Internet Access on Local Economic Growth”, augustus 2005.

8

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/13

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(2005/C 321/08)

(EGT vonatkozású szöveg)

| A támogatás száma | XE 06/03 |
| --- | --- |
| Tagállam | Az Olasz Köztársaság |
| Régió | Friuli – Venezia Giulia autonóm régió |
| A támogatási rendszer címe | Társadalmi szövetkezetek számára nyújtott ösztönzők. |
| Jogalap | Decreto del Presidente della Regione n. 0199 del 17 giugno 2003 (art. 2. co. 1, lett. d, che aggiunge il capo V bis al regolamento di cui al decreto del Presidente della Regione n. 0299 del 1o ottobre 2002), pubblicato sul Bollettino ufficiale della Regione n. 30 del 23 luglio 2003 |
| A támogatási program tervezett éves kiadása | 1 000 000 EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | Munkahelyek teremtése | A szövetkezetek által felvett munkavállalók felvételét követő két évre, az azokat terhelő bérköltségek százalékában számított támogatási intenzitás nem haladhatja meg:






  a) | a 15%-ot kisvállalkozások esetén; |

A támogatás száma

XE 06/03

Tagállam

Az Olasz Köztársaság

Régió

Friuli – Venezia Giulia autonóm régió

A támogatási rendszer címe

Társadalmi szövetkezetek számára nyújtott ösztönzők.

Jogalap

Decreto del Presidente della Regione n. 0199 del 17 giugno 2003 (art. 2. co. 1, lett. d, che aggiunge il capo V bis al regolamento di cui al decreto del Presidente della Regione n. 0299 del 1o ottobre 2002), pubblicato sul Bollettino ufficiale della Regione n. 30 del 23 luglio 2003

A támogatási program tervezett éves kiadása

1 000 000 EUR

Maximális támogatási intenzitás

Munkahelyek teremtése

A szövetkezetek által felvett munkavállalók felvételét követő két évre, az azokat terhelő bérköltségek százalékában számított támogatási intenzitás nem haladhatja meg:

a)

a 15%-ot kisvállalkozások esetén;

| b) | a 7,5%-ot középvállalkozás esetén. |
| --- | --- |

b)

a 7,5%-ot középvállalkozás esetén.

Mikor a munkahely teremtése az EK-Szerződés 87. cikk 3. bekezdésének c) pontja szerinti mentességet élvező zónában történik, vagy amikor az 1257/1999/EK tanácsi rendelet normái által hátrányos helyzetű területek közé sorolt zónában az EK-Szerződés I. mellékletében szereplő termékek gyártására, feldolgozására vagy forgalomba hozatalára kerül sor, a támogatási intenzitás nem lépheti túl a régióban meghatározott támogatásmaximumot, mely nettó támogatási egyenértéken számolva 8%, mely kis- és középvállalkozások esetén 10% bruttó támogatási egyenértékkel növelhető

Hátrányos helyzetű és rokkant munkavállalók felvétele

A szövetkezetek által felvett hátrányos helyzetű vagy rokkant munkavállalók felvételét követő évben, az azokat terhelő bérköltségek százalékában számított támogatási intenzitás nem haladhatja meg az 50%-ot a hátrányos helyzetű munkavállalóknál, illetve a 60%-ot a rokkant munkavállalóknál

Rokkantak foglalkoztatásával kapcsolatos járulékos költségek

Az elszámolható költségek maximális mértékéig, 100%-ig finanszírozhatók az alábbi kezdeményezésekre vonatkozó a járulékos költségek:

| a) | a munkakörülmények rokkant dolgozók szükségletei számára történő átalakítása; |
| --- | --- |

a)

a munkakörülmények rokkant dolgozók szükségletei számára történő átalakítása;

| b) | különleges felszerelések átalakítása vagy megvásárlása a rokkant dolgozó számára. |
| --- | --- |

b)

különleges felszerelések átalakítása vagy megvásárlása a rokkant dolgozó számára.

Azokban a szövetkezetekben, ahol a rokkant dolgozók a foglalkoztatottak legalább 50%-át kiteszik, a jogosult költségek maximális mértékének 80%-ig terjedő finanszírozás nyújtható azon üzemegységek építésével, üzembe állításával vagy kibővítésével kapcsolatos költségek fedezésére, amelyekben a dolgozók legalább 50%-át rokkant munkavállalók alkotják

A végrehajtás időpontja

2003. augusztus 22.

A támogatási program időtartama

2007. július 30-ig

A támogatás célja

Munkahelyek teremtése

Személyek olyan társadalmi szövetkezetekbe történő felvételének és munkába állításának előnyben részesítése, beleértve jogi és gazdasági kádereket vagy vezetőket, amelyek a hátrányos helyzetű vagy kirekesztés által fenyegetett, illetve abban lévő személyek munkába állítására irányuló gazdasági tevékenységet végeznek

Hátrányos helyzetű és rokkant munkavállalók felvétele

Hátrányos helyzetűek és rokkantak olyan társadalmi szövetkezetekbe történő felvételének és munkába állításának előnyben részesítése, amelyek a hátrányos helyzetű vagy kirekesztés által fenyegetett, illetve abban lévő személyek munkába állítására irányuló gazdasági tevékenységet végeznek

Rokkantak foglalkoztatásával kapcsolatos járulékos költségek fedezése

A rokkant munkavállalók munkakörülményeinek javítását célzó kezdeményezések elősegítése olyan társadalmi szövetkezetekben, amelyek a hátrányos helyzetű vagy kirekesztés által fenyegetett, illetve abban lévő személyek munkába állítására irányuló gazdasági tevékenységet végeznek; fenntartani a védett munkát az előzőekben említett szövetkezetekben

Érintett gazdasági ágazatok

Az EK összes ágazata, kivéve a szénbányászat és a hajógyártás tevékenységeit, és amennyiben új munkahelyek teremtéséről van szó a szállítással kapcsolatos tevékenységeket

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

A 2002. január 25-i 3. sz. törvény 4. cikke alapján a támogatást Friuli – Venezia Giulia autonóm régió területén található négy megyei közigazgatás (Gorizia, Pordenone, Trieste e Udine) nyújthatja.

A programozást, címzést, koordinációt és felügyeletet, úgymint az Európai Unióval való kapcsolattartást, a következő látja el:

| Regione autonoma Friuli – Venezia Giulia |
| --- |
| Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione |
| Servizio per gli incentivi alla cooperazione |
| Via Giulia 75/1 – I-34126 Trieste |
| Tel. 040 377 48 55 – Posta el. dir.art.coop@regione.fvg.it |

Regione autonoma Friuli – Venezia Giulia

Direzione regionale dell'artigianato e della cooperazione

Servizio per gli incentivi alla cooperazione

Via Giulia 75/1 – I-34126 Trieste

Tel. 040 377 48 55 – Posta el. dir.art.coop@regione.fvg.it

mentesítésről rendelkez

Egyéb információk

A mentességet tartalmazó rendelet 2006. december 31-én lejár, majd egy hat hónapos átmeneti időszakra meghosszabbítására kerül sor. Abban az esetben, ha a 2204/2002/EK rendelet módosításainak a 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlásnak eleget téve életbe kellene lépniük, a támogatások nyújtása céljából a mikro-, kis- és középvállalkozások új definícióját kell alkalmazni

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/15

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló, 2002. december 5-i 2204/2002/EK bizottsági rendeletnek megfelelően odaítélt állami támogatás vonatkozásában a tagállamok által szolgáltatott információk

(2005/C 321/09)

(EGT vonatkozású szöveg)

| Támogatás száma | XE 12/04 |
| --- | --- |
| Tagállam | Görög Köztársaság |
| Régió | Ahaía közigazgatási terület |
| A támogatási program megnevezése | Integrált beavatkozási program Ahaíában munkanélkülieket foglalkoztató vállalkozások támogatására (új munkahelyek teremtése) a 2004-es évben |
| Jogalap | Άρθρο 29 του Ν. 1262/82 «Για την παροχή κινήτρων ενίσχυσης της οικονομικής και περιφερειακής ανάπτυξης της χώρας και τροποποίηση συναφών διατάξεων» όπως συμπληρώθηκε με το άρθρο 8 παράγραφος 1 του Ν. 1545/85 «Εθνικό Σύστημα Προστασίας από την ανεργία και άλλες διατάξεις» που τροποποιήθηκε με το άρθρο 6 του Ν. 1836/89 «Προώθηση της απασχόλησης και της επαγγελματικής κατάρτισης και άλλες διατάξεις» και το άρθρο 6 του Ν. 2434/96 «Μέτρα πολιτικής για την απασχόληση και την επαγγελματική κατάρτιση και άλλες διατάξεις», Κοινή Απόφαση των Υπουργών Οικονομίας & Οικονομικών και Απασχόλησης & Κοινωνικής Προστασίας (33297/20.11.2003), Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2204/2002 της Ευρωπαϊκής Επιτροπής |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás | Teljes éves összeg | 6,75 millió EUR 2004-re |
| 7,08 millió EUR 2005-re |
| 3,03 millió EUR 2006-ra |
| Összesen 16,86 millió EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikke (2)–(5) bekezdésével, valamint 5. és 6. cikkével összhangban | Igen | |
| Végrehajtás időpontja | 2004 februárjától |
| A támogatási program időtartama | 2006 júniusáig |
| A támogatás célja | 4. cikk: Munkahelyteremtés | Igen |
| 5. cikk: Hátrányos helyzetű vagy fogyatékos munkavállalók felvétele | Igen |
| 6. cikk: A fogyatékoss munkavállalók foglalkoztatásának többletköltségei | Nem |
| Érintett gazdasági ágazatok | — | Minden olyan közösségi ágazat (1), amely jogosult foglalkoztatási támogatásra |

Támogatás száma

XE 12/04

Tagállam

Görög Köztársaság

Régió

Ahaía közigazgatási terület

A támogatási program megnevezése

Integrált beavatkozási program Ahaíában munkanélkülieket foglalkoztató vállalkozások támogatására (új munkahelyek teremtése) a 2004-es évben

Jogalap

Άρθρο 29 του Ν. 1262/82 «Για την παροχή κινήτρων ενίσχυσης της οικονομικής και περιφερειακής ανάπτυξης της χώρας και τροποποίηση συναφών διατάξεων» όπως συμπληρώθηκε με το άρθρο 8 παράγραφος 1 του Ν. 1545/85 «Εθνικό Σύστημα Προστασίας από την ανεργία και άλλες διατάξεις» που τροποποιήθηκε με το άρθρο 6 του Ν. 1836/89 «Προώθηση της απασχόλησης και της επαγγελματικής κατάρτισης και άλλες διατάξεις» και το άρθρο 6 του Ν. 2434/96 «Μέτρα πολιτικής για την απασχόληση και την επαγγελματική κατάρτιση και άλλες διατάξεις», Κοινή Απόφαση των Υπουργών Οικονομίας & Οικονομικών και Απασχόλησης & Κοινωνικής Προστασίας (33297/20.11.2003), Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2204/2002 της Ευρωπαϊκής Επιτροπής

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás

Teljes éves összeg

6,75 millió EUR 2004-re

7,08 millió EUR 2005-re

3,03 millió EUR 2006-ra

Összesen 16,86 millió EUR

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikke (2)–(5) bekezdésével, valamint 5. és 6. cikkével összhangban

Igen

Végrehajtás időpontja

2004 februárjától

A támogatási program időtartama

2006 júniusáig

A támogatás célja

4. cikk: Munkahelyteremtés

Igen

5. cikk: Hátrányos helyzetű vagy fogyatékos munkavállalók felvétele

Igen

6. cikk: A fogyatékoss munkavállalók foglalkoztatásának többletköltségei

Nem

Érintett gazdasági ágazatok

—

Minden olyan közösségi ágazat (1), amely jogosult foglalkoztatási támogatásra

Igen

| — | Minden feldolgozóipari ágazat (1) |
| --- | --- |

—

Minden feldolgozóipari ágazat (1)

Igen

| — | Minden szolgáltatás (1) |
| --- | --- |

—

Minden szolgáltatás (1)

Igen

| — | Egyéb ágazatok |
| --- | --- |

—

Egyéb ágazatok

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Név:

Görög Köztársaság

Foglalkoztatási és Szociális Minisztérium

Munkaerő-foglalkoztatási Szervezet (OAED)

Munkaerőügyi Főigazgatóság

Foglalkoztatási Igazgatóság

Cím:

| Ethn. Antistaseos 8, |
| --- |
| GR-16610 Alimos |

Ethn. Antistaseos 8,

GR-16610 Alimos

Ügyintéző:

E. Harhalou

Tel.: 210-9989135-136,

www.oaed.gr

Egyéb információ

A program költségeit teljes egészében az OAED forrásaiból fedezik

A támogatás a Bizottság felé előzetes bejelentési kötelezettség alá esik

Az intézkedés kizárja támogatás nyújtását, vagy a Bizottság felé a rendelet 9. cikke értelmében előzetes bejelentési kötelezettség alá esik

Igen

---

(1)  Kivéve a hajóépítést és egyéb olyan ágazatokat, amelyekre az ezen ágazatok állami támogatási rendszerét szabályozó rendeletek és irányelvek külön előírásai vonatkoznak.

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/17

---

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 68/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(2005/C 321/10)

(EGT vonatkozású szöveg)

Támogatás száma: XT 50/03

Tagállam: Olaszország

Régió: Basilicata

A támogatási program megnevezése címe: III. célkitűzés, III. 1. D.1 rendelkezés, A.P. 01–2003 sz. Hivatalos Hirdetmény – „Folyamatos képzés”

Jogalap:

| — | P.O.R. Basilicata 2000/2006 approvato con decisione 2372 del 22.8.2000 |
| --- | --- |

—

P.O.R. Basilicata 2000/2006 approvato con decisione 2372 del 22.8.2000

| — | Complemento di programmazione |
| --- | --- |

—

Complemento di programmazione

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: A III. 1.D.1 rendelkezésre a 2003-as évben előirányzott forrás összege: 6 240 693 EUR

Maximális támogatási intenzitás: A támogatás maximális intenzitását a továbbiakban BTI-ben adjuk meg a vállalkozás méretének és az alábbi táblázatban felsorolt képzési fajtáknak:

Tekintettel a végső felhasználóra a fenti táblázatban közölt támogatási intenzitások 10 százalékponttal növekednek, amennyiben a támogatásban részesülő projekt a 68/2001/EK rendelet 2. cikke g) pontjában meghatározott hátrányos helyzetű munkavállalók képzésére irányul

A végrehajtás időpontja:

A támogatás nyújtásának időtartama: 2005.12.31-ig

A támogatás célja: A Basilicata Régióban található vállalkozásoknál az „állandó képzés” gyakorlatának a megvalósítása. A képzés fajtáját, hogy általános vagy szakosított képzésről van-e szó, az értékelő bizottság a megvalósítás előtt határozza meg a mellékelt hivatalos hirdetményben meghatározott és részletezett kritériumok alapján

Az érintett gazdasági ágazat(ok): Minden ágazat, kivéve a Szerződés 32. cikkében felsoroltakat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione Basilicata (Basilicata Régió) |
| --- |
| Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport (Képzési-, Munkaügyi-, Kulturális és Sport Főosztály) |
| C.so Umberto I, 28 |
| 85100 Potenza – Italia |

Regione Basilicata (Basilicata Régió)

Dipartimento Formazione Lavoro Cultura e Sport (Képzési-, Munkaügyi-, Kulturális és Sport Főosztály)

C.so Umberto I, 28

85100 Potenza – Italia

Egyéb információ: Az A.P. 01–2003 sz. „folyamatos képzés”-ről szóló Hivatalos Hirdetmény kétfajta képzési projektet különböztet meg:

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/18

---

Tagállamok által adott tájékoztatás az EK-Szerződés 87. és 88. cikkeinek a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

(2005/C 321/11)

[EGT vonatkozású szöveg]

| Támogatás száma: | XS 15/03 |
| --- | --- |
| Tagállam | Görögország |
| Régió | Minden régió (13), az egész ország |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Állami támogatási program kis- és középvállalkozásoknak, a 2000-2006. évi esza regionális operatív programokhoz
  „A versenyképesség jevítása – innováció a kis- és középméretű vállalkozásoknál az idegenforgalomban” |
| Jogalap | Άρθρο 35 του Νόμου 3016/2002 (ΦΕΚ 110 Α, 17.5.2002) |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | A program megszervezése szakaszonként történik, egy 2003. februárjában kezdődik, a többi pedig később a regionális operatív programok élettartama altt (2000-2006). A közpénz-kiadások 150 000 000 EUR becsülhetők |
| Maximális támogatási intenzitás | Állami támogatási program KKV-knek, A 2000-2006. évi regionális operatív programokhoz (a maximális támogatási intenzitás megfelel a jóváhagyott regionális támogatási térképnek és a „70/2001 KKV-rendeletnek”, és nettó támogatástartalomban van kifejezve, a regionális támogatás felső korlátjánál a túllépés legfeljebb 15 % lesz, mivel mindegyik területre a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja vonatkozik, valamint a „KKV-rendelet, 70/2001” szerint ).
  Maximális támogatási intenzitás:






  — | Attika régió, Thessaloniki tartomány: 35% |

Támogatás száma:

XS 15/03

Tagállam

Görögország

Régió

Minden régió (13), az egész ország

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Állami támogatási program kis- és középvállalkozásoknak, a 2000-2006. évi esza regionális operatív programokhoz

„A versenyképesség jevítása – innováció a kis- és középméretű vállalkozásoknál az idegenforgalomban”

Jogalap

Άρθρο 35 του Νόμου 3016/2002 (ΦΕΚ 110 Α, 17.5.2002)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

A program megszervezése szakaszonként történik, egy 2003. februárjában kezdődik, a többi pedig később a regionális operatív programok élettartama altt (2000-2006). A közpénz-kiadások 150 000 000 EUR becsülhetők

Maximális támogatási intenzitás

Állami támogatási program KKV-knek, A 2000-2006. évi regionális operatív programokhoz (a maximális támogatási intenzitás megfelel a jóváhagyott regionális támogatási térképnek és a „70/2001 KKV-rendeletnek”, és nettó támogatástartalomban van kifejezve, a regionális támogatás felső korlátjánál a túllépés legfeljebb 15 % lesz, mivel mindegyik területre a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontja vonatkozik, valamint a „KKV-rendelet, 70/2001” szerint ).

Maximális támogatási intenzitás:

—

Attika régió, Thessaloniki tartomány: 35%

| — | Közép-Macedónia régió (kivéve a Thessaloniki tartományt), Thessalia régió, Dytiki Ellada régió, Sterea Ellada régió, Kréta szigete: 40% |
| --- | --- |

—

Közép-Macedónia régió (kivéve a Thessaloniki tartományt), Thessalia régió, Dytiki Ellada régió, Sterea Ellada régió, Kréta szigete: 40%

| — | Dél-Égei tenger régió, Észak-Égei régió, minden régió SZIGETEI, kivéve Kréta szigetét, Peloponnészosz régió, Ipeiros régió, Dytiki Macedónia régió, Anatoliki Macedónia régió, Trákia és Trizoinia tartomány Attika régióban: 45% |
| --- | --- |

—

Dél-Égei tenger régió, Észak-Égei régió, minden régió SZIGETEI, kivéve Kréta szigetét, Peloponnészosz régió, Ipeiros régió, Dytiki Macedónia régió, Anatoliki Macedónia régió, Trákia és Trizoinia tartomány Attika régióban: 45%

Megjegyzések:

| 1: | A szigetek maximális támogatási plafonját 45 %-ra emelték meg |
| --- | --- |

1:

A szigetek maximális támogatási plafonját 45 %-ra emelték meg

| 2. | A program a KKV-kra vonatkozik az ESZA 2000-2006. évi feldolgozóipari regionális operatív programjain belül, csak olyan beruházásokra, amelyek:






  — | idegenforgalmi vállalkozások korszerűsítése |
| --- | --- | --- |

2.

A program a KKV-kra vonatkozik az ESZA 2000-2006. évi feldolgozóipari regionális operatív programjain belül, csak olyan beruházásokra, amelyek:

—

idegenforgalmi vállalkozások korszerűsítése

| — | igazgatási eljárások korszerűsítése |
| --- | --- |

—

igazgatási eljárások korszerűsítése

| — | minőségbiztosítás |
| --- | --- |

—

minőségbiztosítás

| — | az innováció fejlesztése |
| --- | --- |

—

az innováció fejlesztése

| — | új beruházás létrehozása, ha közös akciókról van szó |
| --- | --- |

—

új beruházás létrehozása, ha közös akciókról van szó

Végrehajtás időpontja

Támogatás 2003 februárjától kezdődően adható

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006. december 31., feltéve, hogy az EU a vonatkozó kiadások időszakának meghosszabbítását megadja

A támogatás célja

A cél állami támogatási program biztosítása kis és nagy kicsi idegenforgalmi vállakozásokat jelentő KKV-knak, ahogyan azokat a Bizottság 1996. április 3-i ajánlása meghatározza, az ESZA 2000-2006. évi regionális operatív programjaiban, a jó minőségű projektek támogatásával, amelyek fenntartható új beruházásokat biztosítanak, valamint védelmezik a munkahelymegtartást és fenntartható új munkahelyeket teremtenek

Érintett gazdasági ágazat(ok)

Válasszon a listából, értelemszerűen Idegenforgalmi szolgáltatások (NACE 55.1, 55.2, 60.23, 63.3, 63.4, 74.84, 92.61, 93.04)

| — | Szállodai szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Szállodai szolgáltatások

| — | Kemping |
| --- | --- |

—

Kemping

| — | Bútorozott szobák kiadása |
| --- | --- |

—

Bútorozott szobák kiadása

| — | Bútorozott lakások kiadása |
| --- | --- |

—

Bútorozott lakások kiadása

| — | Egyéb idegenforgalmi szolgáltatások (60.23, 63.3, 63.4) |
| --- | --- |

—

Egyéb idegenforgalmi szolgáltatások (60.23, 63.3, 63.4)

| — | Speciális idegenforgalmi létesítmények szolgáltatása (74.84, 92.61, 93.04) |
| --- | --- |

—

Speciális idegenforgalmi létesítmények szolgáltatása (74.84, 92.61, 93.04)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministry of Economy and Finance and Regional Authorities (13) |
| --- |
| Νikis Str. 5-7, GR-101 80 Αthens |

Ministry of Economy and Finance and Regional Authorities (13)

Νikis Str. 5-7, GR-101 80 Αthens

Egyéb információk

A támogatás összege beruházásonként a becslések szerint nem haladja majd meg a 200 000 EUR, és átlagban a becslések szerint nem haladja meg beruházásonként a 100 000 EUR

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/20

---

A tagállamok jelentése az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelettel összhangban nyújtott állami támogatásokról

(2005/C 321/12)

(EGT vonatkozású szöveg)

Támogatás száma: XS 102/03

Tagállam: Olaszország

Régió: Szardínia

A támogatási program megnevezése: Az ipari övezetekben és a lokális termelési rendszerek keretén belül a vállalkozások szolgáltatási hálózatainak finanszírozása

Jogalap: L.R. 24.12.1998, n. 37, art. 4

Delibera di Giunta n. 21/23 del 21.7.2003

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás: 6 713 940,38 EUR

Maximális támogatási intenzitás: 35 % NTI + 15 % BTI

A végrehajtás időpontja:

A támogatási program időtartama: 2003.12.31-ig

A támogatás célja: Szardínia ipari övezetei és a lokális termelési rendszerei versenyképességének fejlesztése a vállalkozásoknak nyújtott szolgáltatások hálózatának javításán keresztül, az innovációs termelési, kereskedelmi és reklám folyamatok aktivizálásával, valamint az azonos övezetben vagy LTR-en (lokális termelési rendszer) belül tevékenykedő vállalkozások vállalatközi termelési, technológiai és kereskedelmi kapcsolatainak fejlesztésével

Érintett gazdasági ágazat(ok): Minden gazdasági ágazat, kivéve az Európai közösséget létrehozó szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával kapcsolatos ágazatokban tevékenykedő vállalkozásokat.

A parafa ágazatban csak a gazdasági tevékenységek EK-beli statisztikai osztályozása szerinti alábbi, tevékenységek támogathatók

4502 (természetes parafa, kéregtelenített, vagy durván négyzetes vagy téglalap alakú tömb, továbbá lemez, lap, vagy csík alakban, beleértve a parafa dugó gyártásához kivágott éles peremű nyersdarabokat);

4503 (természetes parafából készült áru)

4504 (agglomerált parafa kötőanyaggal vagy a nélkül és agglomerált parafa termékek)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dell'Industria – Servizio infrastrutture |
| Viale Trento n. 69 |
| I-09123 Cagliari |

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dell'Industria – Servizio infrastrutture

Viale Trento n. 69

I-09123 Cagliari

Egyéb információ: A támogatás kedvezményezettjei a régió ipari Tanácsosának 377. 1997.8.7-i határozatában meghatározott ipari övezeteiben és a 21/38. 2002.7.2-i regionális végrehajtó bizottsági határozatban meghatározott lokális termelési rendszerekben tevékenykedő KKV-k alapította konzorciumok és konzorciális társaságok. A kedvezményezettek továbbra is megtartják a KKV-k jellemzőit

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/21

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life)

(2005/C 321/13)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2005. december 8-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott az Aviva plc irányítása alá tartozó Hibernian Life Holdings („Aviva”, Egyesült Királyság) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az Ark Life Assurance Company Limited („Ark Life”, Írország) vállalat felett részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2005. december 8-án a Bizottság a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott az Aviva plc irányítása alá tartozó Hibernian Life Holdings („Aviva”, Egyesült Királyság) vállalat tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbi teljes irányítást szerez a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint az Ark Life Assurance Company Limited („Ark Life”, Írország) vállalat felett részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | Aviva esetében: életbiztosítási tevékenység nyújtása ideértve a védelmi, nyugdíjbiztosítási és megtakarítási, befektetési termékek értékesítését, valamint beketetésmenedzsment szolgáltatások nyújtását, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

Aviva esetében: életbiztosítási tevékenység nyújtása ideértve a védelmi, nyugdíjbiztosítási és megtakarítási, befektetési termékek értékesítését, valamint beketetésmenedzsment szolgáltatások nyújtását,

| — | Ark Life esetében: életbiztosítási tevékenység nyújtása ideértve a védelmi, nyugdíjbiztosítási és megtakarítási, befektetési termékek értékesítését. |
| --- | --- |

—

Ark Life esetében: életbiztosítási tevékenység nyújtása ideértve a védelmi, nyugdíjbiztosítási és megtakarítási, befektetési termékek értékesítését.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Competition DG |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.4047 – Aviva/Ark Life a következő címre:

European Commission

Competition DG

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/22

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3963 – Philips/Lumileds)

(2005/C 321/14)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. november 24-én a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3963. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3963. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 16.12.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 321/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 321/22

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.3980 – Canon/Canon España)

(2005/C 321/15)

(EGT vonatkozású szöveg)

2005. november 18-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács rendeletének 139/2004/EK 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek, |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek,

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3980. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32005M3980. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---