# Eiropas Savienības C 234/2005

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 234 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 48. sējums2005. gada 22. septembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 234

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

48. sējums2005. gada 22. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | 415. plenārās sesija 2005. gada 9. un 10. marta |
| 2005/C 234/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā (COM(2004) 18 final) | 1 |
| 2005/C 234/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas projektu, ar ko paredz izmaiņas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/12/EK par kredītiestāžu saimnieciskās darbības uzsākšanu un veikšanu, kā arī Padomes 1993. gada 15. marta direktīvā 93/6/EEK par investīciju firmu un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (COM(2004) 486 final — 2004/0155 un 2004/0159 (COD)) | 8 |
| 2005/C 234/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/819/EK par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (no 2001. līdz 2005. gadam) (COM(2004) 781 final — 2004/0272 (COD)) | 14 |
| 2005/C 234/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas gaisa satiksmes dispečera licenci (COM(2004) 473 final — 2004/0146 (COD)) | 17 |
| 2005/C 234/5 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru izveido otro programmu Marco Polo finansiālas palīdzības piešķiršanai ar mērķi attīstīt videi draudzīgāku kravu pārvadājumu sistēmu (Marco Polo II) (COM(2004) 478 final — 2004/0157 (COD)) | 19 |
| 2005/C 234/6 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (COM(2004) 772 final — 2004/0269 (CNS)) | 25 |
| 2005/C 234/7 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Ierosinājums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par atsevišķu transmisīvu, sūkļveida encefalopātijas formu profilaksi, kontroli un izskaušanu (COM(2004) 775 final — 2004/0270 (COD)) | 26 |
| 2005/C 234/8 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu (COM(2004) 493 final) | 27 |
| 2005/C 234/9 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2004) 490 final — 2004/0161 CNS) | 32 |
| 2005/C 234/0 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Globalizācijas sociālā dimensija — ES politikas ieguldījums labuma vienmērīgā sadalē (COM(2004) 383 final) | 41 |
| 2005/C 234/1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums parPriekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas Jaunatne darbībā izveidi 2007.-2013. gadam (COM (2004) 471 final — 2004/0152 (COD)) | 46 |
| 2005/C 234/2 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Eiropas Investīciju bankas lomu valsts un privātajās partnerattiecībās (VPP) un to ietekmi uz izaugsmi | 52 |
| 2005/C 234/3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Jaunās dalībvalstis un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes | 60 |
| 2005/C 234/4 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vispārīgajiem Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas noteikumiem Eiropas transporta un enerģijas tīkliem, ar ko groza Padomes Regulu Nr. 2236/95 (COM(2004) 475 final — 2004/0154 (COD)) | 69 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

415. plenārās sesija 2005. gada 9. un 10. marta

2005/C 234/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā (COM(2004) 18 final)

(COM(2004) 18 final)

1

2005/C 234/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas projektu, ar ko paredz izmaiņas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/12/EK par kredītiestāžu saimnieciskās darbības uzsākšanu un veikšanu, kā arī Padomes 1993. gada 15. marta direktīvā 93/6/EEK par investīciju firmu un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (COM(2004) 486 final — 2004/0155 un 2004/0159 (COD))

(COM(2004) 486 final — 2004/0155 un 2004/0159 (COD))

8

2005/C 234/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/819/EK par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (no 2001. līdz 2005. gadam) (COM(2004) 781 final — 2004/0272 (COD))

(COM(2004) 781 final — 2004/0272 (COD))

14

2005/C 234/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas gaisa satiksmes dispečera licenci (COM(2004) 473 final — 2004/0146 (COD))

(COM(2004) 473 final — 2004/0146 (COD))

17

2005/C 234/5

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru izveido otro programmu Marco Polo finansiālas palīdzības piešķiršanai ar mērķi attīstīt videi draudzīgāku kravu pārvadājumu sistēmu (Marco Polo II) (COM(2004) 478 final — 2004/0157 (COD))

(COM(2004) 478 final — 2004/0157 (COD))

19

2005/C 234/6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu (COM(2004) 772 final — 2004/0269 (CNS))

(COM(2004) 772 final — 2004/0269 (CNS))

25

2005/C 234/7

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Ierosinājums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par atsevišķu transmisīvu, sūkļveida encefalopātijas formu profilaksi, kontroli un izskaušanu (COM(2004) 775 final — 2004/0270 (COD))

(COM(2004) 775 final — 2004/0270 (COD))

26

2005/C 234/8

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu (COM(2004) 493 final)

(COM(2004) 493 final)

27

2005/C 234/9

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2004) 490 final — 2004/0161 CNS)

(COM(2004) 490 final — 2004/0161 CNS)

32

2005/C 234/0

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Globalizācijas sociālā dimensija — ES politikas ieguldījums labuma vienmērīgā sadalē (COM(2004) 383 final)

(COM(2004) 383 final)

41

2005/C 234/1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums parPriekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas Jaunatne darbībā izveidi 2007.-2013. gadam (COM (2004) 471 final — 2004/0152 (COD))

(COM (2004) 471 final — 2004/0152 (COD))

46

2005/C 234/2

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Eiropas Investīciju bankas lomu valsts un privātajās partnerattiecībās (VPP) un to ietekmi uz izaugsmi

52

2005/C 234/3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Jaunās dalībvalstis un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes

60

2005/C 234/4

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vispārīgajiem Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas noteikumiem Eiropas transporta un enerģijas tīkliem, ar ko groza Padomes Regulu Nr. 2236/95 (COM(2004) 475 final — 2004/0154 (COD))

(COM(2004) 475 final — 2004/0154 (COD))

69

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

415. plenārās sesija 2005. gada 9. un 10. marta

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā

(COM(2004) 18 final)

(2005/C 234/01)

2004. gada 23. februārī Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 262. pantu nolēma konsultēt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tēmu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kuras uzdevums ir sagatavot Komitejas atzinumu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2005. gada 14. februārī (ziņotājs: HOFFELT kgs).

Savas 2005. gada 9. un 10. marta 415. plenārās sesijas (9. marta sēdes) laikā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma šo atzinumu ar 120 balsīm par, 1 balsi pret un 3 balsīm atturoties.

1.   Ievads

| 1.1 | “Kooperatīvā sabiedrība ir autonoma asociācija, kurā tās biedri ir labprātīgi apvienojušies, lai apmierinātu savas kopējās ekonomiskās, sociālās un kultūras vēlmes un vajadzības ar uzņēmuma palīdzību, kurš ir kopējs īpašums, un kurā pilnvaras tiek īstenotas demokrātiskā ceļā”. (1) Neskatoties uz to, ka kooperatīvās sabiedrības juridiskā definīcija var aptvert dažādos tās dalībvalstu modeļus, tiesību praktiķi sabiedrības raksturu atzīst kā “intuitu personae”. |
| --- | --- |

1.1

“Kooperatīvā sabiedrība ir autonoma asociācija, kurā tās biedri ir labprātīgi apvienojušies, lai apmierinātu savas kopējās ekonomiskās, sociālās un kultūras vēlmes un vajadzības ar uzņēmuma palīdzību, kurš ir kopējs īpašums, un kurā pilnvaras tiek īstenotas demokrātiskā ceļā”. (1) Neskatoties uz to, ka kooperatīvās sabiedrības juridiskā definīcija var aptvert dažādos tās dalībvalstu modeļus, tiesību praktiķi sabiedrības raksturu atzīst kā “intuitu personae”.

| 1.2 | Kooperatīvā identitāte papildinās ne tikai ar tādām kopējām vērtībām kā demokrātija, vienlīdzība, taisnīgums, solidaritāte, caurskatāmība vai sociālā atbildība, bet arī ar tādiem principiem kā brīvprātīgā iestāšanās, biedru īstenotas demokrātiskas pilnvaras, biedru ekonomiskā līdzdalība vai saistības attiecībā pret kolektīvu (2). |
| --- | --- |

1.2

Kooperatīvā identitāte papildinās ne tikai ar tādām kopējām vērtībām kā demokrātija, vienlīdzība, taisnīgums, solidaritāte, caurskatāmība vai sociālā atbildība, bet arī ar tādiem principiem kā brīvprātīgā iestāšanās, biedru īstenotas demokrātiskas pilnvaras, biedru ekonomiskā līdzdalība vai saistības attiecībā pret kolektīvu (2).

| 1.3 | Tomēr kooperatīvā sabiedrība atšķiras no kapitālu sabiedrībām ar kapitāla mainīgumu, kura daļas ir personiskas un pēc principa nav nododamas citām personām, kuras nav kooperatīvās sabiedrības biedri. |
| --- | --- |

1.3

Tomēr kooperatīvā sabiedrība atšķiras no kapitālu sabiedrībām ar kapitāla mainīgumu, kura daļas ir personiskas un pēc principa nav nododamas citām personām, kuras nav kooperatīvās sabiedrības biedri.

| 1.4 | Eiropas Savienībā apmēram 140 miljoni tās iedzīvotāju ir kooperatīvo sabiedrību biedri. Ir saskatītas apmēram 300 000, kuras dod darbu 2,3 miljoniem personu. |
| --- | --- |

1.4

Eiropas Savienībā apmēram 140 miljoni tās iedzīvotāju ir kooperatīvo sabiedrību biedri. Ir saskatītas apmēram 300 000, kuras dod darbu 2,3 miljoniem personu.

| 1.5 | Tās raksturo organizācijas veidu, kas galvenokārt balstās uz kopēju pirktspēju, pārdošanu vai darbaspēka kapacitāti ar mērķi apmierināt savu biedru ekonomiskās vajadzības. Kooperatīvās uzņēmējdarbības, kas sastopamas lielākajā aktivitāšu sektoru daļā, izpaužas arī kā piemērots mehānisms sociālo, apkārtējās vides un kultūras mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

1.5

Tās raksturo organizācijas veidu, kas galvenokārt balstās uz kopēju pirktspēju, pārdošanu vai darbaspēka kapacitāti ar mērķi apmierināt savu biedru ekonomiskās vajadzības. Kooperatīvās uzņēmējdarbības, kas sastopamas lielākajā aktivitāšu sektoru daļā, izpaužas arī kā piemērots mehānisms sociālo, apkārtējās vides un kultūras mērķu sasniegšanai.

| 1.6 | Tāpat kooperatīvās sabiedrības jo īpaši piemērotas, lai īstenotu mērķus, kas saistīti ar Lisabonas stratēģiju, tādejādi gūstot ekonomiskos sasniegumus, piedalīšanos un personīgo ieguldījumu. |
| --- | --- |

1.6

Tāpat kooperatīvās sabiedrības jo īpaši piemērotas, lai īstenotu mērķus, kas saistīti ar Lisabonas stratēģiju, tādejādi gūstot ekonomiskos sasniegumus, piedalīšanos un personīgo ieguldījumu.

| 1.7 | Neskatoties uz to, ka to attīstība savā starpā var ļoti ievērojami atšķirties, kooperatīvās sabiedrības galvenokārt balstās uz lokālo noenkurošanos, tāpat piedalās reģiona sociāli ekonomiskā tīkla izveidē un uzlabošanā, tāpat kā sociālās kohēzijas uzturēšanā teritorijās, kurās ir jācīnās ar to iekavētu attīstību, vai kurās nepieciešama pārkvalificēšanās atbilstoši to vajadzībām (3). Tajā pat laikā šāda lokālā noenkurošanās tām netraucē realizēt savu darbības attīstību ārpus Eiropas Savienības robežām. Tāpat nebūt nav neievērojams kooperatīvu ieguldījums pasaules ekonomikas dinamikā un tirdzniecības apmaiņā (4). |
| --- | --- |

1.7

Neskatoties uz to, ka to attīstība savā starpā var ļoti ievērojami atšķirties, kooperatīvās sabiedrības galvenokārt balstās uz lokālo noenkurošanos, tāpat piedalās reģiona sociāli ekonomiskā tīkla izveidē un uzlabošanā, tāpat kā sociālās kohēzijas uzturēšanā teritorijās, kurās ir jācīnās ar to iekavētu attīstību, vai kurās nepieciešama pārkvalificēšanās atbilstoši to vajadzībām (3). Tajā pat laikā šāda lokālā noenkurošanās tām netraucē realizēt savu darbības attīstību ārpus Eiropas Savienības robežām. Tāpat nebūt nav neievērojams kooperatīvu ieguldījums pasaules ekonomikas dinamikā un tirdzniecības apmaiņā (4).

| 1.8 | Tieši tāpēc kooperatīvo sabiedrību loma un mērķi ir atzīti ne tikai valstu, bet arī pasaules līmenī. Tāpat Starptautiskā darba organizācija (SDO) 2002. gada jūnijā pieņēma ieteikumu par kooperatīvu attīstības veicināšanu (5), kurā jo īpaši norādīts, ka “kooperatīvi ar savu atšķirīgo formu veicina vispilnīgāko visu iedzīvotāju piedalīšanos ekonomiskajā un sociālajā attīstībā”. Šis ieteikums, kuru pieņēma visas 25 Eiropas Savienības dalībvalstis, patlaban ir ratifikācijas procesā. |
| --- | --- |

1.8

Tieši tāpēc kooperatīvo sabiedrību loma un mērķi ir atzīti ne tikai valstu, bet arī pasaules līmenī. Tāpat Starptautiskā darba organizācija (SDO) 2002. gada jūnijā pieņēma ieteikumu par kooperatīvu attīstības veicināšanu (5), kurā jo īpaši norādīts, ka “kooperatīvi ar savu atšķirīgo formu veicina vispilnīgāko visu iedzīvotāju piedalīšanos ekonomiskajā un sociālajā attīstībā”. Šis ieteikums, kuru pieņēma visas 25 Eiropas Savienības dalībvalstis, patlaban ir ratifikācijas procesā.

| 1.9 | Eiropas Savienības līmenī kooperatīvās sabiedrības ir atzītas ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 48. pantu (6). Sakarā ar to, ka tās nodarbojas ar “daiļamatniecību, sīko, kooperatīvo un savstarpējo uzņēmējdarbību”, Komisija šī veida sabiedrībām velta jo īpašu uzmanību. Padome nesen ir pieņēmusi Eiropas kooperatīvo sabiedrību statūtus, kā arī direktīvu, kas šos statūtus papildinātu jautājumos par darbaspēka iesaistīšanu (7). Šis paziņojums norāda uz Komisijas lielo interesi šāda veida sabiedrību formai. |
| --- | --- |

1.9

Eiropas Savienības līmenī kooperatīvās sabiedrības ir atzītas ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 48. pantu (6). Sakarā ar to, ka tās nodarbojas ar “daiļamatniecību, sīko, kooperatīvo un savstarpējo uzņēmējdarbību”, Komisija šī veida sabiedrībām velta jo īpašu uzmanību. Padome nesen ir pieņēmusi Eiropas kooperatīvo sabiedrību statūtus, kā arī direktīvu, kas šos statūtus papildinātu jautājumos par darbaspēka iesaistīšanu (7). Šis paziņojums norāda uz Komisijas lielo interesi šāda veida sabiedrību formai.

| 1.10 | Tāpat šī ieinteresētība atbilst kooperatīvo sabiedrību interesēm, jo turpmāk tām būs jācīnās ar arvien nopietnākiem izaicinājumiem, ja tās nevēlas tikt traucētas sava attīstībā vai apdraudētas to eksistencē. Tāpat vairākās no jaunajām Savienības dalībvalstīm kooperatīvu darbība pēc to vecā režīma parauga, radīja neticību šāda veida sabiedrībām. Tomēr ļoti daudziem kooperatīviem, kuri darbojas arvien konkurējošākā tirgū, būs jāiegulda ievērojami līdzekļi, lai, saglabājot savu raksturu un identitāti, uzturētu savu konkurētspēju. |
| --- | --- |

1.10

Tāpat šī ieinteresētība atbilst kooperatīvo sabiedrību interesēm, jo turpmāk tām būs jācīnās ar arvien nopietnākiem izaicinājumiem, ja tās nevēlas tikt traucētas sava attīstībā vai apdraudētas to eksistencē. Tāpat vairākās no jaunajām Savienības dalībvalstīm kooperatīvu darbība pēc to vecā režīma parauga, radīja neticību šāda veida sabiedrībām. Tomēr ļoti daudziem kooperatīviem, kuri darbojas arvien konkurējošākā tirgū, būs jāiegulda ievērojami līdzekļi, lai, saglabājot savu raksturu un identitāti, uzturētu savu konkurētspēju.

2.   Paziņojuma vadlīnijas

| 2.1 | Viens no svarīgākajiem Komisijas uzsvariem, kas likts 2004. gada 23. februārī pieņemtajā paziņojumā ir tas, ka “kooperatīvu viena no svarīgākajām un pozitīvajām lomām ir kalpot kā līdzeklim, lai sasniegtu lielu skaitu kopienu mērķu”. |
| --- | --- |

2.1

Viens no svarīgākajiem Komisijas uzsvariem, kas likts 2004. gada 23. februārī pieņemtajā paziņojumā ir tas, ka “kooperatīvu viena no svarīgākajām un pozitīvajām lomām ir kalpot kā līdzeklim, lai sasniegtu lielu skaitu kopienu mērķu”.

| 2.2 | Tāpat tā konstatē, ka kooperatīvo sabiedrību potenciāls līdz šim nebija pilnībā izmantots. Lai turpmāk no tā izvairītos, Komisija piedāvā trijos pamatmērķos iekļaut divpadsmit veicamus pasākumus: |
| --- | --- |

2.2

Tāpat tā konstatē, ka kooperatīvo sabiedrību potenciāls līdz šim nebija pilnībā izmantots. Lai turpmāk no tā izvairītos, Komisija piedāvā trijos pamatmērķos iekļaut divpadsmit veicamus pasākumus:

2.2.1   Palīdzības piešķiršana kooperatīviem Eiropā, uzlabojot sektora pārskatāmību un raksturojošās iezīmes

Šeit runa galvenokārt ir par strukturētu informācijas un pieredzes apmaiņu un to pasākumu veicināšanu, kas paredzēti intereses palielināšanai par sabiedrības pilnvarām un ekonomiskajiem operatoriem.

2.2.2   Valstu likumdošanas par kooperatīvajām sabiedrībām uzlabošana

Šis mērķis ir atrunāts Padomes 2003. gada jūlija pieņemtajā regulā par Eiropas kooperatīvo sabiedrību (EKS) statūtiem. Runa ir gan par regulas ietekmi uz valstu likumdošanu, gan valstu likumdošanas uzlabošanu vai iedrošināšanu noteikt “tipveida likumus”. Būtu jāatzīmē, ka īpaša Komisijas uzmanība bija veltīta Savienības jaunajām dalībvalstīm.

2.2.3   Kooperatīvo sabiedrību, kā arī to ieguldījumu iekļaušana kopienu mērķos

Galvenokārt tiek veltīts lauksaimniecības politikai, lauku un reģionālajai attīstībai un paplašināšanai, kā arī jaunu darba vietu izveidei.

3.   Vispārējie vērojumi

| 3.1 | Komiteja vienmēr ir veltījusi daudz uzmanības personu sabiedrībām un sabiedrības ekonomijai kopumā (8). Tāpat kā Reģionu komiteja, tā uzskata, ka vispārējā veidā ir nepieciešams veicināt un atbalstīt jebkuras uzņēmumu formas (9). Lai apkopotu kooperatīvo organizāciju un uzņēmumu reakciju uz paziņojumu, Komiteja ar aptaujas anketas palīdzību 11. oktobrī organizēja sabiedrības aptauju. Tas ļāva Komisijas projektu salīdzināt ar kooperatīvā sektora vēlmēm un prioritātēm. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja vienmēr ir veltījusi daudz uzmanības personu sabiedrībām un sabiedrības ekonomijai kopumā (8). Tāpat kā Reģionu komiteja, tā uzskata, ka vispārējā veidā ir nepieciešams veicināt un atbalstīt jebkuras uzņēmumu formas (9). Lai apkopotu kooperatīvo organizāciju un uzņēmumu reakciju uz paziņojumu, Komiteja ar aptaujas anketas palīdzību 11. oktobrī organizēja sabiedrības aptauju. Tas ļāva Komisijas projektu salīdzināt ar kooperatīvā sektora vēlmēm un prioritātēm.

| 3.2 | Komiteja Komisijas paziņojumu par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā uzņēma pozitīvi. Tā īstenošanai būtu jāatsaucas uz šāda veida uzņēmumiem, jo īpaši ar to ieguldījuma veicināšanu un sasniegšanu saskaņā ar Lisabonas stratēģiju. |
| --- | --- |

3.2

Komiteja Komisijas paziņojumu par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā uzņēma pozitīvi. Tā īstenošanai būtu jāatsaucas uz šāda veida uzņēmumiem, jo īpaši ar to ieguldījuma veicināšanu un sasniegšanu saskaņā ar Lisabonas stratēģiju.

| 3.3 | Tomēr Komiteja paziņojumā konstatē, ka lielam skaitam pasākumu, kas paredzēti, lai nodrošinātu vislabāko kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu, ir visai piesardzīgs formulējums, jo īpaši vietās, kurās tiek dotas atsauces kā “izskatīt un izanalizēt iespējas” vai arī “īpašu uzmanību vērst uz”. Sasniedzamos mērķus būtu vēlams formulēt konkrētāk, tos piesaistot piemērotiem izpildes termiņiem. |
| --- | --- |

3.3

Tomēr Komiteja paziņojumā konstatē, ka lielam skaitam pasākumu, kas paredzēti, lai nodrošinātu vislabāko kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu, ir visai piesardzīgs formulējums, jo īpaši vietās, kurās tiek dotas atsauces kā “izskatīt un izanalizēt iespējas” vai arī “īpašu uzmanību vērst uz”. Sasniedzamos mērķus būtu vēlams formulēt konkrētāk, tos piesaistot piemērotiem izpildes termiņiem.

| 3.4 | Tāpat Komiteja piekrīt Komisijas vērstajai uzmanībai attiecībā uz jaunajām Savienības dalībvalstīm un kandidātvalstīm. Dažās no šīm valstīm kooperatīvo sadarbību izmantošana no vecā režīma puses ir novedusi pie tā, ka kooperatīvās sabiedrības tiek uzskatītas par šī režīma instrumentu. |
| --- | --- |

3.4

Tāpat Komiteja piekrīt Komisijas vērstajai uzmanībai attiecībā uz jaunajām Savienības dalībvalstīm un kandidātvalstīm. Dažās no šīm valstīm kooperatīvo sadarbību izmantošana no vecā režīma puses ir novedusi pie tā, ka kooperatīvās sabiedrības tiek uzskatītas par šī režīma instrumentu.

| 3.4.1 | Tieši šī iemesla dēļ Komiteja uzskata, ka jo īpaši ir nepieciešams ieinteresēt šo valstu uzņēmējus par kooperatīvo sabiedrību potenciālu, kas ļautu attīstīt kādu no uzņēmējdarbības formām, savstarpēji strādājot ar resursiem, atbildību un uzņēmējdarbības riskiem, kas dotu pamatu sasniegt daudz lielāku projektu dzīvotspēju un ilgtermiņu (10). |
| --- | --- |

3.4.1

Tieši šī iemesla dēļ Komiteja uzskata, ka jo īpaši ir nepieciešams ieinteresēt šo valstu uzņēmējus par kooperatīvo sabiedrību potenciālu, kas ļautu attīstīt kādu no uzņēmējdarbības formām, savstarpēji strādājot ar resursiem, atbildību un uzņēmējdarbības riskiem, kas dotu pamatu sasniegt daudz lielāku projektu dzīvotspēju un ilgtermiņu (10).

| 3.4.2 | Tāpat Komiteja piekrīt, ka šajās jaunajās dalībvalstīs ir jāatbalsta jaunās dinamikas cīņā pret sociālo izstumšanu, kā arī apkārtējās vides jomā, kuras rodas uz kooperatīvu modeļa pamata, un sekot, lai asociāciju tīkls, kuru pārvalda atsevišķi kooperatīvi, pēc pārmaiņām, kuras skars šāda veida uzņēmējdarbību, nesadalītos. |
| --- | --- |

3.4.2

Tāpat Komiteja piekrīt, ka šajās jaunajās dalībvalstīs ir jāatbalsta jaunās dinamikas cīņā pret sociālo izstumšanu, kā arī apkārtējās vides jomā, kuras rodas uz kooperatīvu modeļa pamata, un sekot, lai asociāciju tīkls, kuru pārvalda atsevišķi kooperatīvi, pēc pārmaiņām, kuras skars šāda veida uzņēmējdarbību, nesadalītos.

| 3.5 | Zinot Komisijas pieeju, kas virzīta uz kooperatīvo sabiedrību mazo un vidējo uzņēmumu nozīmīguma uzsvēršanu, Komiteja atgādina, ka noteikts skaits kooperatīvo sabiedrību un kooperatīvu grupas pārkāpj kopienu noteiktos limitus, kuri iekļauti mazo un vidējo uzņēmumu definīcijā. Šī iemesla dēļ Komiteja iesaka šī paziņojuma priekšlikumus nebalstīt vienīgi uz šo demisiju. Jo īpaši tas attiecas uz atsevišķiem kopienu pasākumiem, kā piemēram, pakalpojumu sniegšana uzņēmumiem vai pieeja finansējumam. |
| --- | --- |

3.5

Zinot Komisijas pieeju, kas virzīta uz kooperatīvo sabiedrību mazo un vidējo uzņēmumu nozīmīguma uzsvēršanu, Komiteja atgādina, ka noteikts skaits kooperatīvo sabiedrību un kooperatīvu grupas pārkāpj kopienu noteiktos limitus, kuri iekļauti mazo un vidējo uzņēmumu definīcijā. Šī iemesla dēļ Komiteja iesaka šī paziņojuma priekšlikumus nebalstīt vienīgi uz šo demisiju. Jo īpaši tas attiecas uz atsevišķiem kopienu pasākumiem, kā piemēram, pakalpojumu sniegšana uzņēmumiem vai pieeja finansējumam.

4.   Jomas, kas attiecas uz kooperatīvajām sabiedrībām un kurām nepieciešama padziļināta attīstība

4.1   Reglamentējošā vide

| 4.1.1 | Paziņojumā Komisija īpašu uzmanību vērš uz kooperatīvajām tiesībām un jo īpaši uz dažādajiem to definējošiem valstu statūtiem. Komiteja atbalsta šādu pieeju, jo ir ļoti svarīgi, lai kooperatīviem gan nacionālajā līmenī, gan Eiropas līmenī būtu pēc iespējas labāks tiesiskais pamats, lai tie varētu attīstīt savas aktivitātes. |
| --- | --- |

4.1.1

Paziņojumā Komisija īpašu uzmanību vērš uz kooperatīvajām tiesībām un jo īpaši uz dažādajiem to definējošiem valstu statūtiem. Komiteja atbalsta šādu pieeju, jo ir ļoti svarīgi, lai kooperatīviem gan nacionālajā līmenī, gan Eiropas līmenī būtu pēc iespējas labāks tiesiskais pamats, lai tie varētu attīstīt savas aktivitātes.

| 4.1.2 | Turklāt kooperatīvās sabiedrības ir pakļautas tam priekšrakstu kopumam, kas skar sabiedrību tiesības (grāmatvedības tiesības, sociālās tiesības, konkurences tiesības, nodokļu tiesības ...). Tā kā tajās nav ņemtas vērā atsevišķas kooperatīvu specifikācijas, būtu pamats domāt, ka, ja pastāvētu vienīgi optimizēta kooperatīvu likumdošana, kooperatīvu attīstība būtu traucēta. |
| --- | --- |

4.1.2

Turklāt kooperatīvās sabiedrības ir pakļautas tam priekšrakstu kopumam, kas skar sabiedrību tiesības (grāmatvedības tiesības, sociālās tiesības, konkurences tiesības, nodokļu tiesības ...). Tā kā tajās nav ņemtas vērā atsevišķas kooperatīvu specifikācijas, būtu pamats domāt, ka, ja pastāvētu vienīgi optimizēta kooperatīvu likumdošana, kooperatīvu attīstība būtu traucēta.

| 4.1.2.1 | Kā piemēru var minēt IAS 32 grāmatvedības normas sākotnējo projektu, paredzot, ka kooperatīvo sabiedrību sociālajām daļām jābūt pieskaitāmām pie parādu kategorijas, bet neuzskatītām par tīru kapitālu, jo tās būtu pakļautas iespējamai prasībai uz atlīdzināšanu. Pretēji sekām, kādas šis priekšraksts radīja kooperatīviem, princips bija interpretēts, dodot šim noteikumam izņēmumu ar diviem papildus nosacījumiem (11). Noteikumu nepārskatīšana, bet interpretācijas pievienošana attiecībā uz kooperatīvajām sabiedrībām orientējas kreditēt versiju, pēc kuras šī sabiedrības forma galvenokārt tiek uzskatīta kā izņēmums attiecībā pret kapitāla sabiedrībām. Kā jau tika minēts (Skatīt. 3.1 punktu), Komiteja piekrīt, ka kooperatīvā sabiedrība nebūtu jāuzskata kā izņēmums, bet tieši otrādi, līdz ko tas kļūst nepieciešams, jāpiemēro tiesiskais ietvars kooperatīvo sabiedrību specifikai. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Kā piemēru var minēt IAS 32 grāmatvedības normas sākotnējo projektu, paredzot, ka kooperatīvo sabiedrību sociālajām daļām jābūt pieskaitāmām pie parādu kategorijas, bet neuzskatītām par tīru kapitālu, jo tās būtu pakļautas iespējamai prasībai uz atlīdzināšanu. Pretēji sekām, kādas šis priekšraksts radīja kooperatīviem, princips bija interpretēts, dodot šim noteikumam izņēmumu ar diviem papildus nosacījumiem (11). Noteikumu nepārskatīšana, bet interpretācijas pievienošana attiecībā uz kooperatīvajām sabiedrībām orientējas kreditēt versiju, pēc kuras šī sabiedrības forma galvenokārt tiek uzskatīta kā izņēmums attiecībā pret kapitāla sabiedrībām. Kā jau tika minēts (Skatīt. 3.1 punktu), Komiteja piekrīt, ka kooperatīvā sabiedrība nebūtu jāuzskata kā izņēmums, bet tieši otrādi, līdz ko tas kļūst nepieciešams, jāpiemēro tiesiskais ietvars kooperatīvo sabiedrību specifikai.

| 4.1.2.2 | Sekojoši Komiteja aicina Komisiju ņemt vērā saskaņu, kas būtu jāievieš starp kooperatīvu tiesībām no vienas puses un tiesiskās vides pamata elementiem no otras puses, un īstenot to konkrētos pasākumus. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Sekojoši Komiteja aicina Komisiju ņemt vērā saskaņu, kas būtu jāievieš starp kooperatīvu tiesībām no vienas puses un tiesiskās vides pamata elementiem no otras puses, un īstenot to konkrētos pasākumus.

| 4.1.2.3 | Šajā sakarā Komiteja iesaka, ka Komisijas norīkotajām ekspertu grupām ar mērķi, lai šajā jomā izteiktos par atzinumiem nākotnes likumdošanas aktos, sistemātiski ņemtu vērā to raksturojošās īpašības un pie tam balstītos uz kooperatīvo sabiedrību organizāciju kompetencēm (12). |
| --- | --- |

4.1.2.3

Šajā sakarā Komiteja iesaka, ka Komisijas norīkotajām ekspertu grupām ar mērķi, lai šajā jomā izteiktos par atzinumiem nākotnes likumdošanas aktos, sistemātiski ņemtu vērā to raksturojošās īpašības un pie tam balstītos uz kooperatīvo sabiedrību organizāciju kompetencēm (12).

4.2   Konkurences noteikumi, atļauja veikt uzņēmējdarbību un nodokļu nomaksas kārtība

| 4.2.1 | Attiecībā uz konkurences tiesībām, tāpat kā citas uzņēmuma formas Komiteja bez aplinkiem atbalsta kooperatīvās sabiedrības, kuras pakļautas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81., 82 un no 86. līdz 88. pantam. Tomēr tā uzskata, ka paziņojuma daļas redakcija, kurā tā atsaucas uz līguma 81. pantu par nolīgumiem, nav skaidra, jo īpaši, kad Komisija norāda, ka “ja kooperatīvu organizācijas forma nav tieši pretrunā ar EK dibināšanas līguma 81. pantu, kārtībā vai iepriekš pieņemtie noteikumi varētu tikt uzskatīti kā konkurences šķēršļi” (13). Komisija iesaka dažādos kooperatīvu sektorus efektīvāk informēt par konkurences noteikumiem. |
| --- | --- |

4.2.1

Attiecībā uz konkurences tiesībām, tāpat kā citas uzņēmuma formas Komiteja bez aplinkiem atbalsta kooperatīvās sabiedrības, kuras pakļautas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81., 82 un no 86. līdz 88. pantam. Tomēr tā uzskata, ka paziņojuma daļas redakcija, kurā tā atsaucas uz līguma 81. pantu par nolīgumiem, nav skaidra, jo īpaši, kad Komisija norāda, ka “ja kooperatīvu organizācijas forma nav tieši pretrunā ar EK dibināšanas līguma 81. pantu, kārtībā vai iepriekš pieņemtie noteikumi varētu tikt uzskatīti kā konkurences šķēršļi” (13). Komisija iesaka dažādos kooperatīvu sektorus efektīvāk informēt par konkurences noteikumiem.

| 4.2.1.1 | Pamatojoties uz 2004. gada 11. oktobrī rīkotās kooperatīvā sektora pārstāvju aptaujas rezultātiem, Komiteja uzskata, ka problēma mazāk ir saistīta ar konkurences noteikumu nezināšanu, bet gan ar to, ka tajā ne vienmēr tiek integrētas kooperatīvu specifikas. Komiteja aicina Komisiju savu darbību saistīt ar dienestiem, kas atbildīgi par konkurences politiku, lai tie būtu labāk informēti par dažādajām kooperatīvo sabiedrību organizācijas formām. |
| --- | --- |

4.2.1.1

Pamatojoties uz 2004. gada 11. oktobrī rīkotās kooperatīvā sektora pārstāvju aptaujas rezultātiem, Komiteja uzskata, ka problēma mazāk ir saistīta ar konkurences noteikumu nezināšanu, bet gan ar to, ka tajā ne vienmēr tiek integrētas kooperatīvu specifikas. Komiteja aicina Komisiju savu darbību saistīt ar dienestiem, kas atbildīgi par konkurences politiku, lai tie būtu labāk informēti par dažādajām kooperatīvo sabiedrību organizācijas formām.

| 4.2.1.2 | Atkārtoti uzsverot to, ka uzņēmējdarbības formu daudzveidība tirgū ir viens no veselīgas konkurences atslēgas elementiem, Komiteja uzskata, ka šāda pieeja palīdzētu izvairīties no jebkāda veida diskriminācijas attiecībā uz kooperatīviem, ņemot vērā to organizāciju. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Atkārtoti uzsverot to, ka uzņēmējdarbības formu daudzveidība tirgū ir viens no veselīgas konkurences atslēgas elementiem, Komiteja uzskata, ka šāda pieeja palīdzētu izvairīties no jebkāda veida diskriminācijas attiecībā uz kooperatīviem, ņemot vērā to organizāciju.

| 4.2.2 | Tomēr Komiteja vērš uzmanību uz to, ka atsevišķās valstīs, lai veiktu kāda veida aktivitātes noteiktā sektorā, ir aizliegts reģistrēties ar kooperatīva statusu (14). Šis ir acīmredzams kavēklis tiesībām veikt uzņēmējdarbību. Šāda situācija ir vēl nožēlojamāka līdz ar to, ka regula par Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtiem šādu aizliegumu nenoliedz (15). Sekojoši Komiteja aicina Komisiju īstenot pētījumu par šo aizliegumu apjomu un mērķauditoriju. |
| --- | --- |

4.2.2

Tomēr Komiteja vērš uzmanību uz to, ka atsevišķās valstīs, lai veiktu kāda veida aktivitātes noteiktā sektorā, ir aizliegts reģistrēties ar kooperatīva statusu (14). Šis ir acīmredzams kavēklis tiesībām veikt uzņēmējdarbību. Šāda situācija ir vēl nožēlojamāka līdz ar to, ka regula par Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtiem šādu aizliegumu nenoliedz (15). Sekojoši Komiteja aicina Komisiju īstenot pētījumu par šo aizliegumu apjomu un mērķauditoriju.

| 4.2.3 | Attiecībā uz kooperatīvo sabiedrību nodokļiem, Komiteja atbalsta principu, pēc kura viena veida sabiedrībām piešķirtajām priekšrocībām jābūt proporcionālām ar tiesiskajiem ierobežojumiem vai uz to attiecošos sociālo pievienoto vērtību (16). Šajā sakarā Komiteja iedrošina Komisiju aicināt dalībvalstis izskatīt iespēju piešķirt kooperatīvajām sabiedrībām nodokļu atvieglojumus, pamatojoties uz to sabiedrisko noderīgumu un to ieguldījumu reģionālajā attīstībā, tomēr balstoties uz striktiem kontroles nosacījumiem, kas saistīti ar kooperatīvo vērtību un principu ievērošanu (17). |
| --- | --- |

4.2.3

Attiecībā uz kooperatīvo sabiedrību nodokļiem, Komiteja atbalsta principu, pēc kura viena veida sabiedrībām piešķirtajām priekšrocībām jābūt proporcionālām ar tiesiskajiem ierobežojumiem vai uz to attiecošos sociālo pievienoto vērtību (16). Šajā sakarā Komiteja iedrošina Komisiju aicināt dalībvalstis izskatīt iespēju piešķirt kooperatīvajām sabiedrībām nodokļu atvieglojumus, pamatojoties uz to sabiedrisko noderīgumu un to ieguldījumu reģionālajā attīstībā, tomēr balstoties uz striktiem kontroles nosacījumiem, kas saistīti ar kooperatīvo vērtību un principu ievērošanu (17).

4.3   Uzņēmumu sociālā atbildība un uzņēmuma vadība

4.3.1   Uzņēmumu sociālā atbildība (U.S.A.)

| 4.3.1.1 | Ekonomikas globalizācijas tendence ir paaugstināt prasības par uzņēmumu rentabilitāti, dažkārt nosakot arī citus sociālos priekšrakstus. U.S.A. jeb “sociālo un apkārtējo jautājumu labprātīga integrācija uzņēmumu komerciālajās aktivitātēs un to attiecības ar partneriem” (18) kooperatīvajās sabiedrībās nav jauna koncepcija. Tas, ka tās vienlaicīgi apvieno ekonomiskos un sociālos mērķus, un ka to darbības veidi balstās uz cilvēku un iekšējās demokrātijas principiem, ir par pamatu U.S.A. integrēšanai un investīcijām šajā jomā (19). |
| --- | --- |

4.3.1.1

Ekonomikas globalizācijas tendence ir paaugstināt prasības par uzņēmumu rentabilitāti, dažkārt nosakot arī citus sociālos priekšrakstus. U.S.A. jeb “sociālo un apkārtējo jautājumu labprātīga integrācija uzņēmumu komerciālajās aktivitātēs un to attiecības ar partneriem” (18) kooperatīvajās sabiedrībās nav jauna koncepcija. Tas, ka tās vienlaicīgi apvieno ekonomiskos un sociālos mērķus, un ka to darbības veidi balstās uz cilvēku un iekšējās demokrātijas principiem, ir par pamatu U.S.A. integrēšanai un investīcijām šajā jomā (19).

| 4.3.1.2 | Komiteja izsaka nožēlu, ka paziņojumā šīs svarīgais jautājums netika iekļauts, un iesaka, lai turpmāk tiktu veikti konkrēti pasākumi, kas veicinātu kooperatīvo sabiedrību praktizēšanos šajā jomā (20). |
| --- | --- |

4.3.1.2

Komiteja izsaka nožēlu, ka paziņojumā šīs svarīgais jautājums netika iekļauts, un iesaka, lai turpmāk tiktu veikti konkrēti pasākumi, kas veicinātu kooperatīvo sabiedrību praktizēšanos šajā jomā (20).

4.3.2   Uzņēmuma vadība

| 4.3.2.1 | Jau vairākus gadus Komiteja ar lielu interesi seko jautājumiem, kas skar uzņēmumu vadību (21). Pārdomas, kas turpina dominēt šajā jomā reti kad atsaucas uz kooperatīvajām sabiedrībām. Tas rada sava veida paradoksu, jo liels skaits priekšrakstu, kas saistīti arī ar kooperatīvu organizāciju, tos noveda līdz specifiska vadības modeļa ieviešanai (22). Kooperatīvo audita asociāciju pakalpojumi var nest ievērojamu ieguldījumu kooperatīvās darbības panākumos; šādas asociācijas darbojas daudzās dalībvalstīs, dažās no kurām ir vairāk kā 100 gadu ilga nepārtraukta kooperatīvu darbības pieredze. Tādēļ ir svarīgi, lai Eiropas Kopienas Direktīvā par likumā noteikto revīziju būtu atzīta un iekļauta šī kooperatīvo tiesību institūcija. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Jau vairākus gadus Komiteja ar lielu interesi seko jautājumiem, kas skar uzņēmumu vadību (21). Pārdomas, kas turpina dominēt šajā jomā reti kad atsaucas uz kooperatīvajām sabiedrībām. Tas rada sava veida paradoksu, jo liels skaits priekšrakstu, kas saistīti arī ar kooperatīvu organizāciju, tos noveda līdz specifiska vadības modeļa ieviešanai (22). Kooperatīvo audita asociāciju pakalpojumi var nest ievērojamu ieguldījumu kooperatīvās darbības panākumos; šādas asociācijas darbojas daudzās dalībvalstīs, dažās no kurām ir vairāk kā 100 gadu ilga nepārtraukta kooperatīvu darbības pieredze. Tādēļ ir svarīgi, lai Eiropas Kopienas Direktīvā par likumā noteikto revīziju būtu atzīta un iekļauta šī kooperatīvo tiesību institūcija.

| 4.3.2.2 | Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi šo pieredzi integrēt debatēs, kas skar uzņēmuma vadību, lai tā bagātinātu progresu un ieteikumus, kurus varētu piemērot dažādajos nosacījumos attiecībā pret uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

4.3.2.2

Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi šo pieredzi integrēt debatēs, kas skar uzņēmuma vadību, lai tā bagātinātu progresu un ieteikumus, kurus varētu piemērot dažādajos nosacījumos attiecībā pret uzņēmējdarbību.

4.4   Kooperatīvo uzņēmumu grupas

| 4.4.1 | Tāpat Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz grupām, kuras sastāv no kooperatīvajiem uzņēmumiem. Tie ir uzņēmējdarbības modeļi, kuri skaidri dod priekšroku partnerattiecību stratēģijai un sadarbībai starp kooperatīvajiem uzņēmumiem, nekā to apvienošanai vai pārpirkšanai. Tas šiem uzņēmumiem ļauj stāties pret globalizācijas un pieaugošās konkurences izaicinājumiem, saglabājot savu kooperatīvu identitāti. |
| --- | --- |

4.4.1

Tāpat Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz grupām, kuras sastāv no kooperatīvajiem uzņēmumiem. Tie ir uzņēmējdarbības modeļi, kuri skaidri dod priekšroku partnerattiecību stratēģijai un sadarbībai starp kooperatīvajiem uzņēmumiem, nekā to apvienošanai vai pārpirkšanai. Tas šiem uzņēmumiem ļauj stāties pret globalizācijas un pieaugošās konkurences izaicinājumiem, saglabājot savu kooperatīvu identitāti.

| 4.4.2 | Ievērojot konkurences tiesības, Komiteja uzskata par pareizu atbalstīt šādu grupu attīstību un atbalsta sniegšanu tām, kas kooperatīviem ļautu attīstīt kopēju modeli vai preču un pakalpojumu gammu, kas varētu konsolidēt kooperatīvus gan starpvalstu, gan pasaules līmenī. Tā arī uzskata, ka šādam svarīgam jautājumam jābūt iekļautam paziņojumā. |
| --- | --- |

4.4.2

Ievērojot konkurences tiesības, Komiteja uzskata par pareizu atbalstīt šādu grupu attīstību un atbalsta sniegšanu tām, kas kooperatīviem ļautu attīstīt kopēju modeli vai preču un pakalpojumu gammu, kas varētu konsolidēt kooperatīvus gan starpvalstu, gan pasaules līmenī. Tā arī uzskata, ka šādam svarīgam jautājumam jābūt iekļautam paziņojumā.

5.   Novērojami un ieteikumi attiecībā par piedāvātajiem pasākumiem

5.1   Kooperatīvu prakses apkopošana un attīstības veicināšana (1.-2. pasākums)

| 5.1.1 | Komiteja aicina Komisiju veikt jebkura veida veicināšanas pasākumus, lai uzlabotu kooperatīvo sabiedrību raksturojošo iezīmju apkopošanu un ņemšanu vērā. To nepārzināšana ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc to potenciāls nav pietiekami izmantots. Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka labākās prakses, kas saistīta ar šī veida uzņēmējdarbību, identificēšanai, standartizācijai un izplatīšanai turpmāk jābūt atbalstītai un veicinātai. |
| --- | --- |

5.1.1

Komiteja aicina Komisiju veikt jebkura veida veicināšanas pasākumus, lai uzlabotu kooperatīvo sabiedrību raksturojošo iezīmju apkopošanu un ņemšanu vērā. To nepārzināšana ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc to potenciāls nav pietiekami izmantots. Šajā sakarā Komiteja uzskata, ka labākās prakses, kas saistīta ar šī veida uzņēmējdarbību, identificēšanai, standartizācijai un izplatīšanai turpmāk jābūt atbalstītai un veicinātai.

| 5.1.2 | Jo īpaši tā piedāvā, lai Komisija piešķir daudz lielāku oficiālu atzīšanu Starptautiskās darba organizācijas 193. ieteikumam, kas, visu 25 Eiropas Savienības valstu pieņemts dokuments, ir pirmais Eiropas konsensus par kooperatīvu normām un attīstības veicināšanu. Komiteja arī iesaka konkrētu pasākumu izstrādi un ieviešanu, piemēram, informatīvas kampaņas par kooperatīvo uzņēmējdarbības formu raksturu un nozīmību, balstoties uz dažādiem video uzskates materiāliem, uzņēmuma ģenerāldirekcijas interneta mājas lapām, u.c. Šai kampaņai jābūt veltītai ekonomiskajiem un sociālajiem sadarbības partneriem un nacionālajām valsts iestādēm. |
| --- | --- |

5.1.2

Jo īpaši tā piedāvā, lai Komisija piešķir daudz lielāku oficiālu atzīšanu Starptautiskās darba organizācijas 193. ieteikumam, kas, visu 25 Eiropas Savienības valstu pieņemts dokuments, ir pirmais Eiropas konsensus par kooperatīvu normām un attīstības veicināšanu. Komiteja arī iesaka konkrētu pasākumu izstrādi un ieviešanu, piemēram, informatīvas kampaņas par kooperatīvo uzņēmējdarbības formu raksturu un nozīmību, balstoties uz dažādiem video uzskates materiāliem, uzņēmuma ģenerāldirekcijas interneta mājas lapām, u.c. Šai kampaņai jābūt veltītai ekonomiskajiem un sociālajiem sadarbības partneriem un nacionālajām valsts iestādēm.

| 5.1.3 | Tāpat Komiteja iesaka, lai šiem kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanas pasākumiem tiktu pievērsta vērība arī visos Komisijas ģenerāldirektorātos. Šajā sakarā īpaša uzmanība ir jāveltī tiem dienestiem, kuri darbojas ar iniciatīvām, kuras tieši skar kooperatīvas sabiedrības to uzņēmējdarbības un sociālajā jomā (Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāts, Nodarbinātības un sociālo lietu ģenerāldirektorāts, Konkurences ģenerāldirektorāts, Veselības un patērētāju tiesību aizsardzības ģenerāldirektorāts ...). |
| --- | --- |

5.1.3

Tāpat Komiteja iesaka, lai šiem kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanas pasākumiem tiktu pievērsta vērība arī visos Komisijas ģenerāldirektorātos. Šajā sakarā īpaša uzmanība ir jāveltī tiem dienestiem, kuri darbojas ar iniciatīvām, kuras tieši skar kooperatīvas sabiedrības to uzņēmējdarbības un sociālajā jomā (Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāts, Nodarbinātības un sociālo lietu ģenerāldirektorāts, Konkurences ģenerāldirektorāts, Veselības un patērētāju tiesību aizsardzības ģenerāldirektorāts ...).

5.2   Statistikas dati (3. pasākums)

| 5.2.1 | Komiteja atbalsta Komisijas nostāju par to, ka būtu uzlabojama statistika kooperatīvo sabiedrību jomā. Lielākajā daļā Savienības valstu, pat tad, ja šāda statistika tiek apkopota, ne vienmēr tā regulāri tiek aktualizēta. Tāpat arī izmantotās metodes ļoti retos gadījumos ir homogēnas. Šis ir galvenais šķērslis zināšanu par kooperatīviem veicināšanā un uzlabošanā. |
| --- | --- |

5.2.1

Komiteja atbalsta Komisijas nostāju par to, ka būtu uzlabojama statistika kooperatīvo sabiedrību jomā. Lielākajā daļā Savienības valstu, pat tad, ja šāda statistika tiek apkopota, ne vienmēr tā regulāri tiek aktualizēta. Tāpat arī izmantotās metodes ļoti retos gadījumos ir homogēnas. Šis ir galvenais šķērslis zināšanu par kooperatīviem veicināšanā un uzlabošanā.

| 5.2.2 | Lai turpmāk nepieļautu šādu situāciju, Komisija ir paredzējusi satelītu kontu tehnikas ieviešanu. Šīs tehnikas ieviešana, kas līdz šim kooperatīvajām sabiedrībām vēl nav bijusi ieviesta, līdz šim jau bija izmēģināta uz organizācijām, kuras ne vienmēr darbojas tirgus jomā vai kuras iekļaujas tādās organizācijās, kuru mērķis nav peļņu nesošs (23). Tāpat Komiteja uzsver nepieciešamību, lai noteiktie veidi un līdzekļi neaizēnotu kooperatīvu ekonomisko un komerciālo svarīgumu. Jāatzīmē, ka sabiedrības aptaujā tika konstatēts, ka šis jautājums kooperatīvajām organizācijām tāpat ir svarīgs. |
| --- | --- |

5.2.2

Lai turpmāk nepieļautu šādu situāciju, Komisija ir paredzējusi satelītu kontu tehnikas ieviešanu. Šīs tehnikas ieviešana, kas līdz šim kooperatīvajām sabiedrībām vēl nav bijusi ieviesta, līdz šim jau bija izmēģināta uz organizācijām, kuras ne vienmēr darbojas tirgus jomā vai kuras iekļaujas tādās organizācijās, kuru mērķis nav peļņu nesošs (23). Tāpat Komiteja uzsver nepieciešamību, lai noteiktie veidi un līdzekļi neaizēnotu kooperatīvu ekonomisko un komerciālo svarīgumu. Jāatzīmē, ka sabiedrības aptaujā tika konstatēts, ka šis jautājums kooperatīvajām organizācijām tāpat ir svarīgs.

| 5.2.3 | Lai pēc iespējas ātrāk realizētu kooperatīvo sabiedrību datu sakārtošanu, Komiteja iesaka, ja vien tas ir iespējams, pēc iespējas ātrāk nodibināt sadarbību starp Eurostat un valstu iestādēm, kuru uzdevumos ietilpst statistikas apkopošana par uzņēmumiem, lai visbeidzot sakārtotu uzņēmumu datus, neskatoties uz atšķirīgajām to reglamentējošām juridiskajiem bāzēm. |
| --- | --- |

5.2.3

Lai pēc iespējas ātrāk realizētu kooperatīvo sabiedrību datu sakārtošanu, Komiteja iesaka, ja vien tas ir iespējams, pēc iespējas ātrāk nodibināt sadarbību starp Eurostat un valstu iestādēm, kuru uzdevumos ietilpst statistikas apkopošana par uzņēmumiem, lai visbeidzot sakārtotu uzņēmumu datus, neskatoties uz atšķirīgajām to reglamentējošām juridiskajiem bāzēm.

5.3   Uzņēmējdarbība un apmācība (4. pasākums)

| 5.3.1 | Komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai izglītības, mācību, praktiskās apmācības par uzņēmējdarbību un pastāvīgas izglītības programmās (24) tiktu ņemtas vērā arī kooperatīvu vajadzības. Tā atgādina, ka šī tēma ir iekļauta arī Starptautiskās darba organizācijas 193. ieteikumā, un izskata atzinību par to, ka šo jautājumu savā atzinumā ir iekļāvusi arī Reģionu komiteja (25). Komiteja atbalsta Komisiju tās gribā sasaistīt pastāvošo praksi un to izplatīt tālāk. |
| --- | --- |

5.3.1

Komiteja uzskata, ka ir svarīgi, lai izglītības, mācību, praktiskās apmācības par uzņēmējdarbību un pastāvīgas izglītības programmās (24) tiktu ņemtas vērā arī kooperatīvu vajadzības. Tā atgādina, ka šī tēma ir iekļauta arī Starptautiskās darba organizācijas 193. ieteikumā, un izskata atzinību par to, ka šo jautājumu savā atzinumā ir iekļāvusi arī Reģionu komiteja (25). Komiteja atbalsta Komisiju tās gribā sasaistīt pastāvošo praksi un to izplatīt tālāk.

| 5.3.2 | Tāpat Komiteja valstīm iesaka skolu un universitātes tipa augstskolu programmās iekļaut informāciju par kooperatīviem. Sagatavojot un izplatot specifiskus uzskates līdzekļus, Komisija varētu izvirzīt divus mērķus, no vienas puses, pastāvošās pieredzes apkopošanu un no otras puses, informācijas par kooperatīvu lomu iekļaušanu mācību programmās. |
| --- | --- |

5.3.2

Tāpat Komiteja valstīm iesaka skolu un universitātes tipa augstskolu programmās iekļaut informāciju par kooperatīviem. Sagatavojot un izplatot specifiskus uzskates līdzekļus, Komisija varētu izvirzīt divus mērķus, no vienas puses, pastāvošās pieredzes apkopošanu un no otras puses, informācijas par kooperatīvu lomu iekļaušanu mācību programmās.

5.4   Atbalsta dienesti uzņēmumiem (5. pasākums)

| 5.4.1 | Komiteja piekrīt Komisijas vēlmei aicināt tradicionālos uzņēmumu atbalsta dienestus stiprāk piemēroties kooperatīvu vajadzībām, un atgādina, ka šādi specializēti dienesti jau pastāv un šādus pakalpojumus sniedz. Tiem, iekļaujoties Komisijas organizētajos pasākumos, ir jāattīsta un jāsniedz savi pakalpojumi. |
| --- | --- |

5.4.1

Komiteja piekrīt Komisijas vēlmei aicināt tradicionālos uzņēmumu atbalsta dienestus stiprāk piemēroties kooperatīvu vajadzībām, un atgādina, ka šādi specializēti dienesti jau pastāv un šādus pakalpojumus sniedz. Tiem, iekļaujoties Komisijas organizētajos pasākumos, ir jāattīsta un jāsniedz savi pakalpojumi.

| 5.4.2 | Šajā sakarā Komiteja atgādina, ka jaunā ilgtermiņa programma uzņēmumiem 2006. -2010. gadam (26) nesatur nevienu virzienu, ne arī vadlīniju par kooperatīvajām sabiedrībām. Tā atgādina, ka rīcības plāns uzņēmumiem (27) attiecībā uz tām nesatur nevienu atsauci, ja vien ar “sociālo ekonomikas” traktējumu, kuras formulējums dokumentā tomēr ir neskaidrs. |
| --- | --- |

5.4.2

Šajā sakarā Komiteja atgādina, ka jaunā ilgtermiņa programma uzņēmumiem 2006. -2010. gadam (26) nesatur nevienu virzienu, ne arī vadlīniju par kooperatīvajām sabiedrībām. Tā atgādina, ka rīcības plāns uzņēmumiem (27) attiecībā uz tām nesatur nevienu atsauci, ja vien ar “sociālo ekonomikas” traktējumu, kuras formulējums dokumentā tomēr ir neskaidrs.

5.5   Pieeja finansējumam (6. pasākums)

| 5.5.1 | Komiteja aicina Komisiju nekavējoties veikt paredzēto analīzi, lai izvērtētu cik pamatoti Eiropas investīciju fonda instrumentos ir iekļaut specifisku atsauci par kooperatīvajām sabiedrībām. Šajā sakarā Komitejai tomēr tika paziņots, ka šī atsauce, pamatojoties uz vienlīdzīgu pieeju tiesiskajām formām, ir noraidīta. Komiteja aicina Komisiju precizēt, kuri būs jaunie konkrētie pasākumi, kurus varētu īstenot Komisija attiecībā par finansējuma jautājumu, jo cita veida pasākums, t.i., sekot, lai kooperatīvi varētu tikt iesaistīti citām kopienas programmām, patreizējā situācijā neko nemaina. Tomēr Komiteja vēlētos, lai Eiropas fonds lielāko tā daļu varētu rezervēt atbalsta sniegšanai maziem un vidējiem uzņēmumiem un kooperatīvajām sabiedrībām, kuriem finansējuma jomā nav nopietnas garantijas. |
| --- | --- |

5.5.1

Komiteja aicina Komisiju nekavējoties veikt paredzēto analīzi, lai izvērtētu cik pamatoti Eiropas investīciju fonda instrumentos ir iekļaut specifisku atsauci par kooperatīvajām sabiedrībām. Šajā sakarā Komitejai tomēr tika paziņots, ka šī atsauce, pamatojoties uz vienlīdzīgu pieeju tiesiskajām formām, ir noraidīta. Komiteja aicina Komisiju precizēt, kuri būs jaunie konkrētie pasākumi, kurus varētu īstenot Komisija attiecībā par finansējuma jautājumu, jo cita veida pasākums, t.i., sekot, lai kooperatīvi varētu tikt iesaistīti citām kopienas programmām, patreizējā situācijā neko nemaina. Tomēr Komiteja vēlētos, lai Eiropas fonds lielāko tā daļu varētu rezervēt atbalsta sniegšanai maziem un vidējiem uzņēmumiem un kooperatīvajām sabiedrībām, kuriem finansējuma jomā nav nopietnas garantijas.

| 5.5.2 | Šajā sakarā Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz to, ka jaunais līgums par fondiem, tā saucamais Basel II, uzņēmumu finansēšanas politikā bankām uzliks par pienākumu ņemt vērā to riska profilu, jo īpaši vadoties pēc to maksātnespējas un vadības veida. Tas atsevišķām kooperatīvajām sabiedrībām varētu radīt daudz apgrūtinošāku kredītu iegūšanu (28). |
| --- | --- |

5.5.2

Šajā sakarā Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz to, ka jaunais līgums par fondiem, tā saucamais Basel II, uzņēmumu finansēšanas politikā bankām uzliks par pienākumu ņemt vērā to riska profilu, jo īpaši vadoties pēc to maksātnespējas un vadības veida. Tas atsevišķām kooperatīvajām sabiedrībām varētu radīt daudz apgrūtinošāku kredītu iegūšanu (28).

| 5.5.3 | Ņemot vērā to kapitāla specifisko raksturu, (daļas nekotējas biržā, daļu atmaksa notiek pēc to nominālās vērtības, u.t.t. ...), bieži vien kooperatīvajām sabiedrībām rodas grūtības savai attīstībai atrast finansējumu. Šajā sakarā Komiteja to norāda Komisijai un aicina tās dalībvalstis, kurās pastāv attiecīgā likumdošana par kooperatīvajām sabiedrībām, tajā iekļaut iespēju tām laist apgrozībā diskontējamas un investoriem ienesīgas daļas ar nosacījumu, ka to piedalīšanās nekaitēs ne kooperatīva raksturam, ne sabiedrības locekļu kontrolei (29). |
| --- | --- |

5.5.3

Ņemot vērā to kapitāla specifisko raksturu, (daļas nekotējas biržā, daļu atmaksa notiek pēc to nominālās vērtības, u.t.t. ...), bieži vien kooperatīvajām sabiedrībām rodas grūtības savai attīstībai atrast finansējumu. Šajā sakarā Komiteja to norāda Komisijai un aicina tās dalībvalstis, kurās pastāv attiecīgā likumdošana par kooperatīvajām sabiedrībām, tajā iekļaut iespēju tām laist apgrozībā diskontējamas un investoriem ienesīgas daļas ar nosacījumu, ka to piedalīšanās nekaitēs ne kooperatīva raksturam, ne sabiedrības locekļu kontrolei (29).

5.6   Kooperatīvo sabiedrību ieguldījums atsevišķās uzņēmuma politikas jomās (7. pasākums)

| 5.6.1 | Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka kooperatīvā sabiedrība pēc to vadības veidiem ir labi adaptēts modelis, kas ļauj darba ņēmējiem piedalīties to vadībā. Komiteja piedāvā, lai šis modelis būtu iekļauts programmās un pasākumos, kurus Komisija šajā jomā ir paredzējusi veicināt. |
| --- | --- |

5.6.1

Komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka kooperatīvā sabiedrība pēc to vadības veidiem ir labi adaptēts modelis, kas ļauj darba ņēmējiem piedalīties to vadībā. Komiteja piedāvā, lai šis modelis būtu iekļauts programmās un pasākumos, kurus Komisija šajā jomā ir paredzējusi veicināt.

| 5.6.2 | Komisija ierosina izstrādāt pētījumu par kooperatīvajām sabiedrībām, kuru galvenais uzsvars ir sabiedrisko vajadzību apmierināšana. Ar pētījumu ir iespējams arī paradīt to ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā. Tomēr Komiteja ierosina pētījumā nošķirt sociālo kooperatīvu īpatnības no “sociālo uzņēmumu” īpatnībām (30). |
| --- | --- |

5.6.2

Komisija ierosina izstrādāt pētījumu par kooperatīvajām sabiedrībām, kuru galvenais uzsvars ir sabiedrisko vajadzību apmierināšana. Ar pētījumu ir iespējams arī paradīt to ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā. Tomēr Komiteja ierosina pētījumā nošķirt sociālo kooperatīvu īpatnības no “sociālo uzņēmumu” īpatnībām (30).

5.7   Valstu likumdošanu saskaņošana un uzlabošana, tipveida likumu izstrāde, un Eiropas kooperatīvā sabiedrība (8., 9., 10., 11. pasākums)

| 5.7.1 | Atgādinot to, ka reglamentējošā bāze, uz kuras balstās kooperatīvo sabiedrību attīstība, ir tik pat svarīga kā organizāciju veidi, kurus tās izmanto savu mērķu sasniegšanai, Komiteja atbalsta Komisijas piešķirto prioritāti to attiecīgajam juridiskajam statusam gan valstu, gan Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

5.7.1

Atgādinot to, ka reglamentējošā bāze, uz kuras balstās kooperatīvo sabiedrību attīstība, ir tik pat svarīga kā organizāciju veidi, kurus tās izmanto savu mērķu sasniegšanai, Komiteja atbalsta Komisijas piešķirto prioritāti to attiecīgajam juridiskajam statusam gan valstu, gan Eiropas līmenī.

| 5.7.2 | Komiteja atbalsta tikšanās ar valstu administrācijām par jautājumiem, kas tieši skar regulas par Eiropas kooperatīvajām sabiedrībām un tam asociētās direktīvas ieviešanu. Tāpat tā atbalsta regulāru sagatavošanās darbu kontroli. Salīdzinājumam Eiropas sabiedrība, kuras statūti nesen ir stājušies spēkā, piemēram, ir iekļauta tikai sešās nacionālajās likumdošanās. |
| --- | --- |

5.7.2

Komiteja atbalsta tikšanās ar valstu administrācijām par jautājumiem, kas tieši skar regulas par Eiropas kooperatīvajām sabiedrībām un tam asociētās direktīvas ieviešanu. Tāpat tā atbalsta regulāru sagatavošanās darbu kontroli. Salīdzinājumam Eiropas sabiedrība, kuras statūti nesen ir stājušies spēkā, piemēram, ir iekļauta tikai sešās nacionālajās likumdošanās.

| 5.7.3 | Attiecībā uz tipveida likumu izstrādi, Komiteja pasvītro šīs daļas redakcijas divdomību. Kaut arī Komisija izsakās, ka tā nesniegs priekšlikumus kooperatīvo sabiedrību tiesību harnonizācijai, tā norada uz Eiropas augsta līmeņa sabiedrību tiesību ekspertu grupas slēdzieniem, kuri tieši virzās uz nacionālo kooperatīvu tiesību saskaņošanu. |
| --- | --- |

5.7.3

Attiecībā uz tipveida likumu izstrādi, Komiteja pasvītro šīs daļas redakcijas divdomību. Kaut arī Komisija izsakās, ka tā nesniegs priekšlikumus kooperatīvo sabiedrību tiesību harnonizācijai, tā norada uz Eiropas augsta līmeņa sabiedrību tiesību ekspertu grupas slēdzieniem, kuri tieši virzās uz nacionālo kooperatīvu tiesību saskaņošanu.

| 5.7.4 | Komiteja atzīst, ka daudzi regulas par Eiropas kooperatīvajām sabiedrībām panti, atsaucas uz valstu likumdošanām. Ņemot vērā to, ka piecus gadus pēc regulas par EKS stāšanās spēkā, tās piemērošana bija par pamatu paziņojuma sagatavošanai, Komiteja piekrīt, ka ir nepieciešams sagatavot tipveida likumus, lai tuvinātu valstu likumdošanas par kooperatīviem un/vai uzskatītu par vajadzīgu Eiropas līmenī pieņemt kopējus noteikumus, un ir nepieciešams, lai pārrunas un šie darbi jau pašā sākumā tiktu uzsākti kopā ar kooperatīvo uzņēmumu profesionālo pārstāvju organizācijām. |
| --- | --- |

5.7.4

Komiteja atzīst, ka daudzi regulas par Eiropas kooperatīvajām sabiedrībām panti, atsaucas uz valstu likumdošanām. Ņemot vērā to, ka piecus gadus pēc regulas par EKS stāšanās spēkā, tās piemērošana bija par pamatu paziņojuma sagatavošanai, Komiteja piekrīt, ka ir nepieciešams sagatavot tipveida likumus, lai tuvinātu valstu likumdošanas par kooperatīviem un/vai uzskatītu par vajadzīgu Eiropas līmenī pieņemt kopējus noteikumus, un ir nepieciešams, lai pārrunas un šie darbi jau pašā sākumā tiktu uzsākti kopā ar kooperatīvo uzņēmumu profesionālo pārstāvju organizācijām.

| 5.7.5 | Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka sabiedrības veiktā aptauja parādīja, ka ļoti daudzas kooperatīvu organizācijas labāk būtu par konsolidāciju un patreizējās valstu likumdošanas par kooperatīviem uzlabošanu, nekā to pārskatīšanu ar mērķi tos harmonizēt (31). Pēc viņu domām šāda pieeja varētu radīt labākus rezultātus sabiedrības pārstrukturēšanās (32) problēmas risināšanā, kura skārusi atsevišķus kooperatīvus. |
| --- | --- |

5.7.5

Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka sabiedrības veiktā aptauja parādīja, ka ļoti daudzas kooperatīvu organizācijas labāk būtu par konsolidāciju un patreizējās valstu likumdošanas par kooperatīviem uzlabošanu, nekā to pārskatīšanu ar mērķi tos harmonizēt (31). Pēc viņu domām šāda pieeja varētu radīt labākus rezultātus sabiedrības pārstrukturēšanās (32) problēmas risināšanā, kura skārusi atsevišķus kooperatīvus.

| 5.7.6 | Šādā redzējumā Komiteja Komisijai ierosina realizēt salīdzinošo pētījumu par kapitāla sabiedrību līdz šim specifisko priekšrakstu iestrādāšanas valstu likumdošanās par kooperatīviem ietekmi un apmērus (33). |
| --- | --- |

5.7.6

Šādā redzējumā Komiteja Komisijai ierosina realizēt salīdzinošo pētījumu par kapitāla sabiedrību līdz šim specifisko priekšrakstu iestrādāšanas valstu likumdošanās par kooperatīviem ietekmi un apmērus (33).

5.8   Kopienu mērķi (12. pasākums)

| 5.8.1 | Komiteja atbalsta Komisijas nodomu ar kopienas programmām veicināt kooperatīvo sabiedrību ieguldījumu kopienu mērķu sasniegšanā. Tomēr tā šaubās par līdzekļiem, ar kādiem mērķis būs sasniedzams gadījumā, ja šajā sakarā tam netiks paredzēts budžets. |
| --- | --- |

5.8.1

Komiteja atbalsta Komisijas nodomu ar kopienas programmām veicināt kooperatīvo sabiedrību ieguldījumu kopienu mērķu sasniegšanā. Tomēr tā šaubās par līdzekļiem, ar kādiem mērķis būs sasniedzams gadījumā, ja šajā sakarā tam netiks paredzēts budžets.

| 5.8.2 | Jo īpaši paziņojumā uzsvērta “lauksaimniecības politikas sakarā ar paplašināšanos” joma, kurai paredzēts viens pasākums. Komiteja atbalsta šo jautājumu, bet uzskata, ka tāpat būtu nepieciešams pārvērst pasākumos atsaukšanās uz citām jomām, t.i., lauku un reģionu attīstība, kā arī jaunu darba vietu izveide. |
| --- | --- |

5.8.2

Jo īpaši paziņojumā uzsvērta “lauksaimniecības politikas sakarā ar paplašināšanos” joma, kurai paredzēts viens pasākums. Komiteja atbalsta šo jautājumu, bet uzskata, ka tāpat būtu nepieciešams pārvērst pasākumos atsaukšanās uz citām jomām, t.i., lauku un reģionu attīstība, kā arī jaunu darba vietu izveide.

| 5.8.3 | Vispārējā veidā Komiteja definīcijas ziņā vērtē par izdevīgiem atbalsta un attīstības veicināšanas pasākumus, lai saglabātu kooperatīvu attīstības pola koncepciju. Tas jau no paša sākuma atsevišķai jomai no kooperatīvu prakses ļauj izplatīties citos aktivitāšu sektoros. |
| --- | --- |

5.8.3

Vispārējā veidā Komiteja definīcijas ziņā vērtē par izdevīgiem atbalsta un attīstības veicināšanas pasākumus, lai saglabātu kooperatīvu attīstības pola koncepciju. Tas jau no paša sākuma atsevišķai jomai no kooperatīvu prakses ļauj izplatīties citos aktivitāšu sektoros.

6.   Kopsavilkums

| 6.1 | Komiteja atbalsta šī paziņojuma par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā publicēšanu. Pēc regulas par Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtiem (EKS) pieņemšanas, tā apliecina lietderību, kādu Komisija ienes kooperatīvajām sabiedrībām, uzsverot šī veida uzņēmumu ekonomisko un sociālo nozīmību, tāpat kā to potenciālu Lisabonas stratēģijas īstenošanā. |
| --- | --- |

6.1

Komiteja atbalsta šī paziņojuma par kooperatīvo sabiedrību attīstības veicināšanu Eiropā publicēšanu. Pēc regulas par Eiropas kooperatīvās sabiedrības statūtiem (EKS) pieņemšanas, tā apliecina lietderību, kādu Komisija ienes kooperatīvajām sabiedrībām, uzsverot šī veida uzņēmumu ekonomisko un sociālo nozīmību, tāpat kā to potenciālu Lisabonas stratēģijas īstenošanā.

| 6.2 | Komiteja jo īpaši uzsver piešķirto prioritāti kooperatīvās uzņēmējdarbības attīstības veicināšanai. Šīs uzņēmējdarbības formas nezināšana ir lielākais kavēklis kooperatīvo sabiedrību attīstībai Eiropā. |
| --- | --- |

6.2

Komiteja jo īpaši uzsver piešķirto prioritāti kooperatīvās uzņēmējdarbības attīstības veicināšanai. Šīs uzņēmējdarbības formas nezināšana ir lielākais kavēklis kooperatīvo sabiedrību attīstībai Eiropā.

| 6.3 | Atbalstot galvenās šī paziņojuma vadlīnijas, Komiteja uzsver, ka, pamatojoties uz iepriekš definētu grafiku, būtu lietderīgi pēc iespējas konkrētāk raksturot atsevišķus pasākumus. Tieši tāpēc Komiteja iesaka, lai pēc iespējas ātrāk tiktu uzsākts paredzēto pasākumu realizācijas process, negaidot tā novērtējumus pēc 2008. gada, kā to ieteikusi Komisija. Šim procesam būtu jābūt cieši saistītam ar iesaistīto kooperatīvu profesionālajām organizācijām gan valstu, gan Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

6.3

Atbalstot galvenās šī paziņojuma vadlīnijas, Komiteja uzsver, ka, pamatojoties uz iepriekš definētu grafiku, būtu lietderīgi pēc iespējas konkrētāk raksturot atsevišķus pasākumus. Tieši tāpēc Komiteja iesaka, lai pēc iespējas ātrāk tiktu uzsākts paredzēto pasākumu realizācijas process, negaidot tā novērtējumus pēc 2008. gada, kā to ieteikusi Komisija. Šim procesam būtu jābūt cieši saistītam ar iesaistīto kooperatīvu profesionālajām organizācijām gan valstu, gan Eiropas līmenī.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Kooperatīvu harta, pieņemta 1995. gadā Starptautiskā kooperatīvu alianses kongresa laikā Mančestrā.

1

(2)  Turpat.

2

(3)  2004. gada 16. jūnija Reģionu komitejas atzinums, CdR 97/2004 final, referente: Pellinen kdze, OV C 318, 2004. gada 22. decembris

3

Pellinen

(4)  Rezolūcija Nr. 56/114, pieņemta 2001. gada 19. decembra ANO Ģenerālās asamblejas 88. plenārās sesijas laikā.

4

(5)  R 193. Ieteikumi, kas attiecas uz kooperatīvu attīstības vecināšanu, pieņemtas 2002. gada 20. jūnija Starptautiskās darba konferences 90. sesijas laikā.

5

(6)  Ratifikācijas procesā esošās Eiropas Konstitūcijas III-142. pants.

6

(7)  Regula Nr. 1435/2003, OV L 207, 2003. gada 18. augusts; Direktīva Nr. 2003/72/EK, OV L 207, 2003. gada 18. augusts.

7

Skatīt EESK 1992. gada 26. maija atzinumu Padomes priekšlikumam Regulai par kooperatīvo sabiedrību statūtiem Eiropā un Padomes priekšlikumam direktīvai, kas papildina kooperatīvo sabiedrību Eiropā statūtus jautājumos par darbaspēka lomu, OV C 223, 1992. gada 31. augusts.

(8)  EESK atzinums “Sociālā ekonomika un Vienotais tirgus”, Referents: Olsson kgs, OV C 117, 2000. gada 26. aprīlis.

8

Olsson

(9)  Skatīt 3. atsauci.

9

(10)  EESK atzinums “Kandidātvalstu ekonomiskā diversifikācija. Mazo un vidējo uzņēmumu un Sociālās ekonomikas uzņēmumu loma”, Referenti: Fusco kdze un Glorieux kgs, OV C 112, 2004. gada 30. aprīlis.

10

Fusco

Glorieux

(11)  Par sociālajām daļām varētu uzskatīt kapitālu, ja tā ieguldītājs patur bezierunu tiesības atteikt atmaksāšanu vai, ja nacionālā likumdošana vai statūti nosaka limitus, par kuriem kapitāla apjoms nevar būt mazāks.

11

(12)  Šajā sakarā ir pārsteidzoši konstatēt, ka Eiropas augsta līmeņa sabiedrību tiesību ekspertu grupas sastāvā, kura jau vairākas reizes minēta šajā dokumentā, nav neviena speciālista jautājumos par kooperatīvajām tiesībām.

12

(13)  Paziņojuma 3.2.7 punkta pēdējā daļa.

13

(14)  Piemēram, Vācijā farmācijas preču piegādes sektorā ir aizliegts izveidot kooperatīvo sabiedrību.

14

(15)  8-2. pants: “ja nacionālā likumdošana paredz specifiskus noteikumu un / vai ierobežojumus, kas saistīti ar EKS veikto aktivitāšu raksturu (...), tad šī likumdošana EKS piemērojas pilnībā”.

15

(16)  Paiņojums § 3.2.6.

16

(17)  Reģionu komitejas atzinums. Skatīt 3. atsauci.

17

(18)  Zaļā grāmata: “Eiropas ietvaros veicināt uzņēmumu sociālo atbildību”COM(2001) 366 final.

18

COM(2001) 366 final

(19)  Taisnīgu tirdzniecības tīklu izveide, sabiedrību bilanču ieviešana, sabiedrību bilanču Eiropas grupas izveide .... .

19

(20)  EESK atzinums par Zaļo grāmatu : “Eiropas ietvaros veicināt uzņēmumu sociālo atbildību”, CESE 355/2002, Referenti: Hornung-Draus, Engelen-Keffer, Hoffelt,
  OV C 125, 2002. gada 27. maijs.

20

Hornung-Draus, Engelen-Keffer, Hoffelt,

(21)  EESK atzinums par Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam: “Uzņēmumu tiesību modernizācija un uzņēmumu vadības uzlabošana Eiropas Savienībā – plāns, lai attīstītos”, Referents: Ravoet kgs, CESE 1592/2003, OV C 80, 2004. gada 30. marts.

21

: Ravoet

,

(22)  Audita kooperatīvu struktūra un organizācija atsevišķās Eiropas Savienības valstīs kā Vācija ir piemēri.

22

(23)  Skatīt: 2004. gada 23. aprīļa Komisijas rīkotais seminārs par metodoloģijas attīstību sociālās ekonomikas satelītkontos.

23

(24)  Piemēram, programmas Leonardo, Socrates, Erasmus.

24

Leonardo, Socrates, Erasmus

(25)  Skatīt 3. atsauci

25

(26)  Kopienas programma par uzņēmumiem un uzņēmēju konkurētspēju (2006.-2010.).

26

(27)  Komitejas paziņojums Darbības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības darba kārtība COM(2004) 70 final. Skatīt EESK atzinumu 1198/2004 no 2004. gada 15. septembra. Ziņojuma sniedzējs Butters kgs

27

COM(2004) 70 final

Butters

(28)  EESK atzinums “Mazo un vidējo uzņēmumu un sociālās ekonomikas uzņēmumu piemērošanās kapacitāte ekonomikas dinamikas ieviestajām izmaiņām”OV C 120, 20.5.2005., Referents: L. Fusco kgs

28

L. Fusco

(29)  Paziņojuma 3.2.4. daļa.

29

(30)  Par nosaukumu “sociālie uzņēmumi”, Komisija atsaucas uz faktu, ka atsevišķas dalībvalstis ir pieņēmušas tādas juridiskās formas, lai šādi kvalificētu tos uzņēmumus, kuru galvenais mērķis ir sociālo mērķu īstenošana.

30

(31)  Atsevišķu valstu kooperatīvās organizācijas tam pat iebilst.

31

(32)  Runa galvenokārt iet par pārstrukturēšanos, kas kooperatīvs zaudē savu uzņēmuma, kuru kolektīvi vada personu asociācija par labu ārējiem investoriem, kvalitāti. Galvenokārt tā izpaužas kā kooperatīvu pārtapšana par kapitāla sabiedrībām.

32

(33)  Piemēram: Itālijā nesen pieņemts likums kooperatīvajām sabiedrībām ļauj izlaist obligācijas.

33

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/8

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas projektu, ar ko paredz izmaiņas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/12/EK par kredītiestāžu saimnieciskās darbības uzsākšanu un veikšanu, kā arī Padomes 1993. gada 15. marta direktīvā 93/6/EEK par investīciju firmu un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību

(COM(2004) 486 final — 2004/0155 un 2004/0159 (COD))

(2005/C 234/02)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu Padome 2004. gada 13. septembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas projektu, kas paredz izmaiņas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/12/EK par kredītiestāžu saimnieciskās darbības uzsākšanu un veikšanu, kā arī Padomes 1993.gada 15. marta Direktīvā 93/6/EEK par investīciju firmu un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību.

Iekšējā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma savu atzinumu 2005. gada 14. februārī. Referents bija
  Ravoet

  kgs.

Savā 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (2005. gada 9. marta sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma šādu atzinumu ar 124 balsīm “par” un 1 balsi “pret”.

1.   Priekšlikuma mērķi un saturs

| 1.1 | Eiropas Komisija 2004. gada 14. jūlijā publicēja direktīvas (1) projektu, kas izmainīs otro Kapitāla pietiekamības direktīvu (93/6/EEK) un Vienoto banku direktīvu (2000/12/EK). Šī direktīva ieviesīs jaunos Bāzeles vienotos standartus (Starptautiskās kapitāla kustības un kapitāla standartu konverģence) ES. Turpmākajā dokumenta tekstā pārstrādātā direktīva tiks dēvēta par Pašu kapitāla direktīvu (CRD.) |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija 2004. gada 14. jūlijā publicēja direktīvas (1) projektu, kas izmainīs otro Kapitāla pietiekamības direktīvu (93/6/EEK) un Vienoto banku direktīvu (2000/12/EK). Šī direktīva ieviesīs jaunos Bāzeles vienotos standartus (Starptautiskās kapitāla kustības un kapitāla standartu konverģence) ES. Turpmākajā dokumenta tekstā pārstrādātā direktīva tiks dēvēta par Pašu kapitāla direktīvu (CRD.)

| 1.2 | Pašu kapitāla direktīva (PKD) attieksies uz visām kredītiestādēm un investīciju sabiedrībām, kas darbojas ES. Šīs direktīvas mērķis ir izveidot banku darbības pamatu, kas operatīvi reaģētu uz risku. Tas mudinās banku sektorā ar laiku ieviest tādas metodes, kas ļautu operatīvi reaģēt uz risku, izmantojot tehnoloģiju sasniegumus un ieguldot līdzekļus darbinieku apmācībā, kā arī uzlabos patērētāju aizsardzību, nostiprinās finanšu stabilitāti un sekmēs Eiropas rūpniecības uzņēmumu globālo konkurētspēju, nodrošinot stabilu pamatu uzņēmējdarbības paplašināšanai un jauninājumu ieviešanai, izmantojot kapitāla pārdali. |
| --- | --- |

1.2

Pašu kapitāla direktīva (PKD) attieksies uz visām kredītiestādēm un investīciju sabiedrībām, kas darbojas ES. Šīs direktīvas mērķis ir izveidot banku darbības pamatu, kas operatīvi reaģētu uz risku. Tas mudinās banku sektorā ar laiku ieviest tādas metodes, kas ļautu operatīvi reaģēt uz risku, izmantojot tehnoloģiju sasniegumus un ieguldot līdzekļus darbinieku apmācībā, kā arī uzlabos patērētāju aizsardzību, nostiprinās finanšu stabilitāti un sekmēs Eiropas rūpniecības uzņēmumu globālo konkurētspēju, nodrošinot stabilu pamatu uzņēmējdarbības paplašināšanai un jauninājumu ieviešanai, izmantojot kapitāla pārdali.

| 1.3 | Pašu kapitāla direktīva ir juridisks līdzeklis, ar ko ES ieviesīs jaunos Bāzeles vienotos standartus, kurus izstrādājusi Bāzeles banku uzraudzības komiteja. Bāzeles komiteju nodibināja G10 valstu centrālo banku vadītāji 1974. gadā. Bāzeles komitejas izdotie lēmumi nav juridiski saistoši, bet to mērķis ir nodrošināt vienotus uzraudzības mehānismus, lai rosinātu virzību uz vienotu pieeju un uzlabotu starptautisko banku vienotos darbības nosacījumus. |
| --- | --- |

1.3

Pašu kapitāla direktīva ir juridisks līdzeklis, ar ko ES ieviesīs jaunos Bāzeles vienotos standartus, kurus izstrādājusi Bāzeles banku uzraudzības komiteja. Bāzeles komiteju nodibināja G10 valstu centrālo banku vadītāji 1974. gadā. Bāzeles komitejas izdotie lēmumi nav juridiski saistoši, bet to mērķis ir nodrošināt vienotus uzraudzības mehānismus, lai rosinātu virzību uz vienotu pieeju un uzlabotu starptautisko banku vienotos darbības nosacījumus.

| 1.4 | Bāzeles vienošanās (Bāzele I) tika publicēta 1988. gadā, un 1999. gadā sākās darbs, lai uzlabotu šo vienošanos atbilstoši riska pārvaldības stratēģiju straujajai attīstībai 90. gados. Šī darba rezultātā tapa Starptautiskās kapitāla kustības un kapitāla standartu konverģence (2), kas tika publicēta 2004. gadā (kuru dēvē arī par Bāzeles Vienotajiem standartiem). |
| --- | --- |

1.4

Bāzeles vienošanās (Bāzele I) tika publicēta 1988. gadā, un 1999. gadā sākās darbs, lai uzlabotu šo vienošanos atbilstoši riska pārvaldības stratēģiju straujajai attīstībai 90. gados. Šī darba rezultātā tapa Starptautiskās kapitāla kustības un kapitāla standartu konverģence (2), kas tika publicēta 2004. gadā (kuru dēvē arī par Bāzeles Vienotajiem standartiem).

| 1.5 | Bāzeles vienotajiem standartiem ir trīs daļas, kas parasti tiek sauktas par trīs pīlāriem. Minēto standartu 1. pīlārs nosaka pašu līdzekļu minimumu, lai nodrošinātos pret kredītrisku, tirgus un operacionālo risku. Kredītiestāžu rīcībā ir dažādas sarežģītības izvēles iespējas. Standartu 2. pīlārs ir uzraudzības un pārbaužu pasākumi, kas aktīva dialoga formā notiek starp attiecīgo kredītiestādi un tās uzraudzītāju, lai nodrošinātu to, ka pastāv droši iekšējie pašu kapitāla novērtēšanas procesi attiecībā uz grupas riska profilu. Standartu 3. pīlārs uzliek institūcijām par pienākumu padarīt tirgū caurskatāmas kapitāla izmaksas. Minēto pīlāru dēvē arī par tirgus disciplīnu, jo caurskatāmība veicinās vislabāko pieredzi un vairos investoru uzticību. |
| --- | --- |

1.5

Bāzeles vienotajiem standartiem ir trīs daļas, kas parasti tiek sauktas par trīs pīlāriem. Minēto standartu 1. pīlārs nosaka pašu līdzekļu minimumu, lai nodrošinātos pret kredītrisku, tirgus un operacionālo risku. Kredītiestāžu rīcībā ir dažādas sarežģītības izvēles iespējas. Standartu 2. pīlārs ir uzraudzības un pārbaužu pasākumi, kas aktīva dialoga formā notiek starp attiecīgo kredītiestādi un tās uzraudzītāju, lai nodrošinātu to, ka pastāv droši iekšējie pašu kapitāla novērtēšanas procesi attiecībā uz grupas riska profilu. Standartu 3. pīlārs uzliek institūcijām par pienākumu padarīt tirgū caurskatāmas kapitāla izmaksas. Minēto pīlāru dēvē arī par tirgus disciplīnu, jo caurskatāmība veicinās vislabāko pieredzi un vairos investoru uzticību.

| 1.6 | Banku un investīciju sabiedrību rīcībā ir dažādas iespējas, lai novērtētu kredītu un operacionālo risku, un mazinātu kreditēšanas risku. Tas ir tādēļ, lai pārliecinātos, ka standarti ir proporcionāli, un mazāki uzņēmumi tiek mudināti izmantot progresīvākus paņēmienus. Šo modernāko paņēmienu ieviešana ir daudz dārgāka, jo tie balstās uz iekšējiem modeļiem, ko izstrādā finanšu institūcijas. Taču tie ir daudz efektīvāki dažādo risku paredzēšanā, un tādēļ samazinās kapitāla izmaksas.












  1. pīlārs | | Kredītrisks | | Operacionālais risks | 2. pīlārs | 3. pīlārs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iekšējie modeļi | Attīstīta uz iekšējiem reitingiem balstīta pieeja kredītriska novērtēšanai
  (AIRBA) | Attīstītos kredītriskus mazinoši pasākumi | Uzlaboto rādītāju pieeja
  (AMA) |
| Standartpieejas | Uz iekšējiem reitingiem balstīta pamatpieeja kredītriska novērtēšanai
  (FIRBA) | Standartizētos kredītriskus mazinoši pasākumi | Standartizēta pieeja
  (STA) |
| Standartizēta pieeja
  (STA) | Pamatrādītāja pieeja
  (BIA) |

1.6

Banku un investīciju sabiedrību rīcībā ir dažādas iespējas, lai novērtētu kredītu un operacionālo risku, un mazinātu kreditēšanas risku. Tas ir tādēļ, lai pārliecinātos, ka standarti ir proporcionāli, un mazāki uzņēmumi tiek mudināti izmantot progresīvākus paņēmienus. Šo modernāko paņēmienu ieviešana ir daudz dārgāka, jo tie balstās uz iekšējiem modeļiem, ko izstrādā finanšu institūcijas. Taču tie ir daudz efektīvāki dažādo risku paredzēšanā, un tādēļ samazinās kapitāla izmaksas.

1. pīlārs

Kredītrisks

Operacionālais risks

2. pīlārs

3. pīlārs

Iekšējie modeļi

Attīstīta uz iekšējiem reitingiem balstīta pieeja kredītriska novērtēšanai

(AIRBA)

Attīstītos kredītriskus mazinoši pasākumi

Uzlaboto rādītāju pieeja

(AMA)

Standartpieejas

Uz iekšējiem reitingiem balstīta pamatpieeja kredītriska novērtēšanai

(FIRBA)

Standartizētos kredītriskus mazinoši pasākumi

Standartizēta pieeja

(STA)

Standartizēta pieeja

(STA)

Pamatrādītāja pieeja

(BIA)

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Pašu kapitāla direktīva ir juridisks līdzeklis jauno Bāzeles noteikumu ieviešanai ES. Komisija izstrādājusi direktīvas projektu, kas lielā mērā ir saskaņā ar Bāzeles noteikumiem un ievēro ES īpatnības. Ļoti svarīgi panākt pēc iespējas lielāku saskaņotību starp Bāzeles noteikumiem un ES noteikumiem, lai nodrošinātu vienādus darbības nosacījumus Eiropas bankām salīdzinājumā ar konkurentiem, kas darbojas citu jurisdikciju ietvaros, kur šīs vadlīnijas tiek piemērotas. |
| --- | --- |

2.1

Pašu kapitāla direktīva ir juridisks līdzeklis jauno Bāzeles noteikumu ieviešanai ES. Komisija izstrādājusi direktīvas projektu, kas lielā mērā ir saskaņā ar Bāzeles noteikumiem un ievēro ES īpatnības. Ļoti svarīgi panākt pēc iespējas lielāku saskaņotību starp Bāzeles noteikumiem un ES noteikumiem, lai nodrošinātu vienādus darbības nosacījumus Eiropas bankām salīdzinājumā ar konkurentiem, kas darbojas citu jurisdikciju ietvaros, kur šīs vadlīnijas tiek piemērotas.

| 2.2 | Pamatatšķirība starp Pašu kapitāla direktīvu un Bāzeles noteikumiem — noteikumi attieksies uz visām kredītiestādēm un investīciju sabiedrībām ES. Bāzeles noteikumi ir izstrādāti un attiecas uz starptautiski aktīvām bankām. Komisijas nodoms piemērot šos noteikumus plašākā mērogā ES ir gan noguldītāju, gan kreditoru interesēs. Labi vadīta banku sistēma ar pietiekamu kapitālu dos iespēju bankām turpināt kreditēšanu ekonomiskā cikla ietvaros. Tas radīs lielāku stabilitāti banku sektorā. |
| --- | --- |

2.2

Pamatatšķirība starp Pašu kapitāla direktīvu un Bāzeles noteikumiem — noteikumi attieksies uz visām kredītiestādēm un investīciju sabiedrībām ES. Bāzeles noteikumi ir izstrādāti un attiecas uz starptautiski aktīvām bankām. Komisijas nodoms piemērot šos noteikumus plašākā mērogā ES ir gan noguldītāju, gan kreditoru interesēs. Labi vadīta banku sistēma ar pietiekamu kapitālu dos iespēju bankām turpināt kreditēšanu ekonomiskā cikla ietvaros. Tas radīs lielāku stabilitāti banku sektorā.

| 2.3 | Eiropas banku sistēmas, Eiropas tautsaimniecības un patērētāju ieguvumi būs ilglaicīgi tikai tādā gadījumā, ja šī direktīva būs pietiekami elastīga un ies kopsolī ar izmaiņām tautsaimniecības praksē, tirgos un uzraudzības nepieciešamībā. Tas vajadzīgs, lai aizsargātu noguldītāju un kredītņēmēju intereses un panāktu to, ka ES saglabā savu reputāciju kā tirgus, kur tiek izmantota vislabākā pieredze. |
| --- | --- |

2.3

Eiropas banku sistēmas, Eiropas tautsaimniecības un patērētāju ieguvumi būs ilglaicīgi tikai tādā gadījumā, ja šī direktīva būs pietiekami elastīga un ies kopsolī ar izmaiņām tautsaimniecības praksē, tirgos un uzraudzības nepieciešamībā. Tas vajadzīgs, lai aizsargātu noguldītāju un kredītņēmēju intereses un panāktu to, ka ES saglabā savu reputāciju kā tirgus, kur tiek izmantota vislabākā pieredze.

| 2.4 | Komisijas pieeja, nosakot ilgtermiņa principus un mērķus topošās direktīvas nosacījumos un paredzot tehniskus pasākumus tās pielikumos, kuros var izdarīt grozījumus komitoloģijas procedūras ceļā, ir efektīvs veids, kā nodrošināt nepieciešamo elastību. |
| --- | --- |

2.4

Komisijas pieeja, nosakot ilgtermiņa principus un mērķus topošās direktīvas nosacījumos un paredzot tehniskus pasākumus tās pielikumos, kuros var izdarīt grozījumus komitoloģijas procedūras ceļā, ir efektīvs veids, kā nodrošināt nepieciešamo elastību.

3.   Īpašas piezīmes

Komiteja apsveic Komisiju par direktīvas projekta augsto kvalitāti. Ir nedaudzi jautājumi, kam, pēc Komitejas uzskata, jāpievērš uzmanība. Likumprojekta kvalitāte atspoguļo līdz šim nepieredzēto apspriešanas intensitāti, tai skaitā piedalīšanos Bāzeles komitejas ietekmes pētījumā, ko Komisija paveica, veicot Bāzeles noteikumu iekļaušanu ES tiesībās. ECOSOC kā organizētas pilsoniskas sabiedrības pārstāvniecības orgāns augstu vērtē šo attīstību un aicina pārējos likumdošanas procesa dalībniekus arī turpmāk ES likumdošanas procesā ņemt vērā tirgus dalībnieku viedokļus.

3.1   Ietekme uz mazākām kredītiestādēm ES

| 3.1.1 | Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā visus ES patērētāju un uzņēmējdarbības ieguvumus, Komisijas izstrādātās direktīvas projekta darbības joma ir pareiza. Bez tam Komiteja uzskata, ka visu mērogu kredītiestādes var sagaidīt ieguvumus no uzlabotā pamatkapitāla režīma. Komisijas dokumentā atrasts saprātīgs līdzsvars starp aicinājumu mazākām kredītiestādēm laika gaitā pievērsties modernākām metodēm, un samērīgu standartu noteikšanu, ņemot vērā mazāko kredītiestāžu resursu ierobežotību. |
| --- | --- |

3.1.1

Komiteja uzskata, ka, ņemot vērā visus ES patērētāju un uzņēmējdarbības ieguvumus, Komisijas izstrādātās direktīvas projekta darbības joma ir pareiza. Bez tam Komiteja uzskata, ka visu mērogu kredītiestādes var sagaidīt ieguvumus no uzlabotā pamatkapitāla režīma. Komisijas dokumentā atrasts saprātīgs līdzsvars starp aicinājumu mazākām kredītiestādēm laika gaitā pievērsties modernākām metodēm, un samērīgu standartu noteikšanu, ņemot vērā mazāko kredītiestāžu resursu ierobežotību.

| 3.1.2 | Komisijas dokumentā iekļauti arī Bāzeles komitejas veiktie pasākumi, kas mazina regulējošo noteikumu nastu attiecībā uz aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem. Komiteja pozitīvi novērtē šīs izmaiņas (kas sīkāk izklāstītas turpmākajā dokumenta sadaļā “Ietekme uz maziem un vidējiem uzņēmumiem”). Pretējā gadījumā komiteja būtu norūpējusies par to, ka jaunie noteikumi varētu izraisīt pieaugošu konsolidāciju Eiropas banku nozarē un ierobežotāku izvēli patērētājiem. Tādēļ Komiteja ir apmierināta ar to, ka 2004. gada aprīlī (3) veiktajā PWC ietekmes pētījumā secināts, ka gadījumā, ja direktīvu konsekventi piemēros visā ES, tai nebūs būtiskas ietekmes uz konkurenci banku nozarē. |
| --- | --- |

3.1.2

Komisijas dokumentā iekļauti arī Bāzeles komitejas veiktie pasākumi, kas mazina regulējošo noteikumu nastu attiecībā uz aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem. Komiteja pozitīvi novērtē šīs izmaiņas (kas sīkāk izklāstītas turpmākajā dokumenta sadaļā “Ietekme uz maziem un vidējiem uzņēmumiem”). Pretējā gadījumā komiteja būtu norūpējusies par to, ka jaunie noteikumi varētu izraisīt pieaugošu konsolidāciju Eiropas banku nozarē un ierobežotāku izvēli patērētājiem. Tādēļ Komiteja ir apmierināta ar to, ka 2004. gada aprīlī (3) veiktajā PWC ietekmes pētījumā secināts, ka gadījumā, ja direktīvu konsekventi piemēros visā ES, tai nebūs būtiskas ietekmes uz konkurenci banku nozarē.

3.2   Ietekme uz patērētājiem

Klienti būs ieguvēji no jauno noteikumu radītās finansu stabilitātes un plašākiem risku samazināšanas pasākumiem, tiks nodrošināta lielāka uzticību finanšu sistēmai un būtiski samazināsies sistēmiskais risks. Saskaņā ar PWC ietekmes pētījumu virzība uz režīmu, kas jūtīgāk reaģē uz dažādiem riskiem, samazinās kopējo banku kapitālu, kas savukārt paātrinās nelielu IKP pieaugumu ES. Kapitāla mērķtiecīgāka izmantošana tautsaimniecībā sekmēs ES plašāku ekonomisko un sociālo mērķu sasniegšanu.

3.3   Ietekme uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (SMEs)

| 3.3.1 | Komiteja ir apmierināta ar noteikumos veiktajām izmaiņām par ietekmi uz mazo un vidējo uzņēmumu kreditēšanu un to, ka Komisija šīs izmaiņas iekļāvusi Eiropas noteikumu sastāvā. Komiteja īpaši atzīmē, ka






  — | neliela apjoma maksājumu līknes izlīdzināšanās rezultātā ir notikusi kapitāla izmaksu samazināšanās aizdevumiem, kas izsniegti maziem uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Komiteja ir apmierināta ar noteikumos veiktajām izmaiņām par ietekmi uz mazo un vidējo uzņēmumu kreditēšanu un to, ka Komisija šīs izmaiņas iekļāvusi Eiropas noteikumu sastāvā. Komiteja īpaši atzīmē, ka

—

neliela apjoma maksājumu līknes izlīdzināšanās rezultātā ir notikusi kapitāla izmaksu samazināšanās aizdevumiem, kas izsniegti maziem uzņēmumiem;

| — | dažas bankas savus riska darījumus ar maziem un vidējiem uzņēmumiem traktē kā riska darījumus ar privātpersonām un administrē, sagrupējot kopā kā daļu no portfeļa darījumiem ar privātpersonām; |
| --- | --- |

—

dažas bankas savus riska darījumus ar maziem un vidējiem uzņēmumiem traktē kā riska darījumus ar privātpersonām un administrē, sagrupējot kopā kā daļu no portfeļa darījumiem ar privātpersonām;

| — | Bāzeles komiteja ir novērsusi sadrumstalotās prasības attiecībā uz aizdevumiem maziem uzņēmumiem, (piem., p/z aprēķinā parādās tikai kopsumma, jeb tā sadalīta pa ienākumu veidiem, pa nozarēm — tulk. piez.), tādējādi atļaujot lielākam skaitam banku piemērot atvieglojumu režīmu; un |
| --- | --- |

—

Bāzeles komiteja ir novērsusi sadrumstalotās prasības attiecībā uz aizdevumiem maziem uzņēmumiem, (piem., p/z aprēķinā parādās tikai kopsumma, jeb tā sadalīta pa ienākumu veidiem, pa nozarēm — tulk. piez.), tādējādi atļaujot lielākam skaitam banku piemērot atvieglojumu režīmu; un

| — | jaunajā struktūrā lielāka nozīme piešķirta ķīlām un garantijām. |
| --- | --- |

—

jaunajā struktūrā lielāka nozīme piešķirta ķīlām un garantijām.

| 3.3.2 | Komiteja šajā sakarā atzinīgi vērtē Trešā kvantitatīvās ietekmes pētījuma (QIS3) rezultātus. Rezultāti parādīja, ka banku kapitāla izmaksas maziem un vidējiem uzņēmumiem izsniegtiem aizdevumiem, kas ietverti klientu portfelī, lielā mērā saglabāsies stabili bankām, kuras izmanto standartizēto pieeju kredītriska novērtēšanai, un samazināsies vidēji par 3 % līdz 11 % tām bankām, kas izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītos paņēmienus(IRB). Kapitāla izmaksas mazu un vidēju uzņēmumu riskiem, ko var vērtēt kā darījumus ar privātpersonām, samazināsies vidēji par 12 % līdz 13 %, izmantojot standartizēto pieeju (STA) un līdz pat 31 %, izmantojot attīstīto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju kredītriska novērtēšanai (AIRBA). |
| --- | --- |

3.3.2

Komiteja šajā sakarā atzinīgi vērtē Trešā kvantitatīvās ietekmes pētījuma (QIS3) rezultātus. Rezultāti parādīja, ka banku kapitāla izmaksas maziem un vidējiem uzņēmumiem izsniegtiem aizdevumiem, kas ietverti klientu portfelī, lielā mērā saglabāsies stabili bankām, kuras izmanto standartizēto pieeju kredītriska novērtēšanai, un samazināsies vidēji par 3 % līdz 11 % tām bankām, kas izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītos paņēmienus(IRB). Kapitāla izmaksas mazu un vidēju uzņēmumu riskiem, ko var vērtēt kā darījumus ar privātpersonām, samazināsies vidēji par 12 % līdz 13 %, izmantojot standartizēto pieeju (STA) un līdz pat 31 %, izmantojot attīstīto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju kredītriska novērtēšanai (AIRBA).

3.4   Valstu atvērtība Eiropas Savienībā

Konsekventa samērīgu uzraudzības noteikumu piemērošana ES dalībvalstīs nodrošinātu gan drošu un saprātīgu uzraudzību, gan sekmētu vienotā tirgus mērķu sasniegšanu. Valstu rīcības brīvība attiecībā uz izņēmuma noteikumiem un to pielietošanas apjoms ierosinātajā Pašu kapitāla direktīvā mazinātu tās konsekventu pielietošanu. Komiteja ir stingri pārliecināta, ka valstu izvēles tiesības noteiktā laika periodā būtu jāatceļ, un atzinīgi vērtē darbu, ko šai jomā veikusi Eiropas banku uzraudzības komiteja (CEBS). Vairākas no tām, kas darbojas arī ārpus savu valstu robežām, varētu ievērojami izkropļot vienoto tirgu banku grupām, un tas radīs finanšu sistēmas nestabilitāti. Tādēļ tas, pieaugot kredītu izmaksām un samazinoties finanšu produktu izvēlei, samazinās visu ES noguldītāju un kredītņēmēju ieguvumus no jaunajiem noteikumiem.

3.4.1   Piemērošanas līmenis prasībām pret pašu kapitālu

| 3.4.1.1 | Direktīvas 68. pantā kredītiestādēm pieprasa pakļauties prasībām pret pašu kapitālu individuālā līmenī grupas ietvaros. Direktīvas 69. panta 1. punkts turpina sniegt dalībvalstīm izvēles iespējas atteikties no šīm prasībām un piemērot kredītiestādei un tās filiālēm tai pašā dalībvalstī šos noteikumus konsolidētā veidā saskaņā ar grupas prasībām. Šī atteikšanās varētu radīt nevienādus nosacījumus dalībvalstu starptautiski aktīvām banku grupām. Komiteja neuzskata, ka tas ir savienojams ar vienoto tirgu. |
| --- | --- |

3.4.1.1

Direktīvas 68. pantā kredītiestādēm pieprasa pakļauties prasībām pret pašu kapitālu individuālā līmenī grupas ietvaros. Direktīvas 69. panta 1. punkts turpina sniegt dalībvalstīm izvēles iespējas atteikties no šīm prasībām un piemērot kredītiestādei un tās filiālēm tai pašā dalībvalstī šos noteikumus konsolidētā veidā saskaņā ar grupas prasībām. Šī atteikšanās varētu radīt nevienādus nosacījumus dalībvalstu starptautiski aktīvām banku grupām. Komiteja neuzskata, ka tas ir savienojams ar vienoto tirgu.

| 3.4.1.2 | Bez tam gadījumā, ja dalībvalsts izvēlētos individuāli piemērot prasības kredīiestāžu līmenī, mazinātos uzraudzības iestāžu spēja izprast banku grupas riska profilu. Rezultāts būtu tāds pats, ja ierobežotu konsolidēto uzraudzību attiecībā uz filiālēm, kas atrodas vienā dalībvalstī ar mātes uzņēmumu. Tādēļ uzraudzība ES būtu jāpiemēro konsolidētā līmenī, kas pakļautos kredītiestāžu sapulču nosacījumiem, lai nodrošinātos, ka pašu kapitāls tiek sadalīts līdzsvaroti starp mātes uzņēmumu un tā filiālēm. |
| --- | --- |

3.4.1.2

Bez tam gadījumā, ja dalībvalsts izvēlētos individuāli piemērot prasības kredīiestāžu līmenī, mazinātos uzraudzības iestāžu spēja izprast banku grupas riska profilu. Rezultāts būtu tāds pats, ja ierobežotu konsolidēto uzraudzību attiecībā uz filiālēm, kas atrodas vienā dalībvalstī ar mātes uzņēmumu. Tādēļ uzraudzība ES būtu jāpiemēro konsolidētā līmenī, kas pakļautos kredītiestāžu sapulču nosacījumiem, lai nodrošinātos, ka pašu kapitāls tiek sadalīts līdzsvaroti starp mātes uzņēmumu un tā filiālēm.

3.4.2   Iekšējie riski

| 3.4.2.1 | Dalībvalstīm ir izvēles iespēja noteikt iekšējā svērtā riska apjomu pakalpojumiem grupas iekšienē. Šī iespēja dalībvalstīm ļauj piemērot 0 % svērto risku darījumiem starp kredītiestādi un mātes uzņēmumu un starp kredītiestādi, tās filiāli vai mātes uzņēmuma filiāli. Lai varētu piemērot 0 % riska svērumu, darījumu partnerim jābūt tai pašā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei. Komiteja uzskata, ka 0 % riska svērums ir pareizs riska atspoguļojums saistībā ar grupas iekšējiem riskiem. Piesardzīga rīcība dažās dalībvalstīs varētu radīt nepamatotas prasības kredītiestādēm par kapitāla aizturēšanu, lai nodrošinātos pret iekšējiem riskiem. |
| --- | --- |

3.4.2.1

Dalībvalstīm ir izvēles iespēja noteikt iekšējā svērtā riska apjomu pakalpojumiem grupas iekšienē. Šī iespēja dalībvalstīm ļauj piemērot 0 % svērto risku darījumiem starp kredītiestādi un mātes uzņēmumu un starp kredītiestādi, tās filiāli vai mātes uzņēmuma filiāli. Lai varētu piemērot 0 % riska svērumu, darījumu partnerim jābūt tai pašā dalībvalstī reģistrētai kredītiestādei. Komiteja uzskata, ka 0 % riska svērums ir pareizs riska atspoguļojums saistībā ar grupas iekšējiem riskiem. Piesardzīga rīcība dažās dalībvalstīs varētu radīt nepamatotas prasības kredītiestādēm par kapitāla aizturēšanu, lai nodrošinātos pret iekšējiem riskiem.

| 3.4.2.2 | 0 % svērtā riska attiecināšana tikai uz darījumu partneriem tai pašā dalībvalstī būtu pretrunā ar vienotā tirgus nosacījumiem. Iekšējiem riskiem ar darījumu partneriem citā dalībvalstī ir tas pats riska profils, kā riskiem saistībā ar darījumu partneriem tajā pašā dalībvalstī. Kā likums 0 % riska svērums būtu jāpiemēro darījumu partneru iekšējiem riskiem ES ietvaros. |
| --- | --- |

3.4.2.2

0 % svērtā riska attiecināšana tikai uz darījumu partneriem tai pašā dalībvalstī būtu pretrunā ar vienotā tirgus nosacījumiem. Iekšējiem riskiem ar darījumu partneriem citā dalībvalstī ir tas pats riska profils, kā riskiem saistībā ar darījumu partneriem tajā pašā dalībvalstī. Kā likums 0 % riska svērums būtu jāpiemēro darījumu partneru iekšējiem riskiem ES ietvaros.

3.4.3   Progresīvā risku novērtēšanas metode operacionālajiem riskiem (AMA)

| 3.4.3.1 | Banku uzraudzības Bāzeles komiteja definē operacionālo risku kā “tiešu vai netiešu zaudējumu risku, kas rodas no neveiksmīgiem iekšējiem procesiem vai to nepareizas piemērošanas, cilvēkiem, sistēmām vai ārējiem notikumiem.” Pirmo reizi jauno Bāzeles noteikumu ietvaros tiek ieviesta operacionālā riska nodeva, un attiecīgi finansu institūcijām jāizstrādā pilnīgi jaunas operacionālā riska novērtēšanas sistēmas. Kā sīkāk izklāstīts iepriekš, operacionālā riska novērtēšanai ir virkne izvēles iespēju. Uzlaboto rādītāju pieeja (AMA) liek bankām izstrādāt iekšējās novērtēšanas modeļus, kas jāapstiprina kompetentām iestādēm. Eiropas finanšu institūcijas veikušas lielas investīcijas šo sistēmu attīstībai grupas ietvaros, pielīdzinot operacionālā riska novērtēšanu darījumu jomām, kur bankas aktīvi darbojas. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Banku uzraudzības Bāzeles komiteja definē operacionālo risku kā “tiešu vai netiešu zaudējumu risku, kas rodas no neveiksmīgiem iekšējiem procesiem vai to nepareizas piemērošanas, cilvēkiem, sistēmām vai ārējiem notikumiem.” Pirmo reizi jauno Bāzeles noteikumu ietvaros tiek ieviesta operacionālā riska nodeva, un attiecīgi finansu institūcijām jāizstrādā pilnīgi jaunas operacionālā riska novērtēšanas sistēmas. Kā sīkāk izklāstīts iepriekš, operacionālā riska novērtēšanai ir virkne izvēles iespēju. Uzlaboto rādītāju pieeja (AMA) liek bankām izstrādāt iekšējās novērtēšanas modeļus, kas jāapstiprina kompetentām iestādēm. Eiropas finanšu institūcijas veikušas lielas investīcijas šo sistēmu attīstībai grupas ietvaros, pielīdzinot operacionālā riska novērtēšanu darījumu jomām, kur bankas aktīvi darbojas.

| 3.4.3.2 | Direktīvas 105 panta 4. punktā dalībvalstīm paredzētas izvēles tiesības atļaut kredītiestādēm sasniegt operacionālo uzlaboto rādītāju pieejas kvalitatīvos kritērijus ES grupas visaugstākajā līmenī, piemērojot vienu no divām metodēm kredītiestāžu svērto risku noteikšanai. Uzlaboto rādītāju pieeja konsolidētā grupas līmenī ES ietvaros atbilst operacionālā riska vadībai saskaņā ar darbības jomu. To iedibināja Eiropas banku industrija. Ja bankas nevarētu nodrošināt atbilstību prasībām ES grupas līmenī, būtu neiespējami nodrošināt precīzu grupas operacionālā riska profilu. Mātes uzņēmumam un filiālēm kopīgi jānodrošina atbilstība prasībām, ja grupa var parādīt to, ka grupas ietvaros operacionālais risks sadalīts adekvāti. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Direktīvas 105 panta 4. punktā dalībvalstīm paredzētas izvēles tiesības atļaut kredītiestādēm sasniegt operacionālo uzlaboto rādītāju pieejas kvalitatīvos kritērijus ES grupas visaugstākajā līmenī, piemērojot vienu no divām metodēm kredītiestāžu svērto risku noteikšanai. Uzlaboto rādītāju pieeja konsolidētā grupas līmenī ES ietvaros atbilst operacionālā riska vadībai saskaņā ar darbības jomu. To iedibināja Eiropas banku industrija. Ja bankas nevarētu nodrošināt atbilstību prasībām ES grupas līmenī, būtu neiespējami nodrošināt precīzu grupas operacionālā riska profilu. Mātes uzņēmumam un filiālēm kopīgi jānodrošina atbilstība prasībām, ja grupa var parādīt to, ka grupas ietvaros operacionālais risks sadalīts adekvāti.

3.4.4   Institūciju, uz ko attiecas Standartu pieeja, pakļautība kredītriskiem

Paralēli jaunajiem Bāzeles noteikumiem dalībvalstīm ir izvēles iespējas piemērot vienu no divām metodēm, nosakot riska svērumu kredītiestāžu darījumiem (VI pielikums, 26.-27. un 28.-31. punkts). Kredītiestādei piemērojamo pieeju noteiktu tās valstspiederība, mazāk — piesardzības iemesli. Pret kredītiestādēm, kas darbojas starptautiskajā tirgū, varētu būt izteikti atšķirīga attieksme salīdzinājumā ar konkurentiem, kuri darbojas vietējā tirgū. Tas neatbilstu vienotā tirgus mērķiem, tādēļ ES jāpiemēro vienota pieeja.

3.4.5   Maksājumu termiņa korekcija

Paralēli jaunajiem Bāzeles noteikumiem dalībvalstīm ir tiesības piemērot efektīvo maksājumu termiņa korekciju (VII pielikuma 2. daļas 12. punkts) kredītiestādēm, kas izmanto attīstīto uz iekšējiem reitingiem balstīto kredītrisku novērtēšanas pieeju, kā arī piemērot to kredītiestādēm, kuras risku novērtēšanai izmanto pamatpieeju. Spēkā esošā maksājuma termiņa korekcijas formula saskaņo kapitāla izmaksu aprēķinu īstermiņa darījumiem, tuvinot to faktiskajam riska profilam. Būtiski varētu atšķirties attieksme pret kredītiestādēm, kas darbojas starptautiskajā tirgū, un konkurentiem, kuri darbojas vietējā tirgū. Komiteja atkārtoti uzskata, ka tas neatbilst vienota tirgus mērķiem. Jānovērš valstiskās atšķirības, lai pārliecinātos, ka pret visām kredītiestādēm, kas izmanto pamatpieeju risku novērtēšanai, attieksme ir vienāda.

3.5   Uzraudzības sadarbība, 2. un 3. pīlārs

| 3.5.1 | Komiteja piekrīt Eiropas Komisijai, ka pieaugošais ES pārrobežu darījumu apjoms un starpvalstu grupu riska vadības centralizācija pastiprina nepieciešamību pēc uzlabotas ES valstu uzraudzības iestāžu koordinācijas un sadarbības. Direktīvas priekšlikumā izteiktā prasība pēc vienotas uzraudzības noteikšanas respektē valstu kompetento iestāžu nozīmi, tai pašā laikā nodrošinot vienotu pielietošanu (piem., lai apstiprinātu uz iekšējiem reitingiem balstīto pamatpieeju kredītriska novērtēšanai un attīstīto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju kredītiestāžu operacionālajiem riskiem). |
| --- | --- |

3.5.1

Komiteja piekrīt Eiropas Komisijai, ka pieaugošais ES pārrobežu darījumu apjoms un starpvalstu grupu riska vadības centralizācija pastiprina nepieciešamību pēc uzlabotas ES valstu uzraudzības iestāžu koordinācijas un sadarbības. Direktīvas priekšlikumā izteiktā prasība pēc vienotas uzraudzības noteikšanas respektē valstu kompetento iestāžu nozīmi, tai pašā laikā nodrošinot vienotu pielietošanu (piem., lai apstiprinātu uz iekšējiem reitingiem balstīto pamatpieeju kredītriska novērtēšanai un attīstīto uz iekšējiem reitingiem balstīto pieeju kredītiestāžu operacionālajiem riskiem).

| 3.5.2 | Komiteja uzskata, ka uz konsolidēto uzraudzības modeli jāattiecina gan Uzraudzības pārskata procedūra saskaņā ar 2. pīlāra nosacījumiem, gan uzraudzības datu nodošana atklātībā saskaņā ar 3. pīlāra nosacījumiem. Abu pīlāru nosacījumi jāpiemēro katrā ES grupā visaugstākajā konsolidētajā līmenī. Ja 2. un 3. pīlāra nosacījumus piemēro individuāli, tie neatspoguļos grupas riska profilu kopumā. Uzraudzības pārskata procedūras gadījumā saskaņā ar 2. pīlāru grupas filiāles tiktu pakļautas nekonsekventai uzraudzības procedūrai ES ietvaros, un būtu apdraudēta grupas riska profila izpratne. Tas nebūtu noguldītāju un kredītņēmēju interesēs. Ja 3. pīlāra nosacījumus nepiemēro grupas līmenī, investori neko neiegūs no informācijas nodošanas atklātībā, lai izprastu grupas finansiālo situāciju kopumā. |
| --- | --- |

3.5.2

Komiteja uzskata, ka uz konsolidēto uzraudzības modeli jāattiecina gan Uzraudzības pārskata procedūra saskaņā ar 2. pīlāra nosacījumiem, gan uzraudzības datu nodošana atklātībā saskaņā ar 3. pīlāra nosacījumiem. Abu pīlāru nosacījumi jāpiemēro katrā ES grupā visaugstākajā konsolidētajā līmenī. Ja 2. un 3. pīlāra nosacījumus piemēro individuāli, tie neatspoguļos grupas riska profilu kopumā. Uzraudzības pārskata procedūras gadījumā saskaņā ar 2. pīlāru grupas filiāles tiktu pakļautas nekonsekventai uzraudzības procedūrai ES ietvaros, un būtu apdraudēta grupas riska profila izpratne. Tas nebūtu noguldītāju un kredītņēmēju interesēs. Ja 3. pīlāra nosacījumus nepiemēro grupas līmenī, investori neko neiegūs no informācijas nodošanas atklātībā, lai izprastu grupas finansiālo situāciju kopumā.

3.6   Attieksme pret investīciju sabiedrībām

Komiteja apsveic investīciju sabiedrību iekļaušanu Eiropas struktūrā. Tas ir svarīgi Eiropas finansu sistēmas stabilitātei, kas aizvien vairāk kļūst atkarīga no finanšu tirgu darbības rādītājiem. Komiteja uzskata, ka tad, ja kredītiestādes un investīciju sabiedrības saskaras ar vienādiem riskiem, uz tām pēc iespējas jāattiecina viens un tas pats noteikums.

3.7   Uzraudzības prasības attiecībā uz informācijas atklāšanu

Komiteja pilnībā atbalsta to, ka direktīvas priekšlikumā tiek iekļautas uzraudzības prasības attiecībā uz informācijas atklāšanu. Uzraudzības datu atklāšana veicinās konverģenci vienotajā tirgū un ar tās starpniecību kļūs zināmas izmaiņas, kas vajadzīgas ES kapitāla prasību sistēmā. Tās arī palīdzēs noteikt būtiskas atšķirības direktīvas ieviešanā. Vienādu nosacījumu radīšana ES ir gan banku, gan klientu interesēs.

3.8   Tirdzniecības grāmatas pārskatīšana

Bāzeles komiteja kopā ar Starptautisko vērtspapīru tirgus organizāciju (IOSCO), kas ir starptautiska struktūra, kura nodrošina sadarbību jautājumos par finanšu tirgus regulēšanu, veic darījumu partneru riska un Tirdzniecības grāmatas pozīciju (4) pārskatīšanu. Komiteja īpaši atbalsta Komisijas ieguldījumu, lai pārliecinātos par to, ka Tirdzniecības grāmatas pārskata rezultāti tiek atspoguļoti direktīvā pirms to ieviešanas. Komiteja piekrīt, ka darbs attiecībā uz divkāršo naudas saistību nepildīšanu un darījuma partneru risku būtu ātri jāpabeidz un jāiekļauj direktīvā, izmantojot Komisijas rīcībā esošos likumdošanas līdzekļus. Tomēr jautājums par robežu starp Tirdzniecības grāmatu un Bankas portfeli ir ļoti tehnisks un nevajadzētu steigties ar tā apspriešanu. Nepabeigts darbs pie šī jautājuma nākotnē varētu negatīvi ietekmēt Eiropas investorus. Komiteja labprāt vēlētos, lai šis jautājums tiktu izpētīts dziļāk, un tā iesaiste ES likumdošanā notiktu vēlākā laika periodā.

3.9   Īstenošanas datumi

Komiteja uzskata, ka direktīvas īstenošanas datumiem vajadzētu būt sekojošiem:

| — | Standartizētajai pieejai: 2007. gada 1. janvāris, nevis 2006. gada 31. decembris, un |
| --- | --- |

—

Standartizētajai pieejai: 2007. gada 1. janvāris, nevis 2006. gada 31. decembris, un

| — | uzlaboto radītāju pieejai: 2008. gada 1. janvāris, nevis 2007. gada 31. decembris. Prasība īstenot direktīvu 31. decembrī radītu apgrūtinošanas atskaišu prasības. |
| --- | --- |

—

uzlaboto radītāju pieejai: 2008. gada 1. janvāris, nevis 2007. gada 31. decembris. Prasība īstenot direktīvu 31. decembrī radītu apgrūtinošanas atskaišu prasības.

3.10   Cikliskums

Pastāv nopietnas bažas, ka jaunajiem noteikumiem būs ciklisks efekts. Tā rezultātā bankas varētu ierobežot aizdevumu izsniegšanu ekonomiskās lejupslīdes laikā, ņemot vērā lielāku nepieciešamā kapitāla daudzumu pieaugoša riska vidē. Lai gan kredītu pieejamības ierobežojumi nestabilos periodos ir neizbēgami, šo ierobežojumu palielināšana varētu veicināt recesijas tendences ekonomikā. Komiteja ļoti atzinīgi novērtē prasību, saskaņā ar kuru Pašu kapitāla direktīva nosaka pārbaudes testēšanas nepieciešamību ekonomiskā cikla ietvaros. Nodoms saglabāt direktīvas ciklisko ietekmi, caurlūkojot pārskatus par diviem gadiem, ko sastādījusi Eiropas Komisija un iesniegusi Parlamentā un Padomē, ir minimālais pasākumu apjoms, kas jāveic attiecībā uz cikliskumu.

3.11   Starptautisko finanšu pārskatu sagatavošanas standartu (IFRS) ietekme uz pamatkapitālu

| 3.11.1 | IFRS pārskati sniedz visumā ticamus augstas kvalitātes datus. Tādēļ tie jāņem par pamatkapitāla definīcijas pamatu. IFRS izmantošana kapitāla pietiekamības piemērošanai arī veicina vienlīdzīgus noteikumus starp kredītiestādēm un datu salīdzināmību. Bez tam augsta IFRS un kapitāla pietiekamības noteikumu atbilstība palīdzēs izvairīties no neskaidrībām tirgus dalībnieku vidū, tā atvieglo iekšējās procedūras un samazina izmaksas. |
| --- | --- |

3.11.1

IFRS pārskati sniedz visumā ticamus augstas kvalitātes datus. Tādēļ tie jāņem par pamatkapitāla definīcijas pamatu. IFRS izmantošana kapitāla pietiekamības piemērošanai arī veicina vienlīdzīgus noteikumus starp kredītiestādēm un datu salīdzināmību. Bez tam augsta IFRS un kapitāla pietiekamības noteikumu atbilstība palīdzēs izvairīties no neskaidrībām tirgus dalībnieku vidū, tā atvieglo iekšējās procedūras un samazina izmaksas.

| 3.11.2 | Komiteja uzskata, ka noteikumu piemērošana ideālā gadījumā dos bankām iespēju visos pārskatos par finanšu un kapitāla rādītājiem saglabāt vienu skaitļu kopumu un pamatu. Tomēr uzraudzības iestādēm atsevišķos gadījumos varētu būt citādi uzskati, īpaši tad, ja grāmatvedības standarti pienācīgā veidā neatspoguļo pakļaušanu riskam. Tādēļ vajadzēs izdarīt dažas korekcijas grāmatvedības rezultātos. Ja vienu vai vairākus jauno kapitāla pietiekamības noteikumu mērķus negatīvi ietekmētu grāmatvedības standartu noteicēju darbība, būs nepieciešami piesardzības pasākumi, lai novērtētu pamatkapitālu. Šie papildinājumi, dēvēti par Uzraudzības iestāžu atzītajiem grāmatvedības principiem, būtu jāattiecina vienīgi uz nopietniem jautājumiem. |
| --- | --- |

3.11.2

Komiteja uzskata, ka noteikumu piemērošana ideālā gadījumā dos bankām iespēju visos pārskatos par finanšu un kapitāla rādītājiem saglabāt vienu skaitļu kopumu un pamatu. Tomēr uzraudzības iestādēm atsevišķos gadījumos varētu būt citādi uzskati, īpaši tad, ja grāmatvedības standarti pienācīgā veidā neatspoguļo pakļaušanu riskam. Tādēļ vajadzēs izdarīt dažas korekcijas grāmatvedības rezultātos. Ja vienu vai vairākus jauno kapitāla pietiekamības noteikumu mērķus negatīvi ietekmētu grāmatvedības standartu noteicēju darbība, būs nepieciešami piesardzības pasākumi, lai novērtētu pamatkapitālu. Šie papildinājumi, dēvēti par Uzraudzības iestāžu atzītajiem grāmatvedības principiem, būtu jāattiecina vienīgi uz nopietniem jautājumiem.

| 3.11.3 | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komiteja pozitīvi novērtē piesardzības pasākumus, kas ietverti Komisijas izstrādātās direktīvas priekšlikuma 64. panta 4. punktā saskaņā ar Bāzeles Komitejas nostāju. Komiteja arī pozitīvi vērtē CEBS darbu, kas turpinās, lai izstrādātu piesardzības pasākumus. |
| --- | --- |

3.11.3

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komiteja pozitīvi novērtē piesardzības pasākumus, kas ietverti Komisijas izstrādātās direktīvas priekšlikuma 64. panta 4. punktā saskaņā ar Bāzeles Komitejas nostāju. Komiteja arī pozitīvi vērtē CEBS darbu, kas turpinās, lai izstrādātu piesardzības pasākumus.

4.   Noslēgums

| 4.1 | Direktīvas priekšlikums šobrīd atrodas pirmajā lasījumā Ministru padomē un Eiropas Parlamentā. Komitejai liekas, ka šobrīd jāakcentē vienošanās par elastīgu direktīvu, kas atbilst Bāzeles struktūrai un veicina tās kopīgu pielietošanu ES. |
| --- | --- |

4.1

Direktīvas priekšlikums šobrīd atrodas pirmajā lasījumā Ministru padomē un Eiropas Parlamentā. Komitejai liekas, ka šobrīd jāakcentē vienošanās par elastīgu direktīvu, kas atbilst Bāzeles struktūrai un veicina tās kopīgu pielietošanu ES.

| 4.2 | Ir būtiski salīdzinoši ātri panākt vienošanos par direktīvu, lai nodrošinātu nozarei paredzēto investīciju realizāciju 20 līdz maksimums 30 miljardu EURO apmērā riska vadības sistēmu uzlabošanai. Aizkavēta direktīvas ieviešana mazinātu Eiropas banku industrijas konkurētspēju globālajā tirgū. Tas nebūtu Eiropas noguldītāju un kredītņēmēju interesēs. Tomēr vispirms jāizstrādā kvalitatīva likumdošana, un juristiem jāņem vērā visu ieinteresēto pušu uzskati. |
| --- | --- |

4.2

Ir būtiski salīdzinoši ātri panākt vienošanos par direktīvu, lai nodrošinātu nozarei paredzēto investīciju realizāciju 20 līdz maksimums 30 miljardu EURO apmērā riska vadības sistēmu uzlabošanai. Aizkavēta direktīvas ieviešana mazinātu Eiropas banku industrijas konkurētspēju globālajā tirgū. Tas nebūtu Eiropas noguldītāju un kredītņēmēju interesēs. Tomēr vispirms jāizstrādā kvalitatīva likumdošana, un juristiem jāņem vērā visu ieinteresēto pušu uzskati.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/internal_market/regcapital/index_en.htm

1

(2)  http://www.bis.org/publ/bcbs107.pdf

2

(3)  PriceWaterhouseCoopers tika uzdots veikt pētījumu par Eiropas Komisijas direktīvas projekta finansiālajām un makroekonomiskajām sekām

3

(4)  Finansu institūcijām ir divi galvenie aktīvu veidi: “Bankas portfelis” un “Tirdzniecības grāmata”. Lielākā daļa ilgtermiņa un vidēja termiņa darījumu tiek iegrāmatoti Bankas portfelī (aizdevumi, noguldījumi utt.), savukārt Tirdzniecības gramatā ir īpašuma portfelis īstermiņa finanšu instrumentiem, kas ie kredītiestādes kā dīlera rīcībā. Investīciju bankas savā Tirdzniecības grāmata faktiski ievieto visus savus finanšu instrumentus. Formāli nekad nav definēta robeža starp Bankas portfeli un Tirdzniecības grāmatu.

4

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/14

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/819/EK par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (no 2001. līdz 2005. gadam)

(COM(2004) 781 final — 2004/0272 (COD))

(2005/C 234/03)

Padome 2005. gada 11. janvārī nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu par: Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu 2000/819/EK par uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmu, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (no 2001. līdz 2005. gadam)

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 14. februārī. Ziņotājs bija
  PEZZINI
  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (2005. gada 9. marta sēdē) vienbalsīgi pieņēma šo atzinumu:

1.   Priekšvārds

| 1.1 | Daudzām jaunajām dalībvalstīm, kas 2004. gadā iestājās ES, vēl nav bijusi iespēja detalizēti iepazīties ar pēdējos gadu desmitos Kopienas līmenī izstrādāto politiku attiecībā uz uzņēmumiem, jo īpaši uz MVU. Komisijas nozīmīgo priekšlikumu dēļ šis atzinums ir svarīgs, bet tā saturs ir ļoti vienkāršs un ļauj īsi aplūkot šīs politikas jomas dažādos posmus. |
| --- | --- |

1.1

Daudzām jaunajām dalībvalstīm, kas 2004. gadā iestājās ES, vēl nav bijusi iespēja detalizēti iepazīties ar pēdējos gadu desmitos Kopienas līmenī izstrādāto politiku attiecībā uz uzņēmumiem, jo īpaši uz MVU. Komisijas nozīmīgo priekšlikumu dēļ šis atzinums ir svarīgs, bet tā saturs ir ļoti vienkāršs un ļauj īsi aplūkot šīs politikas jomas dažādos posmus.

2.   Vēsturisks apskats

| 2.1 | Kopš astoņdesmito gadu otrās puses galvenokārt divi Komisijas ģenerāldirektorāti bija atbildīgi par uzņēmumu politiku, proti, Rūpniecības politikas ģenerāldirektorāts un XXIII ģenerāldirektorāts, kura uzmanības centrā bija amatniecība un MVU. Deviņdesmitajos gados XXIII ģenerāldirektorāts ciešā sadarbībā ar dalībvalstu nozaru organizācijām katru gadu rīkoja ļoti daudzas tikšanās, lai noskaidrotu mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

2.1

Kopš astoņdesmito gadu otrās puses galvenokārt divi Komisijas ģenerāldirektorāti bija atbildīgi par uzņēmumu politiku, proti, Rūpniecības politikas ģenerāldirektorāts un XXIII ģenerāldirektorāts, kura uzmanības centrā bija amatniecība un MVU. Deviņdesmitajos gados XXIII ģenerāldirektorāts ciešā sadarbībā ar dalībvalstu nozaru organizācijām katru gadu rīkoja ļoti daudzas tikšanās, lai noskaidrotu mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu īpašās vajadzības.

| 2.2 | Komisija 1994. gadā nodibināja — arī pēc XXIII ģenerāldirektorāta ierosinājuma — Eiropas Investīciju fondu (EIF), kam ir divi mērķi:






  1) | finansēt uzņēmumu attīstībai tik nepieciešamos atbalsta tīklus; |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisija 1994. gadā nodibināja — arī pēc XXIII ģenerāldirektorāta ierosinājuma — Eiropas Investīciju fondu (EIF), kam ir divi mērķi:

1)

finansēt uzņēmumu attīstībai tik nepieciešamos atbalsta tīklus;

| 2) | nodrošināt ar galvojumiem jo īpaši MVU piešķirtos kredītus. |
| --- | --- |

2)

nodrošināt ar galvojumiem jo īpaši MVU piešķirtos kredītus.

Šobrīd EIF darbojas, īstenojot tikai otro mērķi.

| 2.3 | Priekšlikumi, kurus izteica jau minētajās tikšanās reizēs, tika apspriesti trijās attiecīgajās Eiropas sanāksmēs, kas notika 1990. gadā Aviņjonā, 1994. gadā Berlīnē un 1997. gadā Milānā. Katrā no šīm sanāksmēm piedalījās tūkstošiem dalībvalstu uzņēmēju. |
| --- | --- |

2.3

Priekšlikumi, kurus izteica jau minētajās tikšanās reizēs, tika apspriesti trijās attiecīgajās Eiropas sanāksmēs, kas notika 1990. gadā Aviņjonā, 1994. gadā Berlīnē un 1997. gadā Milānā. Katrā no šīm sanāksmēm piedalījās tūkstošiem dalībvalstu uzņēmēju.

| 2.4 | Priekšlikumus programmām attiecībā uz uzņēmumiem tajā laikā izstrādāja vai nu Uzņēmumu ģenerāldirektorāts, vai XXIII ģenerāldirektorāts. XXIII ģenerāldirektorāta iniciatīvas galvenokārt bija vērstas uz amatniecību un MVU. |
| --- | --- |

2.4

Priekšlikumus programmām attiecībā uz uzņēmumiem tajā laikā izstrādāja vai nu Uzņēmumu ģenerāldirektorāts, vai XXIII ģenerāldirektorāts. XXIII ģenerāldirektorāta iniciatīvas galvenokārt bija vērstas uz amatniecību un MVU.

| 2.5 | Trešā daudzgadu programma maziem un vidējiem uzņēmumiem (no 1997. līdz 2000. gadam) tika apstiprināta 1997. gadā, pēc tam kad to bija apspriedušas nozaru asociācijas un XXIII ģenerāldirektorāts to bija pieņēmis. |
| --- | --- |

2.5

Trešā daudzgadu programma maziem un vidējiem uzņēmumiem (no 1997. līdz 2000. gadam) tika apstiprināta 1997. gadā, pēc tam kad to bija apspriedušas nozaru asociācijas un XXIII ģenerāldirektorāts to bija pieņēmis.

| 2.6 | Eiropadomes Luksemburgas ārkārtas sanāksmē 1997. gada 20.-21. novembrī, kurā tika apspriesti tikai nodarbinātības jautājumi, pieņēma arī trīs konkrētas iniciatīvas uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanai un lūdza, lai Komisija izstrādā priekšlikumus ekonomikas attīstīšanai un nodarbinātības uzlabošanai. Šīs trīs iniciatīvas bija: ETM sākuma kapitāla fonds, Joint European Venture (JEV) programma un MVU garantiju fonds. |
| --- | --- |

2.6

Eiropadomes Luksemburgas ārkārtas sanāksmē 1997. gada 20.-21. novembrī, kurā tika apspriesti tikai nodarbinātības jautājumi, pieņēma arī trīs konkrētas iniciatīvas uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanai un lūdza, lai Komisija izstrādā priekšlikumus ekonomikas attīstīšanai un nodarbinātības uzlabošanai. Šīs trīs iniciatīvas bija: ETM sākuma kapitāla fonds, Joint European Venture (JEV) programma un MVU garantiju fonds.

| 2.7 | Ar tiešu EIB un EIF līdzdalību, Komisija 1998. gadā uzsāka īstenot “Lielākas izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvu (no 1998. līdz 2000. gadam)”, kas bija vērsta uz Luksemburgā apstiprinātajām programmām. |
| --- | --- |

2.7

Ar tiešu EIB un EIF līdzdalību, Komisija 1998. gadā uzsāka īstenot “Lielākas izaugsmes un nodarbinātības iniciatīvu (no 1998. līdz 2000. gadam)”, kas bija vērsta uz Luksemburgā apstiprinātajām programmām.

| 2.8 | Padome 1999. gadā ziņojumā — arī saistībā ar 1998. gada Eiropadomes Kārdifas sanāksmes nobeiguma secinājumiem — aicināja ņemt vērā noturības aspektu visos uzņēmējdarbības politikas pasākumos. |
| --- | --- |

2.8

Padome 1999. gadā ziņojumā — arī saistībā ar 1998. gada Eiropadomes Kārdifas sanāksmes nobeiguma secinājumiem — aicināja ņemt vērā noturības aspektu visos uzņēmējdarbības politikas pasākumos.

| 2.9 | Kad 2000. gadā darbs pie ceturtās daudzgadu programmas gandrīz jau bija pabeigts, tika pieņemti divi dokumenti, kuriem ir ļoti svarīga nozīme attiecībā uz MVU:






  1) | Eiropadomes Santa Maria sanāksmē pieņemtā “Mazo uzņēmumu Eiropas harta”; |
| --- | --- | --- |

2.9

Kad 2000. gadā darbs pie ceturtās daudzgadu programmas gandrīz jau bija pabeigts, tika pieņemti divi dokumenti, kuriem ir ļoti svarīga nozīme attiecībā uz MVU:

1)

Eiropadomes Santa Maria sanāksmē pieņemtā “Mazo uzņēmumu Eiropas harta”;

| 2) | ESAO valstu rūpniecības ministru ierosinātā un pieņemtā harta par MVU politiku. |
| --- | --- |

2)

ESAO valstu rūpniecības ministru ierosinātā un pieņemtā harta par MVU politiku.

| 2.10 | Tāpat 2000. gadā Eiropadomes Lisabonas sanāksmē sākās visiem jau zināmais tāda paša nosaukuma process, kas vērsts uz sabiedrību un ekonomiku, kas balstīta zinātnes atziņām un kurā Komisija un dalībvalstis būs iesaistītas ilgstošā laika posmā. |
| --- | --- |

2.10

Tāpat 2000. gadā Eiropadomes Lisabonas sanāksmē sākās visiem jau zināmais tāda paša nosaukuma process, kas vērsts uz sabiedrību un ekonomiku, kas balstīta zinātnes atziņām un kurā Komisija un dalībvalstis būs iesaistītas ilgstošā laika posmā.

| 2.11 | Ceturtajā uzņēmumu un uzņēmējdarbības iniciatīvas daudzgadu programmā (no 2001. līdz 2005. gadam), kas tika pieņemta 2000. gadā, apvienotas iepriekšējās programmas, un tā atspoguļo deviņdesmitajos gados notikušo kultūras attīstību. |
| --- | --- |

2.11

Ceturtajā uzņēmumu un uzņēmējdarbības iniciatīvas daudzgadu programmā (no 2001. līdz 2005. gadam), kas tika pieņemta 2000. gadā, apvienotas iepriekšējās programmas, un tā atspoguļo deviņdesmitajos gados notikušo kultūras attīstību.

3.   Ievads

| 3.1 | Ceturtā uzņēmumu un uzņēmējdarbības iniciatīvas daudzgadu programma, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (no 2001 līdz 2005. gadam), tika pieņemta 2000. gada 20. decembrī, plānojot tās īstenošanu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim ar kopējo finansējumu EUR 450 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

3.1

Ceturtā uzņēmumu un uzņēmējdarbības iniciatīvas daudzgadu programma, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) (no 2001 līdz 2005. gadam), tika pieņemta 2000. gada 20. decembrī, plānojot tās īstenošanu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim ar kopējo finansējumu EUR 450 miljonu apmērā.

| 3.2 | Programmas mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi Eiropā. Programmu koordinē Uzņēmumu ģenerāldirektorāts, un tajā paredzēti trīs dažādi pasākumu veidi:






  — | aktivitātes uzņēmumu attīstības jomā, kuru pamatā ir Komisijas un dalībvalstu pētījumi un ieteikumi uzņēmējdarbības vides uzlabošanai; |
| --- | --- | --- |

3.2

Programmas mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi Eiropā. Programmu koordinē Uzņēmumu ģenerāldirektorāts, un tajā paredzēti trīs dažādi pasākumu veidi:

—

aktivitātes uzņēmumu attīstības jomā, kuru pamatā ir Komisijas un dalībvalstu pētījumi un ieteikumi uzņēmējdarbības vides uzlabošanai;

| — | Eiropas informācijas centru tīkls, kas atbalsta dažādas Eiropas informācijas iestādes, lai uzņēmumiem atvieglotu pieeju Kopienas atbalsta pasākumiem, atbalsta programmām un atbalsta iestādēm; |
| --- | --- |

—

Eiropas informācijas centru tīkls, kas atbalsta dažādas Eiropas informācijas iestādes, lai uzņēmumiem atvieglotu pieeju Kopienas atbalsta pasākumiem, atbalsta programmām un atbalsta iestādēm;

| — | finanšu instrumenti uzņēmumu, jo īpaši MVU, finanšu vides uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

finanšu instrumenti uzņēmumu, jo īpaši MVU, finanšu vides uzlabošanai.

| 3.3 | Programmai ir šādi mērķi:






  — | sekmēt uzņēmumu izaugsmi un konkurētspēju uz zinātnes atziņām balstītā un starptautiski izvērstā ekonomikā; |
| --- | --- | --- |

3.3

Programmai ir šādi mērķi:

—

sekmēt uzņēmumu izaugsmi un konkurētspēju uz zinātnes atziņām balstītā un starptautiski izvērstā ekonomikā;

| — | veicināt uzņēmējdarbības iniciatīvu; |
| --- | --- |

—

veicināt uzņēmējdarbības iniciatīvu;

| — | vienkāršot un uzlabot uzņēmējdarbības administratīvo un regulējošo vidi; |
| --- | --- |

—

vienkāršot un uzlabot uzņēmējdarbības administratīvo un regulējošo vidi;

| — | uzlabot uzņēmumu, jo īpaši MVU, finanšu pamatnoteikumus; |
| --- | --- |

—

uzlabot uzņēmumu, jo īpaši MVU, finanšu pamatnoteikumus;

| — | vienkāršot uzņēmumu piekļūšanu Kopienas atbalsta pakalpojumiem un veicināšanas programmām un tīkliem, kā arī uzlabot šo programmu koordinēšanu; |
| --- | --- |

—

vienkāršot uzņēmumu piekļūšanu Kopienas atbalsta pakalpojumiem un veicināšanas programmām un tīkliem, kā arī uzlabot šo programmu koordinēšanu;

| — | atbalstīt Mazo uzņēmumu Eiropas hartas ieviešanu Kopienas līmenī. |
| --- | --- |

—

atbalstīt Mazo uzņēmumu Eiropas hartas ieviešanu Kopienas līmenī.

| 3.4 | Programma tiek īstenota, izmantojot triju veidu instrumentus:






  — | dalībvalstu pieredzes apmaiņu un labas prakses apzināšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

3.4

Programma tiek īstenota, izmantojot triju veidu instrumentus:

—

dalībvalstu pieredzes apmaiņu un labas prakses apzināšanu dalībvalstīs;

| — | Eiropas informācijas centru tīkla darbību, kas uzņēmumiem visos Eiropas reģionos piedāvā pakalpojumus un konsultācijas jautājumos, kas skar ES; |
| --- | --- |

—

Eiropas informācijas centru tīkla darbību, kas uzņēmumiem visos Eiropas reģionos piedāvā pakalpojumus un konsultācijas jautājumos, kas skar ES;

| — | vairākus Kopienas finanšu instrumentus MVU, kurus piedāvā Eiropas Investīciju fonds (EIF). |
| --- | --- |

—

vairākus Kopienas finanšu instrumentus MVU, kurus piedāvā Eiropas Investīciju fonds (EIF).

| 3.5 | Gan Komisija pati, gan neatkarīgi eksperti regulāri veica jaunās daudzgadu programmas (no 2006. līdz 2010. gadam) novērtējumu. Komisija ir izstrādājusi dokumentu, kurā bija jāiekļauj pēc iespējas vairāk rekomendāciju un kurā tā izskaidro, uz kādām jomām jābūt vērstai jaunajai programmai. |
| --- | --- |

3.5

Gan Komisija pati, gan neatkarīgi eksperti regulāri veica jaunās daudzgadu programmas (no 2006. līdz 2010. gadam) novērtējumu. Komisija ir izstrādājusi dokumentu, kurā bija jāiekļauj pēc iespējas vairāk rekomendāciju un kurā tā izskaidro, uz kādām jomām jābūt vērstai jaunajai programmai.

4.   Komisijas priekšlikuma svarīgākais saturs

| 4.1 | Vienā vienīgā pantā tiek ierosināts izdarīt grozījumus Padomes Lēmumā 2000/819/EK (1), pagarināt pašreizējās daudzgadu programmas darbības ilgumu līdz 2006. gada 31. decembrim un šajā sakarā palielināt finansējumu, kas kalpo kā atskaites sistēma, par EUR 81,5 miljoniem, no EUR 450 miljoniem uz 531,5 miljoniem. |
| --- | --- |

4.1

Vienā vienīgā pantā tiek ierosināts izdarīt grozījumus Padomes Lēmumā 2000/819/EK (1), pagarināt pašreizējās daudzgadu programmas darbības ilgumu līdz 2006. gada 31. decembrim un šajā sakarā palielināt finansējumu, kas kalpo kā atskaites sistēma, par EUR 81,5 miljoniem, no EUR 450 miljoniem uz 531,5 miljoniem.

5.   Komisijas pamatojums

| 5.1 | Atklātās izskatīšanas rezultāti un neatkarīgo ekspertu ziņojumā izteiktās rekomendācijas nepārprotami ir pietiekams pamats, lai plašāk analizētu, attīstītu un koordinētu pasākumus, kā arī īpašus pasākumus uzņēmumu konkurētspējas un novatoriskās spējas uzlabošanai. |
| --- | --- |

5.1

Atklātās izskatīšanas rezultāti un neatkarīgo ekspertu ziņojumā izteiktās rekomendācijas nepārprotami ir pietiekams pamats, lai plašāk analizētu, attīstītu un koordinētu pasākumus, kā arī īpašus pasākumus uzņēmumu konkurētspējas un novatoriskās spējas uzlabošanai.

| 5.2 | Tikai 2003. un 2004. gadā daudzgadu programmas ikgadējās apakšprogrammās izdevās pietiekamā apjomā īstenot Mazo uzņēmumu Eiropas hartā paredzētās darbības. Tomēr līdz konkrēta hartā izteikto rekomendāciju īstenošanai ir ejams vēl tāls ceļš. |
| --- | --- |

5.2

Tikai 2003. un 2004. gadā daudzgadu programmas ikgadējās apakšprogrammās izdevās pietiekamā apjomā īstenot Mazo uzņēmumu Eiropas hartā paredzētās darbības. Tomēr līdz konkrēta hartā izteikto rekomendāciju īstenošanai ir ejams vēl tāls ceļš.

| 5.3 | Daudzgadu programmā gan ir paredzēti dažādi pasākumi uzņēmumu politikas jomā, bet tā pietiekami neveicina jauninājumu ieviešanu un uzņēmumu sadarbību. |
| --- | --- |

5.3

Daudzgadu programmā gan ir paredzēti dažādi pasākumi uzņēmumu politikas jomā, bet tā pietiekami neveicina jauninājumu ieviešanu un uzņēmumu sadarbību.

| 5.4 | Daudzgadu programmas pasākumi ir vērsti uz uzņēmumu nepieciešamībām un vajadzībām ES, kuras sastāvā ir 15 dalībvalstis, bet tos nevar pietiekami pielāgot jauno dalībvalstu uzņēmumu vajadzībām.. |
| --- | --- |

5.4

Daudzgadu programmas pasākumi ir vērsti uz uzņēmumu nepieciešamībām un vajadzībām ES, kuras sastāvā ir 15 dalībvalstis, bet tos nevar pietiekami pielāgot jauno dalībvalstu uzņēmumu vajadzībām..

6.   EESK piezīmes

| 6.1 | Komiteja visumā atbalsta Komisijas priekšlikumu, tomēr tā uzskata, ka Komisijai būtu lietderīgi izstrādāt projektu, kurā tiktu ņemti vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un citu organizētās pilsoniskās sabiedrības locekļu iespējamie ieteikumi un kas varētu darboties kā “pamatprogramma”, ņemot vērā sekojošus aspektus:






  — | pēdējos gados panākto progresu uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas jomā; |
| --- | --- | --- |

6.1

Komiteja visumā atbalsta Komisijas priekšlikumu, tomēr tā uzskata, ka Komisijai būtu lietderīgi izstrādāt projektu, kurā tiktu ņemti vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un citu organizētās pilsoniskās sabiedrības locekļu iespējamie ieteikumi un kas varētu darboties kā “pamatprogramma”, ņemot vērā sekojošus aspektus:

—

pēdējos gados panākto progresu uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas jomā;

| — | atbalstu nepieciešamajiem jauninājumiem, kas uzņēmumiem jāievieš, lai paaugstinātu konkurētspēju; |
| --- | --- |

—

atbalstu nepieciešamajiem jauninājumiem, kas uzņēmumiem jāievieš, lai paaugstinātu konkurētspēju;

| — | jaunā 2007. — 2013. gada finanšu plāna nostādnes; |
| --- | --- |

—

jaunā 2007. — 2013. gada finanšu plāna nostādnes;

| — | jauno ES dalībvalstu uzņēmumu — jo īpaši mikro, mazo un vidējo uzņēmumu — patiesās vajadzības; |
| --- | --- |

—

jauno ES dalībvalstu uzņēmumu — jo īpaši mikro, mazo un vidējo uzņēmumu — patiesās vajadzības;

| — | lietderīgās un nepieciešamās sinerģijas ar jauno struktūrfondu un kohēzijas fondu darbības pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

—

lietderīgās un nepieciešamās sinerģijas ar jauno struktūrfondu un kohēzijas fondu darbības pamatnostādnēm;

| — | jo īpaši jauno dalībvalstu cerības attiecībā uz Eiropas informācijas centru uzdevumie. |
| --- | --- |

—

jo īpaši jauno dalībvalstu cerības attiecībā uz Eiropas informācijas centru uzdevumie.

| 6.2 | Pētniecības un jauninājumu sestā pamatprogramma, kas darbojas līdz 2006. gadam, šobrīd tiek visaptveroši izvērtēta. Pašreizējā pamatprogrammā paredzēts liels atbalsts pētniecībai, kas ir ļoti svarīgi lielajiem uzņēmumiem, turpretī maza uzmanība veltīta jauninājumu ieviešanai un konkurētspējai, kas ir ļoti svarīgi MVU. Pateicoties ilgākam pārdomu laikam un laika saskaņošanai, varētu izveidoties nākamās pētniecības un jauninājumu pamatprogrammas un nākamās uzņēmumu un uzņēmējdarības iniciatīvas daudzgadu programmas jaunas, dinamiskas sinerģijas. |
| --- | --- |

6.2

Pētniecības un jauninājumu sestā pamatprogramma, kas darbojas līdz 2006. gadam, šobrīd tiek visaptveroši izvērtēta. Pašreizējā pamatprogrammā paredzēts liels atbalsts pētniecībai, kas ir ļoti svarīgi lielajiem uzņēmumiem, turpretī maza uzmanība veltīta jauninājumu ieviešanai un konkurētspējai, kas ir ļoti svarīgi MVU. Pateicoties ilgākam pārdomu laikam un laika saskaņošanai, varētu izveidoties nākamās pētniecības un jauninājumu pamatprogrammas un nākamās uzņēmumu un uzņēmējdarības iniciatīvas daudzgadu programmas jaunas, dinamiskas sinerģijas.

| 6.3 | Daži pašreizējās daudzgadu programmas instrumenti nav devuši vēlamos rezultātus (2). Tie acīmredzot vairāk ņem vērā iniciatīvas, kas sāka darboties pēc Lisabonas procesa uzsākšanas, bet tajos netika tieši ievērotas mikro, mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības. |
| --- | --- |

6.3

Daži pašreizējās daudzgadu programmas instrumenti nav devuši vēlamos rezultātus (2). Tie acīmredzot vairāk ņem vērā iniciatīvas, kas sāka darboties pēc Lisabonas procesa uzsākšanas, bet tajos netika tieši ievērotas mikro, mazo un vidējo uzņēmumu vajadzības.

7.   Secinājumi un ieteikumi

| 7.1 | Tām valstīm, kas 2004. gadā iestājās ES, nebija tādas iespējas kā vecajām dalībvalstīm intensīvi apmainīties ar viedokļiem un dot savu ieguldījumu pārliecinošas un visiem pieņemamas uzņēmumu un uzņēmējdarbības iniciatīvas politikas izstrādāšanā. |
| --- | --- |

7.1

Tām valstīm, kas 2004. gadā iestājās ES, nebija tādas iespējas kā vecajām dalībvalstīm intensīvi apmainīties ar viedokļiem un dot savu ieguldījumu pārliecinošas un visiem pieņemamas uzņēmumu un uzņēmējdarbības iniciatīvas politikas izstrādāšanā.

| 7.2 | Komiteja vēlētos ieteikt Uzņēmumu ģenerāldirektorātam šā gada laikā vai laikā, kas radies sakarā ar darbības ilguma pagarināšanu (t.i., 2005. un 2006. gadā), sarīkot vairākas tikšanās ar visu dalībvalstu MVU asociāciju pārstāvjiem, lai iepazītos ar pārbaudītas prakses piemēriem un iedziļinātos jauno dalībvalstu īpašajās problēmas. Šādā veidā atklātos daudzi aspekti, ko varētu iekļaut jaunajā pamatprogrammā. |
| --- | --- |

7.2

Komiteja vēlētos ieteikt Uzņēmumu ģenerāldirektorātam šā gada laikā vai laikā, kas radies sakarā ar darbības ilguma pagarināšanu (t.i., 2005. un 2006. gadā), sarīkot vairākas tikšanās ar visu dalībvalstu MVU asociāciju pārstāvjiem, lai iepazītos ar pārbaudītas prakses piemēriem un iedziļinātos jauno dalībvalstu īpašajās problēmas. Šādā veidā atklātos daudzi aspekti, ko varētu iekļaut jaunajā pamatprogrammā.

| 7.3 | Komiteja iesaka 2006. gada laikā kādā no dalībvalstīm, kas nesen iestājusies ES, sarīkot “Ceturto Eiropas mikro, mazo un vidējo uzņēmumu konferenci”. Tās gaitā jāsniedz visaptverošs pārskats par tām problēmām, ar kurām jaunās dalībvalstis saskaras uzņēmumu politikas jomā, un jāpiedāvā to risinājuma iespējas. |
| --- | --- |

7.3

Komiteja iesaka 2006. gada laikā kādā no dalībvalstīm, kas nesen iestājusies ES, sarīkot “Ceturto Eiropas mikro, mazo un vidējo uzņēmumu konferenci”. Tās gaitā jāsniedz visaptverošs pārskats par tām problēmām, ar kurām jaunās dalībvalstis saskaras uzņēmumu politikas jomā, un jāpiedāvā to risinājuma iespējas.

| 7.4 | Komisijai vajadzētu pēc iespējas ātrāk ar Komiteju apspriest secinājumus, kas radušies pēc Komisijas ierosinātā neatkarīgā audita veikšanas, un izanalizēt pašreizējās daudzgadu programmas gaitā sasniegtos rezultātus. Starp citu, daudzie Komitejas locekļi no uzņēmējdarbības vides jau tagad varētu dot lielu ieguldījumu, kuru — tāpat kā visu Komitejas darbu — raksturo tuvība dzīves realitātei un patiesa ieinteresētība. |
| --- | --- |

7.4

Komisijai vajadzētu pēc iespējas ātrāk ar Komiteju apspriest secinājumus, kas radušies pēc Komisijas ierosinātā neatkarīgā audita veikšanas, un izanalizēt pašreizējās daudzgadu programmas gaitā sasniegtos rezultātus. Starp citu, daudzie Komitejas locekļi no uzņēmējdarbības vides jau tagad varētu dot lielu ieguldījumu, kuru — tāpat kā visu Komitejas darbu — raksturo tuvība dzīves realitātei un patiesa ieinteresētība.

| 7.5 | Ilggadēju pārdomu rezultātā Komiteja — starp citu, arī pateicoties iekšējam dialogam, kas risinājies atzinumu izstrādāšanas gaitā — ir nonākusi pie šādas pārliecības: lai pasākumi uzņēmējdarbības attīstībai būtu lietderīgi un konkrēti, tad, no vienas puses, ir jānotiek intensīvai domu apmaiņai ar un starp uzņēmējiem un darba ņēmējiem, kurus tieši skar uzņēmumu problēmas. No otras puses, ir arī jāapzinās, ka mikro un mazo uzņēmumu problēmas nevar salīdzināt ar lielo uzņēmumu problēmām, un, ja tās arī ir līdzīgas, tad katrā ziņā to raksturojums ir atšķirīgs, jo tās tiek risinātas ar līdzekļiem un pasākumiem, kas principiāli atšķiras no līdzekļiem un pasākumiem, ko izmanto lielie uzņēmumi. Tas vienmēr ir jāņem vērā, izstrādājot un veicot jaunus uzņēmumu atbalsta pasākumus. |
| --- | --- |

7.5

Ilggadēju pārdomu rezultātā Komiteja — starp citu, arī pateicoties iekšējam dialogam, kas risinājies atzinumu izstrādāšanas gaitā — ir nonākusi pie šādas pārliecības: lai pasākumi uzņēmējdarbības attīstībai būtu lietderīgi un konkrēti, tad, no vienas puses, ir jānotiek intensīvai domu apmaiņai ar un starp uzņēmējiem un darba ņēmējiem, kurus tieši skar uzņēmumu problēmas. No otras puses, ir arī jāapzinās, ka mikro un mazo uzņēmumu problēmas nevar salīdzināt ar lielo uzņēmumu problēmām, un, ja tās arī ir līdzīgas, tad katrā ziņā to raksturojums ir atšķirīgs, jo tās tiek risinātas ar līdzekļiem un pasākumiem, kas principiāli atšķiras no līdzekļiem un pasākumiem, ko izmanto lielie uzņēmumi. Tas vienmēr ir jāņem vērā, izstrādājot un veicot jaunus uzņēmumu atbalsta pasākumus.

| 7.6 | Komiteja tātad atzinīgi vērtē ierosināto darbības laika pagarināšanu, tomēr aicina Komisiju īstenot šajā atzinumā ietvertās iniciatīvas un sniegt par to pārskatu Eiropas Parlamentam un Komitejai. |
| --- | --- |

7.6

Komiteja tātad atzinīgi vērtē ierosināto darbības laika pagarināšanu, tomēr aicina Komisiju īstenot šajā atzinumā ietvertās iniciatīvas un sniegt par to pārskatu Eiropas Parlamentam un Komitejai.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV L 333, 29.12.2000., 84.lpp. Pēdējie grozījumi lēmumā tika izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 593/2004/EK (OV L 268, 16.8.2004., 3.lpp.).

1

(2)  Šajā sakarā tiek norādīts uz JEV programmas negatīvo rezultātu un 2004. gada 15. novembra SEC(2004) 1460 dokumentā izdarītajiem secinājumiem.

2

JEV

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/17

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Kopienas gaisa satiksmes dispečera licenci

(COM(2004) 473 final — 2004/0146 (COD))

(2005/C 234/04)

2004. gada 22. septembrī Eiropas Savienības Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 80. panta 2. daļas noteikumiem nolēma pieprasīt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas konsultāciju par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par Kopienas gaisa satiksmes dispečera licenci

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un Informācijas sabiedrības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā pieņēma tās atzinumu 2005. gada 21. februārī. Ziņotājs bija
  McDonogh

  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja tās 2005. gada 9. un 10. marta 415. plenārajā sesijā (9. marta sēdē) ar 126 balsī par un 1 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas gaisa telpa joprojām ir viena no pārslogotākajām satiksmes vidēm pasaulē. Augstākā līmeņa grupa jautājumā par vienoto Eiropas gaisa telpu (Single European Sky) par galveno šķērsli ceļā uz būtisku progresu šajā nozarē atzina gaisa pārvaldības sistēmas sadrumstalotību nacionālajos likumos, procedūrās, tirgū un snieguma līmeņos. Pakete par vienoto Eiropas gaisa telpu skar šīs dažādās fragmentācijas formas virknē iniciatīvu. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas gaisa telpa joprojām ir viena no pārslogotākajām satiksmes vidēm pasaulē. Augstākā līmeņa grupa jautājumā par vienoto Eiropas gaisa telpu (Single European Sky) par galveno šķērsli ceļā uz būtisku progresu šajā nozarē atzina gaisa pārvaldības sistēmas sadrumstalotību nacionālajos likumos, procedūrās, tirgū un snieguma līmeņos. Pakete par vienoto Eiropas gaisa telpu skar šīs dažādās fragmentācijas formas virknē iniciatīvu.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1 | Četru regulu, kas veido paketi par vienoto Eiropas gaisa telpu, pieņemšana pašos pamatos mainīs situāciju gaisa satiksmes pārvaldības jomā. Šis papildu priekšlikums attiecībā uz Kopienas gaisa satiksmes dispečera licenci ir nozīmīgs vairāku iemeslu dēļ.
  Licence veicina līdzsvaru atšķirīgu vienotās Eiropas gaisa telpas paketes elementu starpā, nodrošinot ne tikai institucionālo, ekonomisko vai tehnisko aspektu, bet arī sociālo aspektu risinājumu. |
| --- | --- |

2.1

Četru regulu, kas veido paketi par vienoto Eiropas gaisa telpu, pieņemšana pašos pamatos mainīs situāciju gaisa satiksmes pārvaldības jomā. Šis papildu priekšlikums attiecībā uz Kopienas gaisa satiksmes dispečera licenci ir nozīmīgs vairāku iemeslu dēļ.

Licence veicina līdzsvaru atšķirīgu vienotās Eiropas gaisa telpas paketes elementu starpā, nodrošinot ne tikai institucionālo, ekonomisko vai tehnisko aspektu, bet arī sociālo aspektu risinājumu.

| 2.2 | Lai sagatavotu šo likumdošanas iniciatīvu, Komisija uzsāka pētījumu par situāciju licencēšanas jomā dažādās dalībvalstīs. Pētījums atklāja, ka, neraugoties uz daudzajiem starptautiskajiem noteikumiem, ko izdevusi SCAO vai Eirokontrole, ES dalībvalstīs licencēšana joprojām ir ļoti sadrumstalota. Pētījumā izteikts ieteikums Kopienas likumdošanas aktos ietvert šādas jomas:






  a) | vecuma ierobežojumi, kategorijas apstiprinājuma un struktūrvienības apstiprinājuma derīgums jāparedz saistībā ar licences saņemšanas un uzturēšanas nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

2.2

Lai sagatavotu šo likumdošanas iniciatīvu, Komisija uzsāka pētījumu par situāciju licencēšanas jomā dažādās dalībvalstīs. Pētījums atklāja, ka, neraugoties uz daudzajiem starptautiskajiem noteikumiem, ko izdevusi SCAO vai Eirokontrole, ES dalībvalstīs licencēšana joprojām ir ļoti sadrumstalota. Pētījumā izteikts ieteikums Kopienas likumdošanas aktos ietvert šādas jomas:

a)

vecuma ierobežojumi, kategorijas apstiprinājuma un struktūrvienības apstiprinājuma derīgums jāparedz saistībā ar licences saņemšanas un uzturēšanas nosacījumiem;

| b) | saistībā ar kandidātu apmācību un kompetences standartiem ir jāraksturo dispečeru kompetences pārbaudes, apmācību procesu un prasības attiecībā uz pārbaudēm, ieskaitot valodas kvalifikāciju un novērtējumu; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar kandidātu apmācību un kompetences standartiem ir jāraksturo dispečeru kompetences pārbaudes, apmācību procesu un prasības attiecībā uz pārbaudēm, ieskaitot valodas kvalifikāciju un novērtējumu;

| c) | attiecībā uz apmācību institūtu un apmācības struktūrvienību atzīšanu ir jāprecizē prasības par aprīkojuma sertificēšanu un instruktoru kvalifikāciju; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz apmācību institūtu un apmācības struktūrvienību atzīšanu ir jāprecizē prasības par aprīkojuma sertificēšanu un instruktoru kvalifikāciju;

| 2.3 | Sagatavošanas pētījums atklāja, ka, neraugoties uz pastāvošo starptautisko regulējumu, nacionālās tradīcijas ir spēcīgas, kā rezultātā rodas mainīgs kvalitātes līmenis un grūti salīdzināmi kompetences līmeņi. Saistībā ar Kopienu šāda sadrumstalotība vairs nav pieņemama, jo tās rezultātā var palielināties drošības risks Eiropas pārslogotajā gaisa telpā. Gaisa satiksmes dispečeru licenču saskaņošana palielinās drošību, jo kompetences līmeņi būs saskaņoti kā iekšēji, tā arī pakalpojumu sniedzēju starpā, sekmējot efektīvāku un drošāku saskarni starp tiem. Tā rezultātā tiks panākta efektīvāka gaisa satiksmes dispečeru darba tirgus organizācija, palielināta pieejamību un veicināta funkcionāla gaisa telpas bloku izveide. Licence pārvietošanās brīvību padarīs efektīvāku, novēršot pašreizējo rīcības brīvību, kādu dažas dalībvalstis īsteno attiecībā uz savstarpēju licenču atzīšanu. |
| --- | --- |

2.3

Sagatavošanas pētījums atklāja, ka, neraugoties uz pastāvošo starptautisko regulējumu, nacionālās tradīcijas ir spēcīgas, kā rezultātā rodas mainīgs kvalitātes līmenis un grūti salīdzināmi kompetences līmeņi. Saistībā ar Kopienu šāda sadrumstalotība vairs nav pieņemama, jo tās rezultātā var palielināties drošības risks Eiropas pārslogotajā gaisa telpā. Gaisa satiksmes dispečeru licenču saskaņošana palielinās drošību, jo kompetences līmeņi būs saskaņoti kā iekšēji, tā arī pakalpojumu sniedzēju starpā, sekmējot efektīvāku un drošāku saskarni starp tiem. Tā rezultātā tiks panākta efektīvāka gaisa satiksmes dispečeru darba tirgus organizācija, palielināta pieejamību un veicināta funkcionāla gaisa telpas bloku izveide. Licence pārvietošanās brīvību padarīs efektīvāku, novēršot pašreizējo rīcības brīvību, kādu dažas dalībvalstis īsteno attiecībā uz savstarpēju licenču atzīšanu.

| 2.4 | Ņemot vērā faktu, ka lielākajai daļai dalībvalstu jau ir likumdošana, kas daļēji balstīta uz SCAO principiem, un ka tās šobrīd ievieš vienotās Eiropas gaisa telpas likumdošanu un ESARR5, ir īpaši svarīgi nodrošināt pilnīgu atbilstību šai direktīvai. |
| --- | --- |

2.4

Ņemot vērā faktu, ka lielākajai daļai dalībvalstu jau ir likumdošana, kas daļēji balstīta uz SCAO principiem, un ka tās šobrīd ievieš vienotās Eiropas gaisa telpas likumdošanu un ESARR5, ir īpaši svarīgi nodrošināt pilnīgu atbilstību šai direktīvai.

| 2.5 | Vienīgi sertificētiem apmācību nodrošinātājiem būs iespēja iesniegt kursu un apmācību plānus apstiprināšanai valstu uzraudzības iestādēs. |
| --- | --- |

2.5

Vienīgi sertificētiem apmācību nodrošinātājiem būs iespēja iesniegt kursu un apmācību plānus apstiprināšanai valstu uzraudzības iestādēs.

| 2.6 | Direktīvas spektrs ir plašāks par pašreizējām licencēm civilās aviācijas pilotiem (91/670/EEK). To iespējams drīzāk salīdzināt ar licencēm kuģniecības un dzelzceļa sektorā (priekšlikums ietverts COM(2004)142), saskaņā ar kurām noteikumi attiecībā uz kompetencēm ir noteikti Eiropas līmenī un nav atstāti dalībvalstu ziņā. Ir skaidrs, ka šīs direktīvas gaisa satiksmes dispečeriem darbība pārsniegs Kopienas robežas. |
| --- | --- |

2.6

Direktīvas spektrs ir plašāks par pašreizējām licencēm civilās aviācijas pilotiem (91/670/EEK). To iespējams drīzāk salīdzināt ar licencēm kuģniecības un dzelzceļa sektorā (priekšlikums ietverts COM(2004)142), saskaņā ar kurām noteikumi attiecībā uz kompetencēm ir noteikti Eiropas līmenī un nav atstāti dalībvalstu ziņā. Ir skaidrs, ka šīs direktīvas gaisa satiksmes dispečeriem darbība pārsniegs Kopienas robežas.

| 2.7 | Izmaksas būs atkarīgas no pašreizējā apmācību sistēmas kvalitātes līmeņa. Direktīva apmācību sistēmas rezultātu kvalitāti paaugstina līdz tādam līmenim, kāds nepieciešams, lai ievērotu drošības prasības, kas izriet no Eiropas blīvās un sarežģītās satiksmes sistēmas. |
| --- | --- |

2.7

Izmaksas būs atkarīgas no pašreizējā apmācību sistēmas kvalitātes līmeņa. Direktīva apmācību sistēmas rezultātu kvalitāti paaugstina līdz tādam līmenim, kāds nepieciešams, lai ievērotu drošības prasības, kas izriet no Eiropas blīvās un sarežģītās satiksmes sistēmas.

| 2.8 | Nosakot augstus sākotnējās apmācības standartus un sniedzot vairāk garantiju attiecībā uz eksaminētāju neitralitāti un objektivitāti struktūrvienības apmācību laikā, būtu jāpanāk struktūrvienību apmācību sekmju līmeņa paaugstināšanās. |
| --- | --- |

2.8

Nosakot augstus sākotnējās apmācības standartus un sniedzot vairāk garantiju attiecībā uz eksaminētāju neitralitāti un objektivitāti struktūrvienības apmācību laikā, būtu jāpanāk struktūrvienību apmācību sekmju līmeņa paaugstināšanās.

| 2.9 | Dažādu licencēšanas ķēdes elementu plānveida pārbaužu izmaksas var nedaudz palielināties, daļēji tādēļ, ka audita nolūkā tiek veikta uzskaite. |
| --- | --- |

2.9

Dažādu licencēšanas ķēdes elementu plānveida pārbaužu izmaksas var nedaudz palielināties, daļēji tādēļ, ka audita nolūkā tiek veikta uzskaite.

| 2.10 | Kopumā iespējamo izmaksu pieaugumu īsā laikā jākompensē ar izmaksu samazinājumu, racionālāk izmantojot darbaspēku ilgākā laika periodā. Visbeidzot, taču ne mazsvarīgāk, — direktīva palielinās pasažieru drošību. |
| --- | --- |

2.10

Kopumā iespējamo izmaksu pieaugumu īsā laikā jākompensē ar izmaksu samazinājumu, racionālāk izmantojot darbaspēku ilgākā laika periodā. Visbeidzot, taču ne mazsvarīgāk, — direktīva palielinās pasažieru drošību.

| 2.11 | Šajā priekšlikumā nav iekļauts finanšu pārskats. |
| --- | --- |

2.11

Šajā priekšlikumā nav iekļauts finanšu pārskats.

| 2.12 | Lai izveidotu vienoto Eiropas gaisa telpu, vajadzīga detalizētākas likumdošanas izveide, it īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar gaisa satiksmes dispečeru licencēšanu, lai uzlabotu viņu pieejamību un veicinātu savstarpēju licenču atzīšanu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas Nr. (EK) 550/2004 5. pantā par gaisa navigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotā Eiropas gaisa telpā (pakalpojumu sniegšanas regula) (1) . |
| --- | --- |

2.12

Lai izveidotu vienoto Eiropas gaisa telpu, vajadzīga detalizētākas likumdošanas izveide, it īpaši attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar gaisa satiksmes dispečeru licencēšanu, lai uzlabotu viņu pieejamību un veicinātu savstarpēju licenču atzīšanu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas Nr. (EK) 550/2004 5. pantā par gaisa navigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotā Eiropas gaisa telpā (pakalpojumu sniegšanas regula) (1) .

| 2.13 | Šādas Kopienas licences ieviešana ir līdzeklis, ar kura palīdzību tiek atzīta gaisa satiksmes dispečeru īpašā nozīme drošas gaisa satiksmes kontroles īstenošanā. Kopienas kompetenču standartu noteikšana samazinās arī sadrumstalotību šajā jomā, uzlabojot darba organizāciju arvien pieaugošās reģionālās sadarbības gaisa navigācijas pakalpojumu sniedzēju starpā sistēmas ietvaros. Tādēļ šī direktīva ir būtiska vienotās Eiropas gaisa telpas likumdošanas sastāvdaļa. |
| --- | --- |

2.13

Šādas Kopienas licences ieviešana ir līdzeklis, ar kura palīdzību tiek atzīta gaisa satiksmes dispečeru īpašā nozīme drošas gaisa satiksmes kontroles īstenošanā. Kopienas kompetenču standartu noteikšana samazinās arī sadrumstalotību šajā jomā, uzlabojot darba organizāciju arvien pieaugošās reģionālās sadarbības gaisa navigācijas pakalpojumu sniedzēju starpā sistēmas ietvaros. Tādēļ šī direktīva ir būtiska vienotās Eiropas gaisa telpas likumdošanas sastāvdaļa.

| 2.14 | Šīs direktīvas mērķis ir paaugstināt drošības standartus un uzlabot Kopienas gaisa satiksmes kontroles sistēmas darbību, izsniedzot Kopienas gaisa satiksmes dispečera licenci. |
| --- | --- |

2.14

Šīs direktīvas mērķis ir paaugstināt drošības standartus un uzlabot Kopienas gaisa satiksmes kontroles sistēmas darbību, izsniedzot Kopienas gaisa satiksmes dispečera licenci.

| 2.15 | Dispečeris, kuram piešķirta noteikta kategorija un kurš piecus gadus nav sniedzis gaisa satiksmes kontroles pakalpojumus atbilstoši jebkuram ar šo kategoriju saistītajam apstiprinājumam, nedrīkst izmantot attiecīgajai kategorijai piešķirtās privilēģijas, ja nav izpildītas novērtējuma un apmācības prasības. |
| --- | --- |

2.15

Dispečeris, kuram piešķirta noteikta kategorija un kurš piecus gadus nav sniedzis gaisa satiksmes kontroles pakalpojumus atbilstoši jebkuram ar šo kategoriju saistītajam apstiprinājumam, nedrīkst izmantot attiecīgajai kategorijai piešķirtās privilēģijas, ja nav izpildītas novērtējuma un apmācības prasības.

| 2.16 | Lai nodrošinātu kompetences līmeni, kas gaisa satiksmes dispečeriem nepieciešams, lai veiktu darbu augstiem drošības standartiem atbilstošā līmenī, dalībvalstis nodrošina valsts uzraudzības iestāžu īstenotu apmācību procesa uzraudzību. |
| --- | --- |

2.16

Lai nodrošinātu kompetences līmeni, kas gaisa satiksmes dispečeriem nepieciešams, lai veiktu darbu augstiem drošības standartiem atbilstošā līmenī, dalībvalstis nodrošina valsts uzraudzības iestāžu īstenotu apmācību procesa uzraudzību.

| 2.17 | Visas dalībvalstis atzīst citu dalībvalstu nacionālo uzraudzības iestāžu izsniegtās licences un ar tām saistītos apstiprinājumus saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem. |
| --- | --- |

2.17

Visas dalībvalstis atzīst citu dalībvalstu nacionālo uzraudzības iestāžu izsniegtās licences un ar tām saistītos apstiprinājumus saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem.

3.   Piezīmes

| 3.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par jaunu noteikumu izstrādi gaisa satiksmes dispečeru darbībai. Šādu noteikumu izstrāde ir nepieciešama un savlaicīga, ņemot vērā tuvākajos 10 gados paredzamo gaisa satiksmes apjoma pieaugumu. Lai nodrošinātu pasažieru drošību, ir nepieciešami vienoti standarti un kvalifikācijas prasības visā ES. Palielinoties gaisa pārvadājumu apjomam, visā pasaulē palielināsies pieprasījums pēc gaisa satiksmes dispečeru pakalpojumiem. Tādēļ ir būtiska pārvietošanās brīvība. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par jaunu noteikumu izstrādi gaisa satiksmes dispečeru darbībai. Šādu noteikumu izstrāde ir nepieciešama un savlaicīga, ņemot vērā tuvākajos 10 gados paredzamo gaisa satiksmes apjoma pieaugumu. Lai nodrošinātu pasažieru drošību, ir nepieciešami vienoti standarti un kvalifikācijas prasības visā ES. Palielinoties gaisa pārvadājumu apjomam, visā pasaulē palielināsies pieprasījums pēc gaisa satiksmes dispečeru pakalpojumiem. Tādēļ ir būtiska pārvietošanās brīvība.

| 3.2 | EESK nav pārliecināta, vai 4 gadu periods ir reālistisks termiņš šo noteikumu ieviešanai. |
| --- | --- |

3.2

EESK nav pārliecināta, vai 4 gadu periods ir reālistisks termiņš šo noteikumu ieviešanai.

| 3.3 | Komisijai ir jānodrošina, lai direktīva nepieļautu apmācības monopolizāciju valstu līmenī. |
| --- | --- |

3.3

Komisijai ir jānodrošina, lai direktīva nepieļautu apmācības monopolizāciju valstu līmenī.

| 3.4 | Licences apstiprinājumā jāietver valodas zināšanu prasības, piemēram, angļu valodas zināšanas atbilstoši 4. līmenim |
| --- | --- |

3.4

Licences apstiprinājumā jāietver valodas zināšanu prasības, piemēram, angļu valodas zināšanas atbilstoši 4. līmenim

| 3.5 | Visiem sākotnējiem GSD kursiem ir jāatbilst vismaz apmācības minimumam, kas noteikts ECAC gaisa satiksmes dispečeru apmācību vienota pamata satura vadlīnijās. |
| --- | --- |

3.5

Visiem sākotnējiem GSD kursiem ir jāatbilst vismaz apmācības minimumam, kas noteikts ECAC gaisa satiksmes dispečeru apmācību vienota pamata satura vadlīnijās.

| 3.6 | Komiteja atbalsta arī alkohola un narkotiku pārbaudes izlases kārtībā visiem GSDO un atzīst, ka šādas pārbaudes atbilst ESARR5 noteikumiem, kā arī visu GSDO studentu pakļaušana psiholoģiskajiem testiem. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja atbalsta arī alkohola un narkotiku pārbaudes izlases kārtībā visiem GSDO un atzīst, ka šādas pārbaudes atbilst ESARR5 noteikumiem, kā arī visu GSDO studentu pakļaušana psiholoģiskajiem testiem.

| 3.7 | Bažas vēl aizvien rada vecuma ierobežojums. Saskaņā ar statistikas datiem, palielinoties vecumam, pieaug nopietnas saslimšanas vai pēkšņas nāves varbūtība. Valstu noteikumos nav ietvertas prasības attiecībā uz pilotu vecuma ierobežojumu. |
| --- | --- |

3.7

Bažas vēl aizvien rada vecuma ierobežojums. Saskaņā ar statistikas datiem, palielinoties vecumam, pieaug nopietnas saslimšanas vai pēkšņas nāves varbūtība. Valstu noteikumos nav ietvertas prasības attiecībā uz pilotu vecuma ierobežojumu.

| 3.8 | Attiecībā uz 4. panta noteikumiem, EESK iesaka:






  — | 5. punktā paredzēt efektīvu pārsūdzības procesu, kas ļautu licenču īpašniekiem pieprasīt atjaunošanu; un, |
| --- | --- | --- |

3.8

Attiecībā uz 4. panta noteikumiem, EESK iesaka:

—

5. punktā paredzēt efektīvu pārsūdzības procesu, kas ļautu licenču īpašniekiem pieprasīt atjaunošanu; un,

| — | 7. punktā paredzēt efektīvu pārsūdzības procesu gadījumos, kad neatbilstošu vai nepareizu medicīnas pārbaudes slēdzienu dēļ tiek aizkavēta licences izsniegšana. |
| --- | --- |

—

7. punktā paredzēt efektīvu pārsūdzības procesu gadījumos, kad neatbilstošu vai nepareizu medicīnas pārbaudes slēdzienu dēļ tiek aizkavēta licences izsniegšana.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula Nr. (EK) 550/2004 par gaisa navigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotā Eiropas gaisa telpā (pakalpojumu sniegšanas regula) ( OV L 96; 31.03.2004., 10. lpp) - EESK Atzinums: OV C 241, 7.10.2002, 24. lpp.

1

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/19

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru izveido otro programmu “Marco Polo” finansiālas palīdzības piešķiršanai ar mērķi attīstīt videi draudzīgāku kravu pārvadājumu sistēmu (Marco Polo II)

(COM(2004) 478 final — 2004/0157 (COD))

(2005/C 234/05)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināšanas līguma 71. pantu, Padome 2005. gada 17. februārī nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai izstrādāt atzinumu par: Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido otro programmu “Marco Polo” finansiālas palīdzības piešķiršanai ar mērķi attīstīt videi draudzīgāku kravu pārvadājumu sistēmu (Marco Polo II)

Specializētā nodaļa “Transports, enerģētika, infrastruktūra un informācijas sabiedrība”, kurai uzdeva sagatavot Komitejas atzinumu šajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 21. februārī (ziņotājs
  LEVAUX

  kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (9. marta sēdē), ar 129 balsīm par un 3 locekļiem atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads: pārskats par Komisijas sniegto pamatojumu

| 1.1 | Komisija iesniedz priekšlikumu regulai, ar kuru izveido programmu “

  Marco Polo II

  ”, sniedzot pamatojumu, kāpēc nepieciešams attīstīt kravu pārvadājumu infrastruktūru:






  — | kravu pārvadājumu apjoma dubultošanās līdz 2020. gadam un esošo transporta tīklu nepietiekamā caurlaidība, kas rada sastrēgumus uz ceļiem, kaitē videi, izraisa avārijas un samazina konkurētspēju; |
| --- | --- | --- |

1.1

Komisija iesniedz priekšlikumu regulai, ar kuru izveido programmu “

  Marco Polo II

  ”, sniedzot pamatojumu, kāpēc nepieciešams attīstīt kravu pārvadājumu infrastruktūru:

—

kravu pārvadājumu apjoma dubultošanās līdz 2020. gadam un esošo transporta tīklu nepietiekamā caurlaidība, kas rada sastrēgumus uz ceļiem, kaitē videi, izraisa avārijas un samazina konkurētspēju;

| — | nepieciešamība ņemt vērā noturīgas attīstības nosacījumus par enerģiju taupošāku transporta sistēmu. |
| --- | --- |

—

nepieciešamība ņemt vērā noturīgas attīstības nosacījumus par enerģiju taupošāku transporta sistēmu.

| 1.2 | Komisija vēlreiz apstiprina, ka nepieciešams “plašāk izmantot kombinēto transportu”, jo šis risinājums palīdz labāk izmantot esošās infrastruktūras, loģistikas ķēdē iekļaujot mazo kabotāžu, dzelzceļa un upju transportu. Kombinēta transporta izmantošana bija ietverta jau programmā “Marco Polo I” (2003.-2006.), kuras mērķis bija novirzīt starptautisko kravas pārvadājumu ikgadējo pieaugumu uz trim minētajiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

1.2

Komisija vēlreiz apstiprina, ka nepieciešams “plašāk izmantot kombinēto transportu”, jo šis risinājums palīdz labāk izmantot esošās infrastruktūras, loģistikas ķēdē iekļaujot mazo kabotāžu, dzelzceļa un upju transportu. Kombinēta transporta izmantošana bija ietverta jau programmā “Marco Polo I” (2003.-2006.), kuras mērķis bija novirzīt starptautisko kravas pārvadājumu ikgadējo pieaugumu uz trim minētajiem pārvadājumu veidiem.

| 1.3 | Komisija ierosina izveidot programmu “Marco Polo II” šīs politikas turpināšanai laika periodā no 2007. līdz 2013. gadam, paplašinot tās darbības lauku — iekļaujot visas Eiropas Savienības kaimiņvalstis -, kā arī pievienojot divus jaunus projektu veidus:






  — | jūras autostrādes; |
| --- | --- | --- |

1.3

Komisija ierosina izveidot programmu “Marco Polo II” šīs politikas turpināšanai laika periodā no 2007. līdz 2013. gadam, paplašinot tās darbības lauku — iekļaujot visas Eiropas Savienības kaimiņvalstis -, kā arī pievienojot divus jaunus projektu veidus:

—

jūras autostrādes;

| — | projekti pārvadājumu ierobežošanai. |
| --- | --- |

—

projekti pārvadājumu ierobežošanai.

| 1.4 | Komisija ierosina periodam no 2007. līdz 2013. gadam piešķirt budžetu EUR 740 miljonu apjomā, kuru izlietojot, vajadzētu panākt sekojošo:






  — | novirzīt 140 miljardus tonnkilometru kravas (vai 7 miljonus pārvadājumu 1000 km attālumā ar kravas transportu) no ceļiem uz citiem transporta veidiem; |
| --- | --- | --- |

1.4

Komisija ierosina periodam no 2007. līdz 2013. gadam piešķirt budžetu EUR 740 miljonu apjomā, kuru izlietojot, vajadzētu panākt sekojošo:

—

novirzīt 140 miljardus tonnkilometru kravas (vai 7 miljonus pārvadājumu 1000 km attālumā ar kravas transportu) no ceļiem uz citiem transporta veidiem;

| — | samazināt CO2 emisijas par 8,4 miljardiem kg; |
| --- | --- |

—

samazināt CO2 emisijas par 8,4 miljardiem kg;

| — | radīt sociālo un vides ieguvumu aptuveni 5 miljardu eiro apmērā (aprēķinu, kas pievienots Komisijas iesniegtajam priekšlikumam un ietver piesārņojuma negatīvās ietekmes uz veselību novērtējumu, veikusi neatkarīgu ekspertu grupa). |
| --- | --- |

—

radīt sociālo un vides ieguvumu aptuveni 5 miljardu eiro apmērā (aprēķinu, kas pievienots Komisijas iesniegtajam priekšlikumam un ietver piesārņojuma negatīvās ietekmes uz veselību novērtējumu, veikusi neatkarīgu ekspertu grupa).

2.   Vispārīgas piezīmes

2.1   Atgādinājums — Komitejas secinājumi atzinumā par “Marco Polo I”

| 2.1.1 | Komiteja vairākkārt ir apstiprinājusi savu atbalstu Komisijas uzsāktajai politikai, kas vērsta uz neizbēgamā un paredzamā kravu pārvadājumu pa autoceļiem pieauguma novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, tomēr atzīmējot dažkārt vērojamo mērķu pieticīgumu un nepietiekamo līdzekļu piešķīrumu. |
| --- | --- |

2.1.1

Komiteja vairākkārt ir apstiprinājusi savu atbalstu Komisijas uzsāktajai politikai, kas vērsta uz neizbēgamā un paredzamā kravu pārvadājumu pa autoceļiem pieauguma novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, tomēr atzīmējot dažkārt vērojamo mērķu pieticīgumu un nepietiekamo līdzekļu piešķīrumu.

| 2.1.2 | Īpaši 2002. gada 17. un 18. jūlija atzinumā CES 842/2002 par priekšlikumu regulai
  “Marco Polo I

  ” Komiteja, uzskatot, ka tikai ar šo programmu nepietiek, lai sasniegtu Komisijas nospraustos mērķus attiecībā uz pārvadājumu novirzīšanu, ieteica sekojošos desmit konkrētos veicināšanas pasākumus:






  — | nostiprināt kontroli un sankcijas sociālās likumdošanas pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Īpaši 2002. gada 17. un 18. jūlija atzinumā CES 842/2002 par priekšlikumu regulai
  “Marco Polo I

  ” Komiteja, uzskatot, ka tikai ar šo programmu nepietiek, lai sasniegtu Komisijas nospraustos mērķus attiecībā uz pārvadājumu novirzīšanu, ieteica sekojošos desmit konkrētos veicināšanas pasākumus:

—

nostiprināt kontroli un sankcijas sociālās likumdošanas pārkāpumu gadījumā;

| — | piešķirt publisko finansējumu pārkraušanas infrastruktūrām (termināliem, pievedceļiem, u.c.); |
| --- | --- |

—

piešķirt publisko finansējumu pārkraušanas infrastruktūrām (termināliem, pievedceļiem, u.c.);

| — | lai nodrošinātu pārvadājumu veidu maiņu, prasīt no operatoriem apņemšanos nodrošināt jauno pakalpojumu ar vispārēju nozīmi pastāvīgumu, pretējā gadījumā klienti nemaina savus ieradumus; |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu pārvadājumu veidu maiņu, prasīt no operatoriem apņemšanos nodrošināt jauno pakalpojumu ar vispārēju nozīmi pastāvīgumu, pretējā gadījumā klienti nemaina savus ieradumus;

| — | jau tagad paredzēt procedūru programmas “Marco Polo” darbības perioda pagarināšanai par 2 vai 3 gadiem, lai nodrošinātu tās turpinājumu līdz 2010. gadam (neatkārtot pārtraukumu, kas radās pārejā no PACT uz “Marco Polo”); |
| --- | --- |

—

jau tagad paredzēt procedūru programmas “Marco Polo” darbības perioda pagarināšanai par 2 vai 3 gadiem, lai nodrošinātu tās turpinājumu līdz 2010. gadam (neatkārtot pārtraukumu, kas radās pārejā no PACT uz “Marco Polo”);

| — | iespējami labāk izmantot PACT programmā gūto pieredzi, pabeidzot ārējo vērtējumu, jo programmas pozitīvie aspekti nav tikuši pietiekami novērtēti; |
| --- | --- |

—

iespējami labāk izmantot PACT programmā gūto pieredzi, pabeidzot ārējo vērtējumu, jo programmas pozitīvie aspekti nav tikuši pietiekami novērtēti;

| — | izstrādāt pasākumu kalendāru programmā “Marco Polo” ietverto darbību izpildei; |
| --- | --- |

—

izstrādāt pasākumu kalendāru programmā “Marco Polo” ietverto darbību izpildei;

| — | uzticēt pastāvīgu pasākumu izpildes pārraudzību vadības komitejai, lai programmas izpildes termiņa vidū varētu veikt nepieciešamos pielāgojumus |
| --- | --- |

—

uzticēt pastāvīgu pasākumu izpildes pārraudzību vadības komitejai, lai programmas izpildes termiņa vidū varētu veikt nepieciešamos pielāgojumus

| — | nodrošināt iespēju dalībai programmā “Marco Polo” paredzētajos projektos kā papildus pārvadājumu veidu iekļaut darbības, kas ietver gaisa pārvadājumus vai cauruļvadu transportu, ja tie saistīti ar citiem pārvadājumu veidiem;atļaut finansēt projektus, kas attiecas uz vietēja rakstura darbībām pat tikai vienas dalībvalsts teritorijā, ja to rezultāts dos labumu visiem starptautisko pārvadājumu izmantotājiem, kas šķērso šīs valsts teritoriju. |
| --- | --- |

—

nodrošināt iespēju dalībai programmā “Marco Polo” paredzētajos projektos kā papildus pārvadājumu veidu iekļaut darbības, kas ietver gaisa pārvadājumus vai cauruļvadu transportu, ja tie saistīti ar citiem pārvadājumu veidiem;atļaut finansēt projektus, kas attiecas uz vietēja rakstura darbībām pat tikai vienas dalībvalsts teritorijā, ja to rezultāts dos labumu visiem starptautisko pārvadājumu izmantotājiem, kas šķērso šīs valsts teritoriju.

| — | izstrādāt visiem lietotājiem domātu “Eiropas Rokasgrāmatu” par visām ES kombinētā transporta platformām un to raksturojumu, norādot minimālos nosacījumus. |
| --- | --- |

—

izstrādāt visiem lietotājiem domātu “Eiropas Rokasgrāmatu” par visām ES kombinētā transporta platformām un to raksturojumu, norādot minimālos nosacījumus.

| 2.1.3 | Šajā pašā atzinumā 842/2002 Komiteja piebilst, ka plānotos mērķus var sasniegt tikai ar vienu visaptverošu transporta politiku, mainot zināmus ieradumus un balstoties uz stingru apņemšanos izveidot jaunas vai papildu transporta infrastruktūras. |
| --- | --- |

2.1.3

Šajā pašā atzinumā 842/2002 Komiteja piebilst, ka plānotos mērķus var sasniegt tikai ar vienu visaptverošu transporta politiku, mainot zināmus ieradumus un balstoties uz stingru apņemšanos izveidot jaunas vai papildu transporta infrastruktūras.

| 2.1.4 | Komiteja rosināja Komisiju sākt analizēt iespējas pakāpeniski pāriet no pašreizējās prakses “Nekādi uzkrājumi” uz principa “Ceļojošie uzkrājumi” veicināšanu, īpaši attiecībā uz lieliem preču daudzumiem, kas tiek pārvadāti lielos attālumos un nav steidzami, taču jāpiegādā noteiktā datumā. Tas dotu iespēju padarīt mazāk aktuālu piegāžu steidzamību un dot ceļu transportam alternatīvajiem pārvadājumu veidiem reālu iespēju konkurēt attiecībā uz izmaksām un piegādes termiņiem, tajā pašā laikā garantējot noteiktus piegādes datumus. Jebkuram ir skaidrs ekonomiskais pamatojums, kas veicināja pieejas “Nekādi uzkrājumi” attīstību, kuras sekas ir maksimāla piegādes termiņu saīsināšana, padarot steidzamību par iemīļotāko pieeju preču apritei. Skatoties no noturīgas attīstības perspektīvas, redzams, ka šī pieeja un tās sekas rada augstas izmaksas piesārņojuma un enerģijas pārtēriņa dēļ. Par to ir jādomā, un Komiteja vēlreiz aicina Komisiju iesaistīties šajā darbā. Tā uzskata, ka, kaut gan pārvadājumi pa autoceļiem ir neaizvietojami nelielos attālumos, piemēram, nogādājot kravu tās galamērķī, pārspīlēta “Nekādu uzkrājumu” pieejas izmantošana un steidzamības padarīšana par neapejamu principu ir cēloņi grūtībām, kas traucē kravas pārvadājumu pa autoceļiem daļējai novirzīšanai uz citiem, noturīgas attīstības principiem atbilstošākiem mērķiem. |
| --- | --- |

2.1.4

Komiteja rosināja Komisiju sākt analizēt iespējas pakāpeniski pāriet no pašreizējās prakses “Nekādi uzkrājumi” uz principa “Ceļojošie uzkrājumi” veicināšanu, īpaši attiecībā uz lieliem preču daudzumiem, kas tiek pārvadāti lielos attālumos un nav steidzami, taču jāpiegādā noteiktā datumā. Tas dotu iespēju padarīt mazāk aktuālu piegāžu steidzamību un dot ceļu transportam alternatīvajiem pārvadājumu veidiem reālu iespēju konkurēt attiecībā uz izmaksām un piegādes termiņiem, tajā pašā laikā garantējot noteiktus piegādes datumus. Jebkuram ir skaidrs ekonomiskais pamatojums, kas veicināja pieejas “Nekādi uzkrājumi” attīstību, kuras sekas ir maksimāla piegādes termiņu saīsināšana, padarot steidzamību par iemīļotāko pieeju preču apritei. Skatoties no noturīgas attīstības perspektīvas, redzams, ka šī pieeja un tās sekas rada augstas izmaksas piesārņojuma un enerģijas pārtēriņa dēļ. Par to ir jādomā, un Komiteja vēlreiz aicina Komisiju iesaistīties šajā darbā. Tā uzskata, ka, kaut gan pārvadājumi pa autoceļiem ir neaizvietojami nelielos attālumos, piemēram, nogādājot kravu tās galamērķī, pārspīlēta “Nekādu uzkrājumu” pieejas izmantošana un steidzamības padarīšana par neapejamu principu ir cēloņi grūtībām, kas traucē kravas pārvadājumu pa autoceļiem daļējai novirzīšanai uz citiem, noturīgas attīstības principiem atbilstošākiem mērķiem.

| 2.1.5 | Nepretendējot aizsteigties priekšā šīs analīzes secinājumiem, Komiteja uzskata, ka ekonomisko aprindu ieradumu maiņas veicināšanai ir jāpieļauj atsevišķu rīcības veidu, kas bija efektīvi līdz šim, bet vairs neatbilst šībrīža mērķiem, apšaubīšana. |
| --- | --- |

2.1.5

Nepretendējot aizsteigties priekšā šīs analīzes secinājumiem, Komiteja uzskata, ka ekonomisko aprindu ieradumu maiņas veicināšanai ir jāpieļauj atsevišķu rīcības veidu, kas bija efektīvi līdz šim, bet vairs neatbilst šībrīža mērķiem, apšaubīšana.

| 2.1.6 | Komiteja konstatē, ka tikai daļa tās ieteikto veicināšanas pasākumu ir ņemti vērā. Uzskatot, ka situācija 2004. gadā salīdzinājumā ar 2002. gadu pamatvilcienos nav mainījusies, šajā atzinumā Komiteja ietver tos pašus priekšlikumus, ko tā atsevišķos jautājumos papildina. |
| --- | --- |

2.1.6

Komiteja konstatē, ka tikai daļa tās ieteikto veicināšanas pasākumu ir ņemti vērā. Uzskatot, ka situācija 2004. gadā salīdzinājumā ar 2002. gadu pamatvilcienos nav mainījusies, šajā atzinumā Komiteja ietver tos pašus priekšlikumus, ko tā atsevišķos jautājumos papildina.

2.2   Programmas “Marco Polo I” (2003.-2006. g.) pirmo rezultātu novērtējums

| 2.2.1 | Komisija uzskata, ka programmas“Marco Polo I”, kuras budžets ir EUR 100 miljoni, pirmie rezultāti ir iepriecinoši. Komiteja atzīmē, ka pirmā programmu atlase tika uzsākta 2003. gada oktobrī, tikai nedaudz vairāk kā pirms gada, un ka nav pagājis pietiekami daudz laika, lai varētu novērtēt kombinētā transporta veicināšanas pasākumu reālo efektivitāti. Bez tam Komiteja atzīmē, ka:






  — | 2001. gada 12. septembra Baltā grāmata “Transporta politika līdz 2010. gadam: laiks izdarīt izvēli” programmai “Marco Polo” 4 gadiem paredzēja EUR 120 miljonus jeb EUR 30 miljonus gadā; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Komisija uzskata, ka programmas“Marco Polo I”, kuras budžets ir EUR 100 miljoni, pirmie rezultāti ir iepriecinoši. Komiteja atzīmē, ka pirmā programmu atlase tika uzsākta 2003. gada oktobrī, tikai nedaudz vairāk kā pirms gada, un ka nav pagājis pietiekami daudz laika, lai varētu novērtēt kombinētā transporta veicināšanas pasākumu reālo efektivitāti. Bez tam Komiteja atzīmē, ka:

—

2001. gada 12. septembra Baltā grāmata “Transporta politika līdz 2010. gadam: laiks izdarīt izvēli” programmai “Marco Polo” 4 gadiem paredzēja EUR 120 miljonus jeb EUR 30 miljonus gadā;

| — | priekšlikumā regulai programmai“Marco Polo I”, kas sāka darboties 2002. gadā, Komisija paredzēja EUR 115 miljonu lielu budžetu 5 gadiem jeb EUR 23 miljonus gadā; |
| --- | --- |

—

priekšlikumā regulai programmai“Marco Polo I”, kas sāka darboties 2002. gadā, Komisija paredzēja EUR 115 miljonu lielu budžetu 5 gadiem jeb EUR 23 miljonus gadā;

| — | beigās programmai “Marco Polo I” tika piešķirts budžets tikai EUR 100 miljonu apmērā 5 gadiem jeb EUR 20 miljoni gadā; |
| --- | --- |

—

beigās programmai “Marco Polo I” tika piešķirts budžets tikai EUR 100 miljonu apmērā 5 gadiem jeb EUR 20 miljoni gadā;

| — | pirmajā programmas “Marco Polo I” darbības gadā no Kopienas budžeta tika piešķirti tikai EUR 15 miljoni. |
| --- | --- |

—

pirmajā programmas “Marco Polo I” darbības gadā no Kopienas budžeta tika piešķirti tikai EUR 15 miljoni.

| 2.2.2 | Komiteja pauž pārsteigumu par šo vairākkārtējo samazinājumu un izsaka šaubas par prognožu ticamību, jo ir paredzams pieprasījumu pastāvīgs pieaugums, taču pieejamie līdzekļi pastāvīgi samazinās. |
| --- | --- |

2.2.2

Komiteja pauž pārsteigumu par šo vairākkārtējo samazinājumu un izsaka šaubas par prognožu ticamību, jo ir paredzams pieprasījumu pastāvīgs pieaugums, taču pieejamie līdzekļi pastāvīgi samazinās.

| 2.2.3 | Ņemot vērā šo situāciju, kā arī informācijas trūkuma dēļ Komitejai nav saprotama Komisijas norāde: “Var secināt, ka nopietni trūkst budžeta līdzekļu, lai finansētu visus labos priekšlikumus...”, kā arī tas, kāpēc netika pilnībā izmantoti budžetā ieplānotie EUR 20 miljoni. |
| --- | --- |

2.2.3

Ņemot vērā šo situāciju, kā arī informācijas trūkuma dēļ Komitejai nav saprotama Komisijas norāde: “Var secināt, ka nopietni trūkst budžeta līdzekļu, lai finansētu visus labos priekšlikumus...”, kā arī tas, kāpēc netika pilnībā izmantoti budžetā ieplānotie EUR 20 miljoni.

2.3   Iepriekšēja vērtēšana un konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm

| 2.3.1 | Pamatojuma III nodaļas 12. punktā ir pieminēts svarīgs finansu dokuments, jo tas apliecina, ka regulas priekšlikumā pilnībā ņemti vērā neatkarīgo ekspertu ieteikumi, kas izstrādāti, balstoties uz programmas “Marco Polo” pagarināšanas uz laika periodu no 2007. līdz 2013. gadam iepriekšēju novērtējumu. Šis 19 lappušu dokuments, kas rakstīts angļu valodā, nav tulkots. Tā 15 rindiņu kopsavilkumā, kas ietverts augstākminētās III nodaļas 13.punktā, sniegti Komisijas secinājumi par ekspertu vērtējumu. |
| --- | --- |

2.3.1

Pamatojuma III nodaļas 12. punktā ir pieminēts svarīgs finansu dokuments, jo tas apliecina, ka regulas priekšlikumā pilnībā ņemti vērā neatkarīgo ekspertu ieteikumi, kas izstrādāti, balstoties uz programmas “Marco Polo” pagarināšanas uz laika periodu no 2007. līdz 2013. gadam iepriekšēju novērtējumu. Šis 19 lappušu dokuments, kas rakstīts angļu valodā, nav tulkots. Tā 15 rindiņu kopsavilkumā, kas ietverts augstākminētās III nodaļas 13.punktā, sniegti Komisijas secinājumi par ekspertu vērtējumu.

| 2.3.2 | Komiteja atgādina, ka dokumentiem jābūt iztulkotiem, lai nodrošinātu to pieejamību. Ja nav pieejama visa ekspertu ziņojuma tulkojums, ekspertiem vajadzētu uzdot sagatavot ziņojuma sintēzi, kuras tulkojums dotu iespēju visām ieinteresētajām pusēm gūt tūlītēju pieeju galvenajiem secinājumiem, kam pievienoti būtiskākie argumenti. |
| --- | --- |

2.3.2

Komiteja atgādina, ka dokumentiem jābūt iztulkotiem, lai nodrošinātu to pieejamību. Ja nav pieejama visa ekspertu ziņojuma tulkojums, ekspertiem vajadzētu uzdot sagatavot ziņojuma sintēzi, kuras tulkojums dotu iespēju visām ieinteresētajām pusēm gūt tūlītēju pieeju galvenajiem secinājumiem, kam pievienoti būtiskākie argumenti.

| 2.3.3 | Bez tam Komiteja atgādina, ka atzinumā 842/2002 par regulu “Marco Polo I” tā atzinīgi vērtēja faktu, ka Komisija “pirms priekšlikuma iesniegšanas apkopo ieinteresēto pušu viedokļus”, bet tajā pašā laikā “izteica nožēlu, ka tā konsultāciju procesā iesaistīta tik vēlu”. (2. panta 5. punkts) |
| --- | --- |

2.3.3

Bez tam Komiteja atgādina, ka atzinumā 842/2002 par regulu “Marco Polo I” tā atzinīgi vērtēja faktu, ka Komisija “pirms priekšlikuma iesniegšanas apkopo ieinteresēto pušu viedokļus”, bet tajā pašā laikā “izteica nožēlu, ka tā konsultāciju procesā iesaistīta tik vēlu”. (2. panta 5. punkts)

| 2.3.4 | Līdz ar to Komiteja nevar analizēt šī vērtējuma secinājumus un var tikai atzīmēt, ka Komisija sagaida ievērojamu iesniegtā budžeta pieaugumu, kas ir izšķirošs nosacījums programmas efektivitātei. |
| --- | --- |

2.3.4

Līdz ar to Komiteja nevar analizēt šī vērtējuma secinājumus un var tikai atzīmēt, ka Komisija sagaida ievērojamu iesniegtā budžeta pieaugumu, kas ir izšķirošs nosacījums programmas efektivitātei.

| 2.3.5 | Komiteja atzīmē, ka Komisija tai ir iesniegusi trīs pārskatus par realizētajiem projektiem:






  — | kombinētie dzelzceļa pakalpojumi starp Vāciju un Itāliju, šķērsojot Austriju, kurus sniedz privāts uzņēmums; |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Komiteja atzīmē, ka Komisija tai ir iesniegusi trīs pārskatus par realizētajiem projektiem:

—

kombinētie dzelzceļa pakalpojumi starp Vāciju un Itāliju, šķērsojot Austriju, kurus sniedz privāts uzņēmums;

| — | 2002. gadā uzsāktais projekts IKEA — RAIL, kura ietvaros uz Duisburgā (Vācijā) atrodošos platformu pa dzelzceļu piegādā preces no Almhutas (Zviedrija) (1.044 km), kas paredzētas izplatīšanai visā Eiropā. 2002. un 2003. gadā apmēram 400 vilcieni pārvadāja tikai IKEA kravas; |
| --- | --- |

—

2002. gadā uzsāktais projekts IKEA — RAIL, kura ietvaros uz Duisburgā (Vācijā) atrodošos platformu pa dzelzceļu piegādā preces no Almhutas (Zviedrija) (1.044 km), kas paredzētas izplatīšanai visā Eiropā. 2002. un 2003. gadā apmēram 400 vilcieni pārvadāja tikai IKEA kravas;

| — | vairāku pastāvīgu kuģu līniju izveidošana kravas automašīnu pārvadāšanai starp vairākām Itālijas un Spānijas ostām. |
| --- | --- |

—

vairāku pastāvīgu kuģu līniju izveidošana kravas automašīnu pārvadāšanai starp vairākām Itālijas un Spānijas ostām.

| 2.3.6 | Šie trīs projekti parāda iespējas, ko rada ES izveidotie veicināšanas pasākumi. Tai pašā laikā Komiteja atzīmē, ka šie projekti ir realizēti programmas “Eksperimentāli pasākumi kombinētajam transportam” (PACT) ietvaros, kas ir “Marco Polo” priekštece. |
| --- | --- |

2.3.6

Šie trīs projekti parāda iespējas, ko rada ES izveidotie veicināšanas pasākumi. Tai pašā laikā Komiteja atzīmē, ka šie projekti ir realizēti programmas “Eksperimentāli pasākumi kombinētajam transportam” (PACT) ietvaros, kas ir “Marco Polo” priekštece.

| 2.3.7 | To pielietotais princips ir īpaši vērtīgs un tie veicina šībrīža projektu izpildi. Komiteja izsaka stingru vēlmi saņemt informāciju par pašreizējās programmas “Marco Polo I” konkrētajiem rezultātiem, kad būs pienācis laiks. |
| --- | --- |

2.3.7

To pielietotais princips ir īpaši vērtīgs un tie veicina šībrīža projektu izpildi. Komiteja izsaka stingru vēlmi saņemt informāciju par pašreizējās programmas “Marco Polo I” konkrētajiem rezultātiem, kad būs pienācis laiks.

2.4   Programma “Marco Polo II” (2007. — 2013. g.)

| 2.4.1 | Programmas “Marco Polo II” priekšlikums nemaina 3 esošos darbības veidus:






  — | pārvadājumu veidu maiņa (palīdzība uzsākot); |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Programmas “Marco Polo II” priekšlikums nemaina 3 esošos darbības veidus:

—

pārvadājumu veidu maiņa (palīdzība uzsākot);

| — | veicinošas darbības; |
| --- | --- |

—

veicinošas darbības;

| — | kopīga mācīšanās. |
| --- | --- |

—

kopīga mācīšanās.

| 2.4.2 | Tā sedz plašāku teritoriju, aptverot 25 valstu Eiropu, kandidātvalstis, kā arī EBTA un EEZ valstis. Komiteja atbalsta šo pieeju un pievienojas Komisijas konstatētajam acīmredzamajam faktam, ka “ražošana un piegādes ķēžu struktūra neapstājas pie 25 valstu ES robežām”, tomēr izsaka vēlmi, lai Komisija teikuma sākumā pēc vārda “ražošana” pievienotu vārdu “tirdzniecība”. |
| --- | --- |

2.4.2

Tā sedz plašāku teritoriju, aptverot 25 valstu Eiropu, kandidātvalstis, kā arī EBTA un EEZ valstis. Komiteja atbalsta šo pieeju un pievienojas Komisijas konstatētajam acīmredzamajam faktam, ka “ražošana un piegādes ķēžu struktūra neapstājas pie 25 valstu ES robežām”, tomēr izsaka vēlmi, lai Komisija teikuma sākumā pēc vārda “ražošana” pievienotu vārdu “tirdzniecība”.

| 2.4.3 | Komiteja iesaka Komisijai citēt kā piemēru VII Donavas koridoru, kas ir raksturīgs šai “ļoti lielajai Eiropai”, jo tam ir liela mēroga kombinētā transporta infrastruktūra, kas sasaista visus pārvadājumu veidus:






  — | upju transportu, kas savieno Ziemeļjūru ar Melno jūru; šī ceļa viduspunkts atrodas Austrijā apmēram 1500 km no abiem tā galiem; |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Komiteja iesaka Komisijai citēt kā piemēru VII Donavas koridoru, kas ir raksturīgs šai “ļoti lielajai Eiropai”, jo tam ir liela mēroga kombinētā transporta infrastruktūra, kas sasaista visus pārvadājumu veidus:

—

upju transportu, kas savieno Ziemeļjūru ar Melno jūru; šī ceļa viduspunkts atrodas Austrijā apmēram 1500 km no abiem tā galiem;

| — | transportu pa sauszemes ceļiem un dzelzceļa transportu, kas ar pārkraušanas platformu starpniecību ļaus transportēt kravas no plašām teritorijām upes abos krastos; |
| --- | --- |

—

transportu pa sauszemes ceļiem un dzelzceļa transportu, kas ar pārkraušanas platformu starpniecību ļaus transportēt kravas no plašām teritorijām upes abos krastos;

| — | jūras un upju-jūras transportu, kas rietumos, pateicoties savienojumam Reina-Maina-Donava, šo upi pagarina līdz Normandijas salām un Ziemeļjūrai, bet austrumos pār Melno jūru līdz Krievijai (Volga), Ukrainai un Turcijai. |
| --- | --- |

—

jūras un upju-jūras transportu, kas rietumos, pateicoties savienojumam Reina-Maina-Donava, šo upi pagarina līdz Normandijas salām un Ziemeļjūrai, bet austrumos pār Melno jūru līdz Krievijai (Volga), Ukrainai un Turcijai.

| 2.4.4 | Programmas “Marco Polo II” priekšlikums paredz divus jaunus projektu veidus:






  — | jūras autostrādes — par šo konceptu Komiteja jau vairākkārt ir izteikusi ļoti atzinīgu viedokli. “Ļoti lielajai Eiropai”, protams, ir tūkstošiem kilometru jūras krasta, simtiem ostu un upju grīvu, kas visi ir iespējami ieejas punkti, lai sasniegtu kontinenta iekšieni. Visur jāveicina un jāatbalsta kravu pārvadājumu un izplatīšanas projekti ar nosacījumu, ka tiek palielināts kombinētā transporta kravu pārkraušanas platformu skaits jūras krastos un upju grīvās; |
| --- | --- | --- |

2.4.4

Programmas “Marco Polo II” priekšlikums paredz divus jaunus projektu veidus:

—

jūras autostrādes — par šo konceptu Komiteja jau vairākkārt ir izteikusi ļoti atzinīgu viedokli. “Ļoti lielajai Eiropai”, protams, ir tūkstošiem kilometru jūras krasta, simtiem ostu un upju grīvu, kas visi ir iespējami ieejas punkti, lai sasniegtu kontinenta iekšieni. Visur jāveicina un jāatbalsta kravu pārvadājumu un izplatīšanas projekti ar nosacījumu, ka tiek palielināts kombinētā transporta kravu pārkraušanas platformu skaits jūras krastos un upju grīvās;

| — | projekti pārvadājumu ierobežošanai, acīmredzama pieeja, kas dod iespēju racionalizēt ražošanu, izplatīšanu un sadali, un izvairīties no nevajadzīgiem pārvadājumiem. Piemēri:






  — | pārvadāt dehidratētus produktus, lai izvairītos no ūdens pārvadāšanas, ko varētu pievienot galamērķī; |
| --- | --- | --- |

—

projekti pārvadājumu ierobežošanai, acīmredzama pieeja, kas dod iespēju racionalizēt ražošanu, izplatīšanu un sadali, un izvairīties no nevajadzīgiem pārvadājumiem. Piemēri:

—

pārvadāt dehidratētus produktus, lai izvairītos no ūdens pārvadāšanas, ko varētu pievienot galamērķī;

| — | tuvināt sastāvdaļu ražošanas vietas montāžas vietām, lai izvairītos no tāliem pārvadājumiem. |
| --- | --- |

—

tuvināt sastāvdaļu ražošanas vietas montāžas vietām, lai izvairītos no tāliem pārvadājumiem.

Komiteja atbalsta darbības un projektus ar šādu ievirzi.

| 2.4.5 | Komisija vēlas panākt labāku sinerģiju dzelzceļa sektorā un ierosina, piemēram, rezervēt sliežu ceļus kravas un pasta ātrvilcieniem. Komiteja atbalsts šādus projektus, kaut gan attiecībā uz eksprespastu tā uzskata, ka datu pārsūtīšana ar elektronisko pastu jau tagad un vēl jo vairāk nākotnē aizstās lielāko daļu pasta sūtījumu. |
| --- | --- |

2.4.5

Komisija vēlas panākt labāku sinerģiju dzelzceļa sektorā un ierosina, piemēram, rezervēt sliežu ceļus kravas un pasta ātrvilcieniem. Komiteja atbalsts šādus projektus, kaut gan attiecībā uz eksprespastu tā uzskata, ka datu pārsūtīšana ar elektronisko pastu jau tagad un vēl jo vairāk nākotnē aizstās lielāko daļu pasta sūtījumu.

| 2.4.6 | Lai gan ir nepieciešams veidot līnijas ātrgaitas kravas vilcieniem, tajā pašā laikā ir jānodrošina neatgriezeniska sliežu ceļu, ritošā sastāva un dzelzceļiem izmantošanas noteikumu savietojamība. Bez tam, negaidot jaunu līniju izveidošanu, labāk jāizmanto esošās, kā arī jāizpēta iespējas izmantot līnijas, kas ir pamestas vai tiek maz izmantotas kopš pasažieru plūsmas novirzīšanās uz citiem transporta veidiem, īpaši ātrgaitas dzelzceļa līnijām. |
| --- | --- |

2.4.6

Lai gan ir nepieciešams veidot līnijas ātrgaitas kravas vilcieniem, tajā pašā laikā ir jānodrošina neatgriezeniska sliežu ceļu, ritošā sastāva un dzelzceļiem izmantošanas noteikumu savietojamība. Bez tam, negaidot jaunu līniju izveidošanu, labāk jāizmanto esošās, kā arī jāizpēta iespējas izmantot līnijas, kas ir pamestas vai tiek maz izmantotas kopš pasažieru plūsmas novirzīšanās uz citiem transporta veidiem, īpaši ātrgaitas dzelzceļa līnijām.

| 2.4.7 | Komiteja vēlreiz lūdz Komisiju no jauna aicināt dalībvalstis darīt visu iespējamo esošo pamesto un mazizmantoto līniju iesaistīšanai kravas pārvadājumu apritē. Šis aicinājums pamatā attiecināms uz dzelzceļa satiksmi, taču arī uz ūdensceļiem, lai nodrošinātu no noturīgas attīstības viedokļa ātrāku un izdevīgāku risinājumu piemērošanu katrreiz, kad tas ir iespējams. |
| --- | --- |

2.4.7

Komiteja vēlreiz lūdz Komisiju no jauna aicināt dalībvalstis darīt visu iespējamo esošo pamesto un mazizmantoto līniju iesaistīšanai kravas pārvadājumu apritē. Šis aicinājums pamatā attiecināms uz dzelzceļa satiksmi, taču arī uz ūdensceļiem, lai nodrošinātu no noturīgas attīstības viedokļa ātrāku un izdevīgāku risinājumu piemērošanu katrreiz, kad tas ir iespējams.

| 2.4.8 | Visbeidzot, lai radītu uzticību dzelzceļa pārvadājumiem, kā arī citiem sauszemes ceļiem alternatīviem pārvadājumu veidiem, Komiteja vēlreiz uzsver, ka ir laiks pāriet no vārdiem pie darbiem, rezervējot vai uzspiežot dzelzceļa, jūras un upju pārvadājumu infrastruktūrām proporcionāli vairāk līdzekļu nekā šobrīd, īpaši TEN-T projektiem, kā arī jauno dalībvalstu un Balkānu reģiona projektiem. |
| --- | --- |

2.4.8

Visbeidzot, lai radītu uzticību dzelzceļa pārvadājumiem, kā arī citiem sauszemes ceļiem alternatīviem pārvadājumu veidiem, Komiteja vēlreiz uzsver, ka ir laiks pāriet no vārdiem pie darbiem, rezervējot vai uzspiežot dzelzceļa, jūras un upju pārvadājumu infrastruktūrām proporcionāli vairāk līdzekļu nekā šobrīd, īpaši TEN-T projektiem, kā arī jauno dalībvalstu un Balkānu reģiona projektiem.

| 2.4.9 | Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija uzsver “ievērojamo” pieprasījumu no rūpniecības sektora puses pēc finansējuma nepieciešamajām un pietiekamām infrastruktūrām, kas ļautu sasniegt programmā “Marco Polo” ietvertos mērķus attiecībā uz pakalpojumiem. Kas attiecas uz palīginfrastruktūru finansēšanu, Komiteja atgādina, ka ir runa par tās atzinumā 842/2002 par “Marco Polo I” formulēto vēlmi. |
| --- | --- |

2.4.9

Komiteja ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija uzsver “ievērojamo” pieprasījumu no rūpniecības sektora puses pēc finansējuma nepieciešamajām un pietiekamām infrastruktūrām, kas ļautu sasniegt programmā “Marco Polo” ietvertos mērķus attiecībā uz pakalpojumiem. Kas attiecas uz palīginfrastruktūru finansēšanu, Komiteja atgādina, ka ir runa par tās atzinumā 842/2002 par “Marco Polo I” formulēto vēlmi.

3.   Komentāri par priekšlikumu regulai “Marco Polo II”

3.1   1. pants: Tēma

| 3.1.1 | Komiteja atzīmē, ka 2004. gadā Komisija iesniedza priekšlikumu regulai, kas attieksies uz periodu no 2007. līdz 2013. gadam. Tas ļaus nodrošināt programmas Marco Polo kontinuitāti un izvairīties no kavējumiem, kas bija vērojami 2001.-2002. gadā, uzsākot programmu “Marco Polo I”. Tā kā Komisijai nav pietiekamas laika atkāpes, lai novērtētu “Marco Polo I” ieviešanas rezultātus, šī uz nākotni vērstā pieeja ļaus izveidot “vadības komiteju, kas rūpīgi sekos uzsāktajiem projektiem, lai programmas “Marco Polo I” izpildes perioda vidū varētu veikt nepieciešamos pielāgojumus programmā “Marco Polo II”, kā to prasīja Komiteja Atzinumā 842/2002”. |
| --- | --- |

3.1.1

Komiteja atzīmē, ka 2004. gadā Komisija iesniedza priekšlikumu regulai, kas attieksies uz periodu no 2007. līdz 2013. gadam. Tas ļaus nodrošināt programmas Marco Polo kontinuitāti un izvairīties no kavējumiem, kas bija vērojami 2001.-2002. gadā, uzsākot programmu “Marco Polo I”. Tā kā Komisijai nav pietiekamas laika atkāpes, lai novērtētu “Marco Polo I” ieviešanas rezultātus, šī uz nākotni vērstā pieeja ļaus izveidot “vadības komiteju, kas rūpīgi sekos uzsāktajiem projektiem, lai programmas “Marco Polo I” izpildes perioda vidū varētu veikt nepieciešamos pielāgojumus programmā “Marco Polo II”, kā to prasīja Komiteja Atzinumā 842/2002”.

3.2   2. pants: Definīcijas

| 3.2.1 | Komiteja atzīmē, ka uzņēmumu “konsorcijs” definēts kā vismaz divu uzņēmumu apvienība. Komiteja atkārto savu iepriekšējo prasību par to, ka “konsorcijs” jādefinē kā “divu vai vairāku uzņēmumu, kas nepieder vienai grupai vai nav viens otra filiāle, apvienība. Uzņēmumi ir noslēguši vienošanos kopīgi veikt...”. |
| --- | --- |

3.2.1

Komiteja atzīmē, ka uzņēmumu “konsorcijs” definēts kā vismaz divu uzņēmumu apvienība. Komiteja atkārto savu iepriekšējo prasību par to, ka “konsorcijs” jādefinē kā “divu vai vairāku uzņēmumu, kas nepieder vienai grupai vai nav viens otra filiāle, apvienība. Uzņēmumi ir noslēguši vienošanos kopīgi veikt...”.

3.3   3. pants: Apjoms

| 3.3.1 | Komiteja atkārto Atzinumā 842/2002 formulēto prasību, uzskatot, ka šajā pantā iekļautie noteikumi ir pārāk stingri, jo prasa, lai pasākumi aptvertu vismaz divas valstis vai valsti un tās tuvumā esošu trešās valsts teritoriju. Komiteja uzskata, ka pastāv vietēja rakstura projekti, kas tiek realizēti tikai vienā valstī, taču to rezultāts dotu labumu visiem attiecīgā transporta veida izmantotājiem, kas tranzītā šķērso šo valsti. (Piemēram, projekti kombinētā transporta platformu, kas atrodas infrastruktūru krustpunktā kādas valsts iekšienē, izmantošanai vai attīstīšanai.) |
| --- | --- |

3.3.1

Komiteja atkārto Atzinumā 842/2002 formulēto prasību, uzskatot, ka šajā pantā iekļautie noteikumi ir pārāk stingri, jo prasa, lai pasākumi aptvertu vismaz divas valstis vai valsti un tās tuvumā esošu trešās valsts teritoriju. Komiteja uzskata, ka pastāv vietēja rakstura projekti, kas tiek realizēti tikai vienā valstī, taču to rezultāts dotu labumu visiem attiecīgā transporta veida izmantotājiem, kas tranzītā šķērso šo valsti. (Piemēram, projekti kombinētā transporta platformu, kas atrodas infrastruktūru krustpunktā kādas valsts iekšienē, izmantošanai vai attīstīšanai.)

| 3.3.2 | Komiteja atzinīgi vērtē programmas paplašināšanu, attiecinot to arī uz trešajām valstīm (kandidātvalstīm un citām) un pieņem zināšanai, ka programma nesedz pasākumu šajās teritorijās izmaksas, izņemot gadījumus, kas minēti šī panta 3. un 4. punktā. |
| --- | --- |

3.3.2

Komiteja atzinīgi vērtē programmas paplašināšanu, attiecinot to arī uz trešajām valstīm (kandidātvalstīm un citām) un pieņem zināšanai, ka programma nesedz pasākumu šajās teritorijās izmaksas, izņemot gadījumus, kas minēti šī panta 3. un 4. punktā.

| 3.3.3 | Tomēr tā izsaka vēlmi, lai saskanības nodrošināšanai regula precizētu, ka gadījumos, kad tiek finansēti pasākumi trešajās valstīs, tiem iespēju robežās jābūt veltītiem tādu pārvadājumu veidu attīstībai, kas netiek veikti pa autoceļiem vai kas veicina kombinētā transporta attīstību. |
| --- | --- |

3.3.3

Tomēr tā izsaka vēlmi, lai saskanības nodrošināšanai regula precizētu, ka gadījumos, kad tiek finansēti pasākumi trešajās valstīs, tiem iespēju robežās jābūt veltītiem tādu pārvadājumu veidu attīstībai, kas netiek veikti pa autoceļiem vai kas veicina kombinētā transporta attīstību.

3.4   4. pants: Tiesīgi kandidāti un saņēmēji

| 3.4.1 | Komiteja atbalsta 4. pantu ar nosacījumu, ka tiek ņemts vērā tās formulējums attiecībā uz “konsorcija” sastāvu, taču precizē, kā jau ir minēts atzinumā 842/2002, ka izņēmuma gadījumos, kad pasākumi notiek tikai vienā valstī, uz uzņēmumiem neattiecas prasība par to, ka tiem jābūt vismaz no divām dalībvalstīm vai no vienas dalībvalsts un trešās valsts. |
| --- | --- |

3.4.1

Komiteja atbalsta 4. pantu ar nosacījumu, ka tiek ņemts vērā tās formulējums attiecībā uz “konsorcija” sastāvu, taču precizē, kā jau ir minēts atzinumā 842/2002, ka izņēmuma gadījumos, kad pasākumi notiek tikai vienā valstī, uz uzņēmumiem neattiecas prasība par to, ka tiem jābūt vismaz no divām dalībvalstīm vai no vienas dalībvalsts un trešās valsts.

3.5   5. pants: Kritēriji pasākumu atbilstībai un finansu nosacījumi

| 3.5.1 | Atzinuma 842/202 par “Marco Polo I” 3. panta 5., 6. un 7. punktā Komiteja jau atzīmēja, ka Komisijas ierosinātais minimālais subsīdiju vienam projektam limits ir pārāk augsts. Tā prasīja, lai minimālais Komisijas ierosinātais subsīdiju limits tiktu samazināts līdz:






  — | pasākumiem kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem: no EUR 1 miljona uz EUR 500 000; |
| --- | --- | --- |

3.5.1

Atzinuma 842/202 par “Marco Polo I” 3. panta 5., 6. un 7. punktā Komiteja jau atzīmēja, ka Komisijas ierosinātais minimālais subsīdiju vienam projektam limits ir pārāk augsts. Tā prasīja, lai minimālais Komisijas ierosinātais subsīdiju limits tiktu samazināts līdz:

—

pasākumiem kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem: no EUR 1 miljona uz EUR 500 000;

| — | veicinošām darbībām: no EUR 3 miljoniem uz EUR 1,5 miljoniem; |
| --- | --- |

—

veicinošām darbībām: no EUR 3 miljoniem uz EUR 1,5 miljoniem;

| — | kopīgai apmācībai: no EUR 500 000 uz EUR 250 000. |
| --- | --- |

—

kopīgai apmācībai: no EUR 500 000 uz EUR 250 000.

| 3.5.2 | Komiteja konstatē, ka programmai “Marco Polo II” Komisijas (pielikumā, kurā precizēti tās priekšlikuma 5. pantā minētie finansu nosacījumi) noteiktie projektiem piešķiramo dotāciju minimālie limiti joprojām ir pārāk augsti, izņemot kopīgas apmācības projektus, kur saskaņā ar Komitejas izteikto vēlmi limits ir samazināts līdz EUR 250 000. Komiteja uzskata, ka ir absolūti nepieciešams noteikt zemākus un tātad stimulējošākus limitus, lai veicinātu tādu projektu izstrādi, kas būtu pieticīgāki, taču bieži vien vietējā līmenī efektīvāki. |
| --- | --- |

3.5.2

Komiteja konstatē, ka programmai “Marco Polo II” Komisijas (pielikumā, kurā precizēti tās priekšlikuma 5. pantā minētie finansu nosacījumi) noteiktie projektiem piešķiramo dotāciju minimālie limiti joprojām ir pārāk augsti, izņemot kopīgas apmācības projektus, kur saskaņā ar Komitejas izteikto vēlmi limits ir samazināts līdz EUR 250 000. Komiteja uzskata, ka ir absolūti nepieciešams noteikt zemākus un tātad stimulējošākus limitus, lai veicinātu tādu projektu izstrādi, kas būtu pieticīgāki, taču bieži vien vietējā līmenī efektīvāki.

| 3.5.3 | Līdz ar to Komiteja prasa, lai:






  — | dotāciju minimālie limiti tiktu samazināti uz pusi, tas ir:






  — | projektiem kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem: no EUR 1 miljona uz EUR 500 000; |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.3

Līdz ar to Komiteja prasa, lai:

—

dotāciju minimālie limiti tiktu samazināti uz pusi, tas ir:

—

projektiem kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem: no EUR 1 miljona uz EUR 500 000;

| — | veicinošiem projektiem: no EUR 3 miljoniem uz EUR 1,5 miljoniem; |
| --- | --- |

—

veicinošiem projektiem: no EUR 3 miljoniem uz EUR 1,5 miljoniem;

| — | jūras autostrāžu projektiem: no EUR 4 miljoniem uz EUR 2 miljoniem; |
| --- | --- |

—

jūras autostrāžu projektiem: no EUR 4 miljoniem uz EUR 2 miljoniem;

| — | projektiem pārvadājumu ierobežošanai: no EUR 1 miljona uz EUR 500 000; |
| --- | --- |

—

projektiem pārvadājumu ierobežošanai: no EUR 1 miljona uz EUR 500 000;

| — | kopīgas apmācības projektiem limits jāsaglabā priekšlikumā minētajā EUR 250 000 līmenī. |
| --- | --- |

—

kopīgas apmācības projektiem limits jāsaglabā priekšlikumā minētajā EUR 250 000 līmenī.

| — | tiktu paredzēta atsevišķa kategorija upju-jūras transportam un upju transportam ar minimālo limitu EUR 500 000. Ja minimālais limits EUR 4 miljoni jūras autostrādēm (ko Komiteja ierosina samazināt līdz EUR 2 miljoniem) ir pieņemams, ņemot vērā kuģu izmērus un jūras transporta pārvadāto kravu apjomu, to nevar teikt par pārvadājumiem iekšējos ūdeņos. |
| --- | --- |

—

tiktu paredzēta atsevišķa kategorija upju-jūras transportam un upju transportam ar minimālo limitu EUR 500 000. Ja minimālais limits EUR 4 miljoni jūras autostrādēm (ko Komiteja ierosina samazināt līdz EUR 2 miljoniem) ir pieņemams, ņemot vērā kuģu izmērus un jūras transporta pārvadāto kravu apjomu, to nevar teikt par pārvadājumiem iekšējos ūdeņos.

| 3.5.4 | Visbeidzot, Komiteja atbalsta pēc iespējas garāku dažādu darbību izpildes termiņu noteikšanu, nodrošinot, ka noteiktajā termiņā pabeigta darbība tiek uzskatīta par piemērotu. Komisija tomēr uzskata, ka 36 mēnešu termiņš pasākumiem kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem ir pārāk īss un ka tam tāpat kā citām darbībām ir jābūt 60 mēneši |
| --- | --- |

3.5.4

Visbeidzot, Komiteja atbalsta pēc iespējas garāku dažādu darbību izpildes termiņu noteikšanu, nodrošinot, ka noteiktajā termiņā pabeigta darbība tiek uzskatīta par piemērotu. Komisija tomēr uzskata, ka 36 mēnešu termiņš pasākumiem kravu novirzīšanai uz citiem transporta veidiem ir pārāk īss un ka tam tāpat kā citām darbībām ir jābūt 60 mēneši

3.6   11. pants: Budžets

| 3.6.1 | Komiteja jau iepriekš ir norādījusi, ka tas rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai novērtētu summas (€ 740 miljoni), ko Komisija plāno piešķirt programmai “Marco Polo II”, pietiekamību. Tā vienkārši pieņem zināšanai Komisijas uzskatu, ka šie budžeta līdzekļi EUR 740 miljonu apjomā, domājams, dos iespēju ietaupīt EUR 5 miljardus 1. punkta 4. apakšpunktā minēto vides un sociālo ieguvumu veidā. |
| --- | --- |

3.6.1

Komiteja jau iepriekš ir norādījusi, ka tas rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai novērtētu summas (€ 740 miljoni), ko Komisija plāno piešķirt programmai “Marco Polo II”, pietiekamību. Tā vienkārši pieņem zināšanai Komisijas uzskatu, ka šie budžeta līdzekļi EUR 740 miljonu apjomā, domājams, dos iespēju ietaupīt EUR 5 miljardus 1. punkta 4. apakšpunktā minēto vides un sociālo ieguvumu veidā.

| 3.6.2 | Komiteja izsaka vēlmi, lai Komisija 2005. gada laikā — programmas “Marco Polo I” izpildes termiņa vidū — publicētu pārskatu par veiksmīgajiem projektiem un reāli veiktajiem ietaupījumiem. |
| --- | --- |

3.6.2

Komiteja izsaka vēlmi, lai Komisija 2005. gada laikā — programmas “Marco Polo I” izpildes termiņa vidū — publicētu pārskatu par veiksmīgajiem projektiem un reāli veiktajiem ietaupījumiem.

| 3.6.3 | Kā Komiteja norādīja Atzinumā 842/2002, programmas izpildes laikā Komisijai būtu jāierosina budžeta palielināšana, lai nodrošinātu finanšu rezerves gadījumam, ja tiek iesniegts lielāks skaits atbilstīgu projektu. |
| --- | --- |

3.6.3

Kā Komiteja norādīja Atzinumā 842/2002, programmas izpildes laikā Komisijai būtu jāierosina budžeta palielināšana, lai nodrošinātu finanšu rezerves gadījumam, ja tiek iesniegts lielāks skaits atbilstīgu projektu.

3.7   14. pants: Novērtējums

| 3.7.1 | Komiteja ar gandarījumu atzīmē (jo tā bija viena no Atzinumā 842/2002 minētajām prasībām), ka Komisija tai vēlākais 2007. gada 30. jūnijā vienlaicīgi ar Eiropas Parlamentu un Reģionu komiteju iesniegs novērtējuma ziņojumu par programmas “Marco Polo I” rezultātiem laika periodā no 2003. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

3.7.1

Komiteja ar gandarījumu atzīmē (jo tā bija viena no Atzinumā 842/2002 minētajām prasībām), ka Komisija tai vēlākais 2007. gada 30. jūnijā vienlaicīgi ar Eiropas Parlamentu un Reģionu komiteju iesniegs novērtējuma ziņojumu par programmas “Marco Polo I” rezultātiem laika periodā no 2003. līdz 2006. gadam.

| 3.7.2 | Komiteja vēlas saņemt pietiekamu informāciju, lai varētu izstrādāt atzinumu un iespējamus priekšlikumus, kas dotu iespēju nepieciešamības gadījumā izdarīt izmaiņas programmā “Marco Polo II”, kas sāksies 2007. gada 1. janvārī un tātad būs izpildes pirmās puses sākumā. |
| --- | --- |

3.7.2

Komiteja vēlas saņemt pietiekamu informāciju, lai varētu izstrādāt atzinumu un iespējamus priekšlikumus, kas dotu iespēju nepieciešamības gadījumā izdarīt izmaiņas programmā “Marco Polo II”, kas sāksies 2007. gada 1. janvārī un tātad būs izpildes pirmās puses sākumā.

4.   Secinājumi

| 4.1 | Komiteja atbalsta programmu “Marco Polo II” kā tā līdz šim ir atbalstījusi PACT un programmu “Marco Polo I.” Šīs trīs programmas ļauj realizēt iniciatīvas, kas veicina kravu pārvadājumu sistēmu pielāgošanu, lai padarītu tas videi draudzīgākas. Plānotā finansējuma palielināšana no EUR 100 miljoniem. Komiteja atbalsta programmu “Marco Polo II” kā tā līdz šim ir atbalstījusi PACT un programmu “Marco Polo I.” Šīs trīs programmas ļauj realizēt iniciatīvas, kas veicina kravu pārvadājumu sistēmu pielāgošanu, lai padarītu tas videi draudzīgākas. Plānotais finansējuma pieaugums no EUR 100 miljoniem “Marco Polo I” uz EUR 740 miljoniem “Marco Polo II” parāda ES vēlmi īsā laikā panākt kravu pārvadājumu labāku un noturīgāku pārvaldību |
| --- | --- |

4.1

Komiteja atbalsta programmu “Marco Polo II” kā tā līdz šim ir atbalstījusi PACT un programmu “Marco Polo I.” Šīs trīs programmas ļauj realizēt iniciatīvas, kas veicina kravu pārvadājumu sistēmu pielāgošanu, lai padarītu tas videi draudzīgākas. Plānotā finansējuma palielināšana no EUR 100 miljoniem. Komiteja atbalsta programmu “Marco Polo II” kā tā līdz šim ir atbalstījusi PACT un programmu “Marco Polo I.” Šīs trīs programmas ļauj realizēt iniciatīvas, kas veicina kravu pārvadājumu sistēmu pielāgošanu, lai padarītu tas videi draudzīgākas. Plānotais finansējuma pieaugums no EUR 100 miljoniem “Marco Polo I” uz EUR 740 miljoniem “Marco Polo II” parāda ES vēlmi īsā laikā panākt kravu pārvadājumu labāku un noturīgāku pārvaldību

| 4.2 | Lai nodrošinātu Komisijas nosprausto mērķu par kravas pārvadājumu novirzīšanu izpildi, Komiteja vēlas atgādināt par atsevišķiem pasākumiem, ko tā jau iepriekš ierosināja 2002. gada 17. un 18. jūlija Atzinumā CES 842/2002 par programmu “Marco Polo I”:







  — | lai nodrošinātu augstāku konkurences līmeni starp dažādajiem pārvadājumu veidiem, jāpastiprina pārbaudes un sankcijas pret sociālās likumdošanas pārkāpējiem; |
| --- | --- | --- |

4.2

Lai nodrošinātu Komisijas nosprausto mērķu par kravas pārvadājumu novirzīšanu izpildi, Komiteja vēlas atgādināt par atsevišķiem pasākumiem, ko tā jau iepriekš ierosināja 2002. gada 17. un 18. jūlija Atzinumā CES 842/2002 par programmu “Marco Polo I”:

—

lai nodrošinātu augstāku konkurences līmeni starp dažādajiem pārvadājumu veidiem, jāpastiprina pārbaudes un sankcijas pret sociālās likumdošanas pārkāpējiem;

| — | lai veicinātu kravu novirzīšanu, operatoriem, kas saņem programmu “Marco Polo” atbalstu, jāapņemas nodrošināt jauno pakalpojumu ar vispārēju interesi ilglaicību; |
| --- | --- |

—

lai veicinātu kravu novirzīšanu, operatoriem, kas saņem programmu “Marco Polo” atbalstu, jāapņemas nodrošināt jauno pakalpojumu ar vispārēju interesi ilglaicību;

| — | programmai “Marco Polo” jāparedz iespēja finansēt projektus, kas attiecas uz vietēja rakstura darbībām pat tikai vienas dalībvalsts teritorijā, ja to rezultāts dos labumu starptautisko pārvadājumu veicējiem, kas šķērso šīs valsts teritoriju; |
| --- | --- |

—

programmai “Marco Polo” jāparedz iespēja finansēt projektus, kas attiecas uz vietēja rakstura darbībām pat tikai vienas dalībvalsts teritorijā, ja to rezultāts dos labumu starptautisko pārvadājumu veicējiem, kas šķērso šīs valsts teritoriju;

| — | izstrādāt visiem lietotājiem domātu “Eiropas Rokasgrāmatu” par visām ES kombinētā transporta platformām un to raksturojumu; |
| --- | --- |

—

izstrādāt visiem lietotājiem domātu “Eiropas Rokasgrāmatu” par visām ES kombinētā transporta platformām un to raksturojumu;

| — | atlasot programmai “Marco Polo II” atbilstīgus projektus, ņemt vēra arī projektus, kas ietver šķidru uz gāzveida vielu transportu pa cauruļvadiem līdz pārkraušanas terminālam, kas atrodas uz kombinētā transporta platformas. |
| --- | --- |

—

atlasot programmai “Marco Polo II” atbilstīgus projektus, ņemt vēra arī projektus, kas ietver šķidru uz gāzveida vielu transportu pa cauruļvadiem līdz pārkraušanas terminālam, kas atrodas uz kombinētā transporta platformas.

| 4.3 | Lai dotu iespēju upju un upju-jūras transportam iesaistīties programmā “Marco Polo”, Komiteja prasa izveidot atsevišķu kategoriju ar minimālo limitu, kas samazināts līdz EUR 500 000. Upju transportu nevar pielīdzināt jūras transportam, kur nepieciešamās investīcijas ir proporcionālas kuģu izmēram. |
| --- | --- |

4.3

Lai dotu iespēju upju un upju-jūras transportam iesaistīties programmā “Marco Polo”, Komiteja prasa izveidot atsevišķu kategoriju ar minimālo limitu, kas samazināts līdz EUR 500 000. Upju transportu nevar pielīdzināt jūras transportam, kur nepieciešamās investīcijas ir proporcionālas kuģu izmēram.

| 4.4 | Komiteja vēlas kopā ar Komisiju analizēt, kā pāriet no pieejas “Nekādi uzkrājumi” uz pieeju “Ceļojošie uzkrājumi” gadījumos, kad piegādēm nav augstas steidzamības pakāpes (atsevišķiem smagsvara pārvadājumiem jāievēro tikai piegādes datums). |
| --- | --- |

4.4

Komiteja vēlas kopā ar Komisiju analizēt, kā pāriet no pieejas “Nekādi uzkrājumi” uz pieeju “Ceļojošie uzkrājumi” gadījumos, kad piegādēm nav augstas steidzamības pakāpes (atsevišķiem smagsvara pārvadājumiem jāievēro tikai piegādes datums).

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/25

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu

(COM(2004) 772 final — 2004/0269 (CNS))

(2005/C 234/06)

2005. gada 20. janvārī Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. panta noteikumiem nolēma pieprasīt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas konsultāciju par Priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par komitejas darba sagatavošanu šajā jautājumā, pieņēma tās atzinumu 2005. gada 17. februārī (ziņotājs: Konstantinidis kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja tās 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (2005. gada 9. marta sanāksmē) ar 127 balsīm “par” un 7 “atturoties” pieņēma šo atzinumu.

1.   Komisijas priekšlikuma būtība

| 1.1 | Šī priekšlikuma mērķis ir sadalīt kvotas 2005./2006. un 2006./2007. tirdzniecības gadiem starp dalībvalstīm, kurās ražo kartupeļu cieti, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Padomei par kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu, tādējādi grozot Regulu (EK) Nr. 1868/94. |
| --- | --- |

1.1

Šī priekšlikuma mērķis ir sadalīt kvotas 2005./2006. un 2006./2007. tirdzniecības gadiem starp dalībvalstīm, kurās ražo kartupeļu cieti, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Padomei par kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu, tādējādi grozot Regulu (EK) Nr. 1868/94.

| 1.2 | Ir izvirzīts priekšlikums pagarināt esošās kvotas nākamajiem diviem gadiem. |
| --- | --- |

1.2

Ir izvirzīts priekšlikums pagarināt esošās kvotas nākamajiem diviem gadiem.

| 1.3 | Komisija piedāvā pagarināt esošās kartupeļu cietes kvotas nākamajiem diviem gadiem, jo uzskata, ka vēl ir pāragri vērtēt KLP reformu (piem., palīdzības atsaistes) un ES paplašināšanās ietekmi uz kartupeļu cietes sektoru. Vairākās dalībvalstīs, kurās tiek ražota kartupeļu ciete, KLP reforma vēl tiks īstenota līdz 2006. gadam (t.i. 2006./2007. tirdzniecības gadā). |
| --- | --- |

1.3

Komisija piedāvā pagarināt esošās kartupeļu cietes kvotas nākamajiem diviem gadiem, jo uzskata, ka vēl ir pāragri vērtēt KLP reformu (piem., palīdzības atsaistes) un ES paplašināšanās ietekmi uz kartupeļu cietes sektoru. Vairākās dalībvalstīs, kurās tiek ražota kartupeļu ciete, KLP reforma vēl tiks īstenota līdz 2006. gadam (t.i. 2006./2007. tirdzniecības gadā).

| 1.4 | Tādēļ Komisija līdz 2006. gada 30. septembrim iesniegs jaunu ziņojumu un jaunu priekšlikumu. |
| --- | --- |

1.4

Tādēļ Komisija līdz 2006. gada 30. septembrim iesniegs jaunu ziņojumu un jaunu priekšlikumu.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Saskaņā ar Komisijas ziņojumu ES kartupeļu cietes ražošanas apjoms bija atbilstošs noteiktajam kvotu līmenim, un kopējais kartupeļu cietes un graudaugu cietes eksporta apjoms saglabājās relatīvi stabils. Kartupeļu cietes īpatsvars cietes ražošanā kopumā samazinās un šobrīd sasniedz aptuveni 20 %. Kā minēts iepriekš, Komisija iesaka pagarināt 2004./2005. gadam noteiktās kvotas. Vairākums Eiropas kartupeļu cietes ražotāji (izņemot poļu, lietuviešu un čehu lauksaimnieki) atbalsta Komisijas priekšlikumu, lai gan par labāku atzītu parasto kvotu sistēmas pagarinājuma periodu (trīs gadi). |
| --- | --- |

2.1

Saskaņā ar Komisijas ziņojumu ES kartupeļu cietes ražošanas apjoms bija atbilstošs noteiktajam kvotu līmenim, un kopējais kartupeļu cietes un graudaugu cietes eksporta apjoms saglabājās relatīvi stabils. Kartupeļu cietes īpatsvars cietes ražošanā kopumā samazinās un šobrīd sasniedz aptuveni 20 %. Kā minēts iepriekš, Komisija iesaka pagarināt 2004./2005. gadam noteiktās kvotas. Vairākums Eiropas kartupeļu cietes ražotāji (izņemot poļu, lietuviešu un čehu lauksaimnieki) atbalsta Komisijas priekšlikumu, lai gan par labāku atzītu parasto kvotu sistēmas pagarinājuma periodu (trīs gadi).

| 2.2 | Lai gan EESK atbalsta Komisijas priekšlikumus, vienlaicīgi tā izprot arī kartupeļu cietes ražotāju bažas, ka pārāk maz laika atlicis Komisijas priekšlikuma apspriešanai un pieņemšanai, jo īpaši, ņemot vērā, ka zemnieki uzsāks sēklas kartupeļu stādīšanu 2005. gada martā. Tādēļ EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi, izskatot priekšlikumu, ņemt vērā šo laika ierobežojumu. |
| --- | --- |

2.2

Lai gan EESK atbalsta Komisijas priekšlikumus, vienlaicīgi tā izprot arī kartupeļu cietes ražotāju bažas, ka pārāk maz laika atlicis Komisijas priekšlikuma apspriešanai un pieņemšanai, jo īpaši, ņemot vērā, ka zemnieki uzsāks sēklas kartupeļu stādīšanu 2005. gada martā. Tādēļ EESK aicina Eiropas Parlamentu un Padomi, izskatot priekšlikumu, ņemt vērā šo laika ierobežojumu.

3.   Secinājumi

| 3.1 | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu par pašreizējo kvotu pagarināšanu 2005./2006. un 2006./2007. tirdzniecības gados un aicina strikti ievērot šī priekšlikuma izvērtēšanas termiņus. |
| --- | --- |

3.1

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu par pašreizējo kvotu pagarināšanu 2005./2006. un 2006./2007. tirdzniecības gados un aicina strikti ievērot šī priekšlikuma izvērtēšanas termiņus.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/26

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Ierosinājums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par atsevišķu transmisīvu, sūkļveida encefalopātijas formu profilaksi, kontroli un izskaušanu

(COM(2004) 775 final — 2004/0270 (COD))

(2005/C 234/07)

Saskaņā ar EK dibināšanas līguma 152. pantu Padome 2004. gada 16. decembrī nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izteikt atzinumu par šādu dokumentu: “Ierosinājums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, kas nosaka noteikumus par atsevišķu transmisīvu, sūkļveida encefalopātijas formu profilaksi, kontroli un izskaušanu”

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa pieņēma atzinumu 2005. gada 17. februārī. Ziņotājs bija CHIRIACO kgs.

Komiteja savā 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā, (2005. gada 9. marta sēdē) ar 130 balsīm “par”, nevienu balsi pret un 3 atturoties, pieņēma šādu atzinumu:

1.   Būtiskākais Komisijas ierosinājumā

| 1.1 | Tiek ieteikti šādi principiāli grozījumi Regulā par atsevišķu transmisīvu sūkļveida encefalopātijas formu (BSE) profilaksi, kontroli un izskaušanu:






  — | par diviem gadiem pagarināt jau 2003. gadā (1) pagarināto termiņu, kura laikā ir spēkā pārejas perioda pasākumi; |
| --- | --- | --- |

1.1

Tiek ieteikti šādi principiāli grozījumi Regulā par atsevišķu transmisīvu sūkļveida encefalopātijas formu (BSE) profilaksi, kontroli un izskaušanu:

—

par diviem gadiem pagarināt jau 2003. gadā (1) pagarināto termiņu, kura laikā ir spēkā pārejas perioda pasākumi;

| — | pastiprināt dažus profilaktiskos pasākumus (briežu dzimtas dzīvnieku (Cervidae) iekļaušana, pret BSE neuzņēmīgu aitu selekcijas veicināšana ar tādas selekcijas programmas palīdzību, kas atbilst Regulai (EK) Nr. 1774/2002 par sanitārajām prasībām attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, gāzes injicēšanas galvaskausa dobumā kā kaušanas tehnikas aizliegums); |
| --- | --- |

—

pastiprināt dažus profilaktiskos pasākumus (briežu dzimtas dzīvnieku (Cervidae) iekļaušana, pret BSE neuzņēmīgu aitu selekcijas veicināšana ar tādas selekcijas programmas palīdzību, kas atbilst Regulai (EK) Nr. 1774/2002 par sanitārajām prasībām attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, gāzes injicēšanas galvaskausa dobumā kā kaušanas tehnikas aizliegums);

| — | noteikumu par dzīvnieku pārvietošanas aizliegumu attiecināšana arī uz aitām un kazām; |
| --- | --- |

—

noteikumu par dzīvnieku pārvietošanas aizliegumu attiecināšana arī uz aitām un kazām;

| — | dikalcija fosfāta ražošanas izejvielu laišanas pārdošanā ierobežošana un ierobežojumu atcelšana pienam, kas nav paredzēts cilvēka patēriņam, analogi izņēmumam attiecībā uz pienu, kas paredzēts cilvēka patēriņam; |
| --- | --- |

—

dikalcija fosfāta ražošanas izejvielu laišanas pārdošanā ierobežošana un ierobežojumu atcelšana pienam, kas nav paredzēts cilvēka patēriņam, analogi izņēmumam attiecībā uz pienu, kas paredzēts cilvēka patēriņam;

| — | tiesiskā pamata konsolidācija pārbaudēm trešās valstīs. |
| --- | --- |

—

tiesiskā pamata konsolidācija pārbaudēm trešās valstīs.

2.   Vispārīgas piezīmes

| 2.1 | Kaut arī EESK jau ir kritizējusi (2), pārejas noteikumu atkārtotu pagarināšanu, tā ņem vērā, ka nosacījumi atbilstoši Komisijas noteiktajiem riska novērtēšanas kritērijiem ir jāsaskaņo starptautiskā līmenī Starptautiskajā Epizootiju birojā (SEB). |
| --- | --- |

2.1

Kaut arī EESK jau ir kritizējusi (2), pārejas noteikumu atkārtotu pagarināšanu, tā ņem vērā, ka nosacījumi atbilstoši Komisijas noteiktajiem riska novērtēšanas kritērijiem ir jāsaskaņo starptautiskā līmenī Starptautiskajā Epizootiju birojā (SEB).

| 2.2 | Eiropas prakse faktiski parādīja, ka pašreizējais iedalījums piecās kategorijās, kas pamatojas uz slimības gadījumiem nevis uz saslimšanas risku, ir izdevīgs tām valstīm, kurās tiek veikta mazāka kontrole, un neizdevīgs valstīm, kuras ar efektīvas kontroles palīdzību uzrāda saslimšanas gadījumus. Pēdējie saslimšanas gadījumi Japānā, Kanādā un Savienotajās Valstīs varētu veicināt ātrāku nolīguma par labāku kopīgo procedūru pieņemšanu Starptautiskajā Epizootiju birojā, kas paredzēta 2005. gada maijā. |
| --- | --- |

2.2

Eiropas prakse faktiski parādīja, ka pašreizējais iedalījums piecās kategorijās, kas pamatojas uz slimības gadījumiem nevis uz saslimšanas risku, ir izdevīgs tām valstīm, kurās tiek veikta mazāka kontrole, un neizdevīgs valstīm, kuras ar efektīvas kontroles palīdzību uzrāda saslimšanas gadījumus. Pēdējie saslimšanas gadījumi Japānā, Kanādā un Savienotajās Valstīs varētu veicināt ātrāku nolīguma par labāku kopīgo procedūru pieņemšanu Starptautiskajā Epizootiju birojā, kas paredzēta 2005. gada maijā.

| 2.3 | Komiteja tomēr vēlētos apstiprināt savu jau izteikto ieteikumu: ja starptautiskā līmenī nebūs iespējams panākt vienošanos par kopīgiem riska vadības noteikumiem, Eiropas Savienībai ir jāizdara secinājumi un pašai jāizstrādā nepieciešamie noteikumi, neraugoties uz to, ka tādējādi PTO rodas sarežģījumi tirdzniecībā ar trešām valstīm. Starptautiska akcepta trūkums un ieilgušas sarunas nedrīkst kavēt to pasākumu veikšanu, kas nepieciešami sadarbībai ES. |
| --- | --- |

2.3

Komiteja tomēr vēlētos apstiprināt savu jau izteikto ieteikumu: ja starptautiskā līmenī nebūs iespējams panākt vienošanos par kopīgiem riska vadības noteikumiem, Eiropas Savienībai ir jāizdara secinājumi un pašai jāizstrādā nepieciešamie noteikumi, neraugoties uz to, ka tādējādi PTO rodas sarežģījumi tirdzniecībā ar trešām valstīm. Starptautiska akcepta trūkums un ieilgušas sarunas nedrīkst kavēt to pasākumu veikšanu, kas nepieciešami sadarbībai ES.

| 2.4 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija izmanto termiņa pagarinājumu, lai pastiprinātu profilakses pasākumus, atbalstītu selekcijas programmas un pastiprinātu pārvietošanas aizliegumus un kontroli, īpaši attiecībā uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

2.4

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija izmanto termiņa pagarinājumu, lai pastiprinātu profilakses pasākumus, atbalstītu selekcijas programmas un pastiprinātu pārvietošanas aizliegumus un kontroli, īpaši attiecībā uz trešām valstīm.

3.   Īpašas piezīmes

| 3.1 | Briežu dzimtas dzīvnieku iekļaušana ir obligāti nepieciešama. |
| --- | --- |

3.1

Briežu dzimtas dzīvnieku iekļaušana ir obligāti nepieciešama.

| 3.2 | Saskaņotas selekcijas programmas tiesiskā pamata konsolidācija, kas jau darbojas ar labiem rezultātiem, ļaus paplašināt pret BSE neuzņēmīgu aitu selekciju. |
| --- | --- |

3.2

Saskaņotas selekcijas programmas tiesiskā pamata konsolidācija, kas jau darbojas ar labiem rezultātiem, ļaus paplašināt pret BSE neuzņēmīgu aitu selekciju.

| 3.3 | Lai nodrošinātu tiesisko vienveidību, ir jāpieskaņojas Regulai Nr. 1774/2002. |
| --- | --- |

3.3

Lai nodrošinātu tiesisko vienveidību, ir jāpieskaņojas Regulai Nr. 1774/2002.

| 3.4 | Jau ievestajiem dzīvniekiem aizliegtā gāzes injekcija galvaskausa dobumā kaušanas procesā tiek stingri aizliegta arī Eiropas Savienībā, tādēļ viennozīmīgi paaugstinās aizsardzība pret kontamināciju. |
| --- | --- |

3.4

Jau ievestajiem dzīvniekiem aizliegtā gāzes injekcija galvaskausa dobumā kaušanas procesā tiek stingri aizliegta arī Eiropas Savienībā, tādēļ viennozīmīgi paaugstinās aizsardzība pret kontamināciju.

| 3.5 | Noteikumi attiecībā uz liellopu pārvietošanas aizliegumiem tiek pamatoti attiecināti arī uz dzīvniekiem, kas ir inficēti ar skreipija vīrusu. |
| --- | --- |

3.5

Noteikumi attiecībā uz liellopu pārvietošanas aizliegumiem tiek pamatoti attiecināti arī uz dzīvniekiem, kas ir inficēti ar skreipija vīrusu.

| 3.6 | Komiteja atzinīgi vērtē to, ka noteikumu par liellopu, aitu un kazu, kā arī to spermas, olšūnu un embriju laišanu pārdošanā un eksportu piemērošana tiks paplašināta, attiecinot tos uz citām dzīvnieku sugām, un ka saskaņā ar Zinātniskās vadības komitejas ieteikumiem ir jāievēro ierobežojumi attiecībā uz dikalcija fosfāta ražošanā izmantotajām izejvielām. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja atzinīgi vērtē to, ka noteikumu par liellopu, aitu un kazu, kā arī to spermas, olšūnu un embriju laišanu pārdošanā un eksportu piemērošana tiks paplašināta, attiecinot tos uz citām dzīvnieku sugām, un ka saskaņā ar Zinātniskās vadības komitejas ieteikumiem ir jāievēro ierobežojumi attiecībā uz dikalcija fosfāta ražošanā izmantotajām izejvielām.

| 3.7 | Komiteja uzskata, ka galvenokārt ir svarīgi tiesiski nostiprināt iespēju veikt kontroles trešās valstīs, lai varētu izmantot šajā jomā Eiropas līmenī gūto pieredzi. Tā tomēr iesaka nodrošināt šim nolūkam nepieciešamos finanšu līdzekļus un cilvēku resursus. |
| --- | --- |

3.7

Komiteja uzskata, ka galvenokārt ir svarīgi tiesiski nostiprināt iespēju veikt kontroles trešās valstīs, lai varētu izmantot šajā jomā Eiropas līmenī gūto pieredzi. Tā tomēr iesaka nodrošināt šim nolūkam nepieciešamos finanšu līdzekļus un cilvēku resursus.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Atzinums CESE, Ziņotājs: Nielsen kgs, OV C 208, 3.9.2003.

1

Nielsen

(2)  Turpat.

2

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/27

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu

(COM(2004) 493 final)

(2005/C 234/08)

Padome 2004. gada 18. novembrī saskaņā ar ES dibināšanas līguma 262. pantu nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izteikt atzinumu par šādu dokumentu: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu

Nodarbinātības, sociālo jautājumu un pilsonības specializētā nodaļa, kurai bija uzdots veikt darbu, pieņēma atzinumu 2005. gada 18. februārī. Ziņotāja bija
  Engelen-Kefer
  kdze.

Komiteja 415. plenārajā sesijā, kas notika 9. un 10. martā (2005. gada 9. marta sēdē), vienprātīgi pieņēma šādu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | Eiropas Komisija 2004. gada 14. jūlijā pieņēma priekšlikumus par kohēzijas politikas reformu laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Šie priekšlikumi nomainīs līdz 2006. gada 31. decembrim spēkā esošās struktūrfondu regulas. Regulas priekšlikuma pamatojumā Komisija norāda uz ļoti izteiktajām nevienādībām paplašinātajā Savienībā, kā arī uz problēmām Eiropā, kas radušās globalizācijas, ekonomikas pārstrukturēšanas un demogrāfiskās attīstības rezultātā. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Komisija 2004. gada 14. jūlijā pieņēma priekšlikumus par kohēzijas politikas reformu laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Šie priekšlikumi nomainīs līdz 2006. gada 31. decembrim spēkā esošās struktūrfondu regulas. Regulas priekšlikuma pamatojumā Komisija norāda uz ļoti izteiktajām nevienādībām paplašinātajā Savienībā, kā arī uz problēmām Eiropā, kas radušās globalizācijas, ekonomikas pārstrukturēšanas un demogrāfiskās attīstības rezultātā.

| 1.2 | Šajā kontekstā Eiropas Komisija ierosina palielināt struktūrfondu līdzekļus, vienlaicīgi koncentrējoties uz prioritārajiem mērķiem. Piešķirot līdzekļus EUR 336,1 miljardu apjomā, kas ir apmēram viena trešā daļa no Kopienas budžeta, turpmāko strukturālo atbalstu






  — | mērķtiecīgāk vērsīs uz ES stratēģiskajām prioritātēm (Lisabonas un Gēteborgas mērķi, ES nodarbinātības stratēģija), |
| --- | --- | --- |

1.2

Šajā kontekstā Eiropas Komisija ierosina palielināt struktūrfondu līdzekļus, vienlaicīgi koncentrējoties uz prioritārajiem mērķiem. Piešķirot līdzekļus EUR 336,1 miljardu apjomā, kas ir apmēram viena trešā daļa no Kopienas budžeta, turpmāko strukturālo atbalstu

—

mērķtiecīgāk vērsīs uz ES stratēģiskajām prioritātēm (Lisabonas un Gēteborgas mērķi, ES nodarbinātības stratēģija),

| — | koncentrēs uz ekonomiski visvājākajiem reģioniem, |
| --- | --- |

—

koncentrēs uz ekonomiski visvājākajiem reģioniem,

| — | vairāk decentralizēs un vienkāršos tā ieviešanu, padarīs to pārredzamāku un efektīvāku. |
| --- | --- |

—

vairāk decentralizēs un vienkāršos tā ieviešanu, padarīs to pārredzamāku un efektīvāku.

| 1.3 | Tas jāpanāk, no jauna definējot mērķus, tas ir, “konverģenci”, “reģionālo konkurētspēju un nodarbinātību”, kā arī “teritoriālo sadarbību”.
  Regulu paketē ietilpst






  — | vispārīga regula ar nosacījumiem, kas ir kopīgi visiem trim finanšu instrumentiem (ERAF, ESF, Kohēzijas fondam); |
| --- | --- | --- |

1.3

Tas jāpanāk, no jauna definējot mērķus, tas ir, “konverģenci”, “reģionālo konkurētspēju un nodarbinātību”, kā arī “teritoriālo sadarbību”.

Regulu paketē ietilpst

—

vispārīga regula ar nosacījumiem, kas ir kopīgi visiem trim finanšu instrumentiem (ERAF, ESF, Kohēzijas fondam);

| — | atsevišķas regulas par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu; |
| --- | --- |

—

atsevišķas regulas par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu;

| — | jauna regula par Eiropas Pārrobežu sadarbības apvienības (EPSA) izveidošanu. |
| --- | --- |

—

jauna regula par Eiropas Pārrobežu sadarbības apvienības (EPSA) izveidošanu.

| 1.4 | Šajā atzinumā galvenokārt aplūkota tikai ESF nozīme Eiropas strukturālā atbalsta sniegšanā. Tā kā ESF darbības visbūtiskākie pamati un atbalsta pasākumu mērķi ir noteikti vispārīgajā regulā, arī tā ir ietverta novērtējumā. |
| --- | --- |

1.4

Šajā atzinumā galvenokārt aplūkota tikai ESF nozīme Eiropas strukturālā atbalsta sniegšanā. Tā kā ESF darbības visbūtiskākie pamati un atbalsta pasākumu mērķi ir noteikti vispārīgajā regulā, arī tā ir ietverta novērtējumā.

2.   ES struktūrfondu jaunie mērķi

| 2.1 | Saskaņā ar priekšlikumu ES strukturālais atbalsts no 2007. gada būs vērsts uz trīs mērķiem — konverģenci, reģionālo konkurētspēju un nodarbinātību un Eiropas teritoriālo sadarbību. |
| --- | --- |

2.1

Saskaņā ar priekšlikumu ES strukturālais atbalsts no 2007. gada būs vērsts uz trīs mērķiem — konverģenci, reģionālo konkurētspēju un nodarbinātību un Eiropas teritoriālo sadarbību.

2.2   Konverģence

| 2.2.1 | Šis mērķis ir līdzīgs pašreizējam 1. mērķim, un saskaņā ar to tiks atbalstīta attīstībā visvairāk atpalikušo reģionu konverģence, un tas notiks ar investīcijām kapitālā un cilvēku resursos, atbalstu inovācijām un zināšanu sabiedrības attīstībai, atbalstu strukturālajām pārmaiņām, vides aizsardzību un uzlabošanu, kā arī efektīvāku pārvaldi. Ar paredzētajiem līdzekļiem EUR 264 miljardu apjomā (ap 78,5 % no kopējiem līdzekļiem) šis jaunais reģionālais atbalsts veido ES strukturālā atbalsta prioritāti. Šī mērķa sasniegšana jāveicina ar ERAF, ESF un Kohēzijas fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

2.2.1

Šis mērķis ir līdzīgs pašreizējam 1. mērķim, un saskaņā ar to tiks atbalstīta attīstībā visvairāk atpalikušo reģionu konverģence, un tas notiks ar investīcijām kapitālā un cilvēku resursos, atbalstu inovācijām un zināšanu sabiedrības attīstībai, atbalstu strukturālajām pārmaiņām, vides aizsardzību un uzlabošanu, kā arī efektīvāku pārvaldi. Ar paredzētajiem līdzekļiem EUR 264 miljardu apjomā (ap 78,5 % no kopējiem līdzekļiem) šis jaunais reģionālais atbalsts veido ES strukturālā atbalsta prioritāti. Šī mērķa sasniegšana jāveicina ar ERAF, ESF un Kohēzijas fonda līdzekļiem.

2.3   Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība

| 2.3.1 | Šis mērķis apvieno pašreizējo 2. un 3. mērķi. Tas ir vērsts uz reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības atbalstīšanu ārpus visvājāk attīstītajiem reģioniem un dalībvalstīm. Šajā mērķī ir izmantoti divi principi: pirmkārt, ar reģionālās attīstības plānu (ERAF) palīdzību tiks atbalstīta strukturālo izmaiņu visvairāk skarto rūpniecisko, pilsētu un lauku teritoriju pārorientēšanās, atbalstot inovācijas, zināšanu sabiedrību, uzņēmējdarbību un vides aizsardzību. Otrkārt, ar ESF finansēto valsts un reģionālo programmu palīdzību tiks veicināta strukturālo izmaiņu skarto darba ņēmēju integrācija un nodarbinātības iespējas vispār, veicot kvalifikācijas celšanas un ar darba tirgu saistītas politikas integrācijas pasākumus. Tie paredzēti pilnas nodarbinātības panākšanai, darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošanai, kā arī sociālajai integrācijai un kopumā Eiropas nodarbinātības stratēģijai. Šim mērķim plānots piešķirt EUR 57,9 miljardus (ap 17,2 % no kopējiem līdzekļiem), sadalot tos līdzīgās daļās starp ERAF un ESF. |
| --- | --- |

2.3.1

Šis mērķis apvieno pašreizējo 2. un 3. mērķi. Tas ir vērsts uz reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības atbalstīšanu ārpus visvājāk attīstītajiem reģioniem un dalībvalstīm. Šajā mērķī ir izmantoti divi principi: pirmkārt, ar reģionālās attīstības plānu (ERAF) palīdzību tiks atbalstīta strukturālo izmaiņu visvairāk skarto rūpniecisko, pilsētu un lauku teritoriju pārorientēšanās, atbalstot inovācijas, zināšanu sabiedrību, uzņēmējdarbību un vides aizsardzību. Otrkārt, ar ESF finansēto valsts un reģionālo programmu palīdzību tiks veicināta strukturālo izmaiņu skarto darba ņēmēju integrācija un nodarbinātības iespējas vispār, veicot kvalifikācijas celšanas un ar darba tirgu saistītas politikas integrācijas pasākumus. Tie paredzēti pilnas nodarbinātības panākšanai, darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošanai, kā arī sociālajai integrācijai un kopumā Eiropas nodarbinātības stratēģijai. Šim mērķim plānots piešķirt EUR 57,9 miljardus (ap 17,2 % no kopējiem līdzekļiem), sadalot tos līdzīgās daļās starp ERAF un ESF.

2.4   Eiropas teritoriālā sadarbība

| 2.4.1 | Šis mērķis ir balstīts uz pašreizējo Kopienas iniciatīvu INTERREG, un tam ar kopīgām programmām, tīklu veidošanu un pieredzes apmaiņu (ERAF) ir jāsekmē sadarbība pierobežas reģionos, tajā skaitā pie Kopienas iekšējām jūras robežām, kā arī atsevišķām Savienības ārējām robežām. Piešķiramo līdzekļu apjoms ir EUR 13,2 miljardi (ap 3,9 % no kopējiem līdzekļiem). |
| --- | --- |

2.4.1

Šis mērķis ir balstīts uz pašreizējo Kopienas iniciatīvu INTERREG, un tam ar kopīgām programmām, tīklu veidošanu un pieredzes apmaiņu (ERAF) ir jāsekmē sadarbība pierobežas reģionos, tajā skaitā pie Kopienas iekšējām jūras robežām, kā arī atsevišķām Savienības ārējām robežām. Piešķiramo līdzekļu apjoms ir EUR 13,2 miljardi (ap 3,9 % no kopējiem līdzekļiem).

3.   Eiropas Sociālā fonda īpašā nozīme

| 3.1 | Saskaņā ar priekšlikumu Eiropas Sociālo fondu izmanto abu — “konverģences” un “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu sasniegšanai, turklāt, jau pamatojoties uz piešķirtajiem līdzekļiem, noteikti pati lielākā nozīme ir atbalstam reģionos, kuru attīstība atpaliek. ESF intervences politisko pamatu veido Eiropas Nodarbinātības vadlīnijas un ieteikumi, turklāt ESF atbalsta galvenajām prioritātēm jābūt četrām centrālajām jomām:






  — | darbaspēka un uzņēmumu pielāgošanās spējas veicināšana; |
| --- | --- | --- |

3.1

Saskaņā ar priekšlikumu Eiropas Sociālo fondu izmanto abu — “konverģences” un “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu sasniegšanai, turklāt, jau pamatojoties uz piešķirtajiem līdzekļiem, noteikti pati lielākā nozīme ir atbalstam reģionos, kuru attīstība atpaliek. ESF intervences politisko pamatu veido Eiropas Nodarbinātības vadlīnijas un ieteikumi, turklāt ESF atbalsta galvenajām prioritātēm jābūt četrām centrālajām jomām:

—

darbaspēka un uzņēmumu pielāgošanās spējas veicināšana;

| — | labāka pieeja nodarbinātībai, bezdarba novēršana, darba dzīves pagarināšana, nodarbinātības līmeņa paaugstināšana; |
| --- | --- |

—

labāka pieeja nodarbinātībai, bezdarba novēršana, darba dzīves pagarināšana, nodarbinātības līmeņa paaugstināšana;

| — | darba tirgū nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu sociālā integrācija un diskriminācijas apkarošana; |
| --- | --- |

—

darba tirgū nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu sociālā integrācija un diskriminācijas apkarošana;

| — | reformu partnerības atbalstīšana nodarbinātības un sociālās integrācijas jomās. |
| --- | --- |

—

reformu partnerības atbalstīšana nodarbinātības un sociālās integrācijas jomās.

| 3.2 | Īpaši mazāk attīstītos reģionos, kas ietilpst “konverģences” mērķī, ESF ir jāatbalsta arī izglītības un kvalifikācijas celšanas sistēmas, kā arī valsts pārvaldes iestāžu institucionālo spēju un efektivitātes uzlabošana valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, lai īstenotu acquis communautaire. Līdz šim saskaņā ar Kopienas iniciatīvu EQUAL atbalstītie novatoriskie pasākumi un starptautiskā sadarbība jāiekļauj vispārīgajā finansējumā. Īpaša uzmanība jāpievērš vienlīdzīgu iespēju atbalstīšanai “gender main-streaming” pieejas izpratnē, ar specifiskiem pasākumiem sieviešu nodarbinātības palielināšanai un viņu profesionālās attīstības iespēju uzlabošanai. |
| --- | --- |

3.2

Īpaši mazāk attīstītos reģionos, kas ietilpst “konverģences” mērķī, ESF ir jāatbalsta arī izglītības un kvalifikācijas celšanas sistēmas, kā arī valsts pārvaldes iestāžu institucionālo spēju un efektivitātes uzlabošana valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, lai īstenotu acquis communautaire. Līdz šim saskaņā ar Kopienas iniciatīvu EQUAL atbalstītie novatoriskie pasākumi un starptautiskā sadarbība jāiekļauj vispārīgajā finansējumā. Īpaša uzmanība jāpievērš vienlīdzīgu iespēju atbalstīšanai “gender main-streaming” pieejas izpratnē, ar specifiskiem pasākumiem sieviešu nodarbinātības palielināšanai un viņu profesionālās attīstības iespēju uzlabošanai.

| 3.3 | ESF ir finanšu instruments ES nodarbinātības vadlīniju īstenošanai, t.i., tas atbalsta dalībvalstu darba tirgus un sociālās integrācijas politiku, īpaši ar mērķtiecīgāku integrāciju darba tirgū, darba kvalitātes un darba organizācijas uzlabošanu, kā arī kvalifikācijas pasākumiem nodarbinātības iespēju saglabāšanai. |
| --- | --- |

3.3

ESF ir finanšu instruments ES nodarbinātības vadlīniju īstenošanai, t.i., tas atbalsta dalībvalstu darba tirgus un sociālās integrācijas politiku, īpaši ar mērķtiecīgāku integrāciju darba tirgū, darba kvalitātes un darba organizācijas uzlabošanu, kā arī kvalifikācijas pasākumiem nodarbinātības iespēju saglabāšanai.

| 3.3.1 | “Darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas palielināšanas” intervences jomā ESF atbalsta pasākumus, lai:






  — | atbalstītu investīcijas cilvēkresursos, attīstot un ieviešot mūžizglītības sistēmas un stratēģijas, īpaši darbaspēkam ar zemu kvalifikāciju; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

“Darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spējas palielināšanas” intervences jomā ESF atbalsta pasākumus, lai:

—

atbalstītu investīcijas cilvēkresursos, attīstot un ieviešot mūžizglītības sistēmas un stratēģijas, īpaši darbaspēkam ar zemu kvalifikāciju;

| — | ekonomisko strukturālo izmaiņu pārvarēšana, izmantojot novatoriskas darba organizācijas formas, kā arī novērtējot, kāda kvalifikācija būs nepieciešama turpmāk. |
| --- | --- |

—

ekonomisko strukturālo izmaiņu pārvarēšana, izmantojot novatoriskas darba organizācijas formas, kā arī novērtējot, kāda kvalifikācija būs nepieciešama turpmāk.

| 3.3.2 | “Uzlabotas pieejas darba tirgum un profilaktiskas darba tirgus politikas” intervences jomā ESF atbalsta






  — | pasākumus nodarbinātības dienestu modernizācijai un stiprināšanai; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

“Uzlabotas pieejas darba tirgum un profilaktiskas darba tirgus politikas” intervences jomā ESF atbalsta

—

pasākumus nodarbinātības dienestu modernizācijai un stiprināšanai;

| — | aktīvus un profilaktiskus integrācijas pasākumus un indivīda vajadzībām pielāgotu atbalstu; |
| --- | --- |

—

aktīvus un profilaktiskus integrācijas pasākumus un indivīda vajadzībām pielāgotu atbalstu;

| — | specifiskus pasākumus sieviešu nodarbinātības līmeņa noturīgai paaugstināšanai, nevienlīdzības izskaušanai starp vīriešiem un sievietēm darba tirgū un profesionālās dzīves un ģimenes apvienojamības uzlabošanai; |
| --- | --- |

—

specifiskus pasākumus sieviešu nodarbinātības līmeņa noturīgai paaugstināšanai, nevienlīdzības izskaušanai starp vīriešiem un sievietēm darba tirgū un profesionālās dzīves un ģimenes apvienojamības uzlabošanai;

| — | specifiskus pasākumus imigrantu sociālajai integrācijai. |
| --- | --- |

—

specifiskus pasākumus imigrantu sociālajai integrācijai.

| 3.3.3 | “Mazāk labvēlīgā situācijā esošu darba tirgus grupu integrācijas un diskriminācijas apkarošanas” intervences jomā prioritārajam jābūt atbalstam mazāk labvēlīgā situācijā esošu un sociāli atstumtu personu nodarbinātības iespēju veicināšanai ar piemērotiem integrācijas pasākumiem, īpaši arī ar sociālās palīdzības un aprūpes dienestu palīdzību, kā arī sensibilitātes palielināšanai pret diskrimināciju piekļuvē darba tirgum. |
| --- | --- |

3.3.3

“Mazāk labvēlīgā situācijā esošu darba tirgus grupu integrācijas un diskriminācijas apkarošanas” intervences jomā prioritārajam jābūt atbalstam mazāk labvēlīgā situācijā esošu un sociāli atstumtu personu nodarbinātības iespēju veicināšanai ar piemērotiem integrācijas pasākumiem, īpaši arī ar sociālās palīdzības un aprūpes dienestu palīdzību, kā arī sensibilitātes palielināšanai pret diskrimināciju piekļuvē darba tirgum.

| 3.3.4 | ESF turklāt atbilstoši “konverģences” mērķim, atbalsta pasākumus






  — | vispārīgās un profesionālās izglītības reformai, ņemot vērā zināšanu sabiedrības prasības un šo prasību saistības ar darba tirgu uzlabošanai, |
| --- | --- | --- |

3.3.4

ESF turklāt atbilstoši “konverģences” mērķim, atbalsta pasākumus

—

vispārīgās un profesionālās izglītības reformai, ņemot vērā zināšanu sabiedrības prasības un šo prasību saistības ar darba tirgu uzlabošanai,

| — | mūžizglītības veicināšanai, īpaši, lai samazinātu izglītības pārtraucēju skaitu un uzlabotu pieeju izglītībai un kvalifikācijas celšanai, |
| --- | --- |

—

mūžizglītības veicināšanai, īpaši, lai samazinātu izglītības pārtraucēju skaitu un uzlabotu pieeju izglītībai un kvalifikācijas celšanai,

| — | cilvēku potenciāla attīstīšanai pētniecības un attīstības jomā, kā arī |
| --- | --- |

—

cilvēku potenciāla attīstīšanai pētniecības un attīstības jomā, kā arī

| — | valsts pārvaldes iestāžu institucionālo spēju un efektivitātes un ekonomikas, nodarbinātības, sociālo, vides aizsardzības un tieslietu pakalpojumu stiprināšanai. |
| --- | --- |

—

valsts pārvaldes iestāžu institucionālo spēju un efektivitātes un ekonomikas, nodarbinātības, sociālo, vides aizsardzības un tieslietu pakalpojumu stiprināšanai.

| 3.4 | Attiecībā uz programmas plānošanu Eiropas Komisija ierosina dažas izmaiņas, kas izriet no vispārīgajiem Eiropas struktūrfondu nosacījumiem. Jaunajā programmas plānošanas formā, kurā iekļauta ESF intervence, pamatā jāparedz:






  — | Kohēzijas politikas stratēģisko vadlīniju pieņemšana Padomē ar atsevišķo fondu stratēģiskajiem mērķiem, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārīgās nostādnes un ES nodarbinātības vadlīnijas; |
| --- | --- | --- |

3.4

Attiecībā uz programmas plānošanu Eiropas Komisija ierosina dažas izmaiņas, kas izriet no vispārīgajiem Eiropas struktūrfondu nosacījumiem. Jaunajā programmas plānošanas formā, kurā iekļauta ESF intervence, pamatā jāparedz:

—

Kohēzijas politikas stratēģisko vadlīniju pieņemšana Padomē ar atsevišķo fondu stratēģiskajiem mērķiem, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārīgās nostādnes un ES nodarbinātības vadlīnijas;

| — | ar Eiropas Komisiju apspriežams valsts stratēģiskais pamatplāns kā atsevišķajiem fondiem izstrādājamo darbības programmu pamats — atsevišķi “konverģences” un “regionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķiem; |
| --- | --- |

—

ar Eiropas Komisiju apspriežams valsts stratēģiskais pamatplāns kā atsevišķajiem fondiem izstrādājamo darbības programmu pamats — atsevišķi “konverģences” un “regionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķiem;

| — | ikgadējo īstenošanas ziņojumu iesniegšana gan saistībā ar valsts stratēģisko pamatplānu, gan par katru darbības programmu, kura jāapstiprina Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

—

ikgadējo īstenošanas ziņojumu iesniegšana gan saistībā ar valsts stratēģisko pamatplānu, gan par katru darbības programmu, kura jāapstiprina Eiropas Komisijai.

4.   Novērtējums

| 4.1 | ES paplašināšanās Savienībai ir liels ekonomisks un sociāls pārbaudījums, kas jārisina ar ES struktūrpolitikas palīdzību un ne tikai ar to. EESK atbalsta Eiropas Komisijas ieteikto līdzekļu koncentrēšanu ekonomiski vājākajos reģionos, no kā galvenokārt varētu gūt labumu jaunās dalībvalstis, kurās ir vislielākais visvājāk attīstīto reģionu skaits. Ieteiktā struktūrfondu līdzekļu palielināšana no apmēram EUR 276 miljardiem līdz EUR 336,1 miljardiem 2007. — 2013. gadā, kas atbilst 0,41 % no Savienības iekšzemes kopprodukta (IKP), EESK uzskata par piemērotu, ņemot vērā, ka tagad tas jāsadala uz 25 dalībvalstīm. EESK tomēr uzskata, ka strukturālās intervences pasākumi, kaut arī mazākā apjomā, ir jāturpina arī vecajās dalībvalstīs, vismaz tajas jomās, kuras īpaši ir skārusi rūpniecības pārstrukturēšanās un kurās ir visaugstākais bezdarba līmenis. Vienlaicīgi ir jānodrošina, lai 1. mērķī ietilpstošajiem reģioniem, kuriem tā sauktā statistiskā efekta dēļ vairs nepienākas atbalsts, tiktu radīti piemēroti pārejas noteikumi. EESK atzinīgi vērtē Komisijas nolūku iekļaut Kopienas iniciatīvu EQUAL Eiropas Sociālajā fondā, lai varētu pilnībā izmantot tās neapšaubāmās priekšrocības, jo īpaši tās atbalstīto inovatīvo projektu sniegtās iespējas, atbalstu pieredzes un labās prakses piemēru nodošanai Eiropas Savienībā, kā arī dažādu dalībnieku partnerības principa veicināšanu to ieviešanā. Pēc iniciatīvas EQUAL iekļaušanas Eiropas Komisija varētu aicināt dalībvalstis iekļaut EQUAL līdzīgus pasākumus to nacionālajās operatīvajās programmās. |
| --- | --- |

4.1

ES paplašināšanās Savienībai ir liels ekonomisks un sociāls pārbaudījums, kas jārisina ar ES struktūrpolitikas palīdzību un ne tikai ar to. EESK atbalsta Eiropas Komisijas ieteikto līdzekļu koncentrēšanu ekonomiski vājākajos reģionos, no kā galvenokārt varētu gūt labumu jaunās dalībvalstis, kurās ir vislielākais visvājāk attīstīto reģionu skaits. Ieteiktā struktūrfondu līdzekļu palielināšana no apmēram EUR 276 miljardiem līdz EUR 336,1 miljardiem 2007. — 2013. gadā, kas atbilst 0,41 % no Savienības iekšzemes kopprodukta (IKP), EESK uzskata par piemērotu, ņemot vērā, ka tagad tas jāsadala uz 25 dalībvalstīm. EESK tomēr uzskata, ka strukturālās intervences pasākumi, kaut arī mazākā apjomā, ir jāturpina arī vecajās dalībvalstīs, vismaz tajas jomās, kuras īpaši ir skārusi rūpniecības pārstrukturēšanās un kurās ir visaugstākais bezdarba līmenis. Vienlaicīgi ir jānodrošina, lai 1. mērķī ietilpstošajiem reģioniem, kuriem tā sauktā statistiskā efekta dēļ vairs nepienākas atbalsts, tiktu radīti piemēroti pārejas noteikumi. EESK atzinīgi vērtē Komisijas nolūku iekļaut Kopienas iniciatīvu EQUAL Eiropas Sociālajā fondā, lai varētu pilnībā izmantot tās neapšaubāmās priekšrocības, jo īpaši tās atbalstīto inovatīvo projektu sniegtās iespējas, atbalstu pieredzes un labās prakses piemēru nodošanai Eiropas Savienībā, kā arī dažādu dalībnieku partnerības principa veicināšanu to ieviešanā. Pēc iniciatīvas EQUAL iekļaušanas Eiropas Komisija varētu aicināt dalībvalstis iekļaut EQUAL līdzīgus pasākumus to nacionālajās operatīvajās programmās.

| 4.2 | Pēc EESK domām, mērķu pārklasificēšana ir lietderīga, sevišķi darba tirgus politikas un struktūrpolitikas mērķu iekļaušana jaunajā “konkurētspējas un nodarbinātības” mērķī, kas jāīsteno uz vienlīdzīgiem pamatiem. Tieši ekonomikas strukturālo izmaiņu īpaši skartajos reģionos uz investīciju un inovāciju atbalstīšanu (ERAF), kā arī uz strukturālo izmaiņu izraisīto sociālo seku pārvarēšanu (ESF) vērsti pasākumi ir sevišķi steidzami. Jaunā mērķu struktūra piedāvā iespējas, ja tiek nodrošināta arī integrēta programmas plānošana. Pasākumu integrācija gan ir paredzēta atsevišķo valstu stratēģiskajā pamatplānā. Tālāka programmas plānošana tomēr notiek atsevišķi, atbilstoši katram fondam. Pēc EESK ieskata ir jānodrošina, lai darbības programmas “konverģences” un “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu jomās būtu savstarpēji saistītas un efektīvi viena otru papildinātu. ESF darba tirgus politikas intervencei turklāt ir nepieciešams, vadoties no bezdarba struktūras, spēt noteikt reģionālās prioritātes. Reģioniem ar sevišķi augstu bezdarba līmeni ir jāvelta īpaša uzmanība, turklāt ir jāatbalsta arī vietējās nodarbinātības iniciatīvas un teritoriālie nodarbinātības pakti. |
| --- | --- |

4.2

Pēc EESK domām, mērķu pārklasificēšana ir lietderīga, sevišķi darba tirgus politikas un struktūrpolitikas mērķu iekļaušana jaunajā “konkurētspējas un nodarbinātības” mērķī, kas jāīsteno uz vienlīdzīgiem pamatiem. Tieši ekonomikas strukturālo izmaiņu īpaši skartajos reģionos uz investīciju un inovāciju atbalstīšanu (ERAF), kā arī uz strukturālo izmaiņu izraisīto sociālo seku pārvarēšanu (ESF) vērsti pasākumi ir sevišķi steidzami. Jaunā mērķu struktūra piedāvā iespējas, ja tiek nodrošināta arī integrēta programmas plānošana. Pasākumu integrācija gan ir paredzēta atsevišķo valstu stratēģiskajā pamatplānā. Tālāka programmas plānošana tomēr notiek atsevišķi, atbilstoši katram fondam. Pēc EESK ieskata ir jānodrošina, lai darbības programmas “konverģences” un “reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķu jomās būtu savstarpēji saistītas un efektīvi viena otru papildinātu. ESF darba tirgus politikas intervencei turklāt ir nepieciešams, vadoties no bezdarba struktūras, spēt noteikt reģionālās prioritātes. Reģioniem ar sevišķi augstu bezdarba līmeni ir jāvelta īpaša uzmanība, turklāt ir jāatbalsta arī vietējās nodarbinātības iniciatīvas un teritoriālie nodarbinātības pakti.

| 4.3 | ESF intervences jomās paredzētās prioritātes pamatā atbilst ES nodarbinātības stratēģijai, respektīvi, spēkā esošajām nodarbinātības vadlīnijām. EESK turklāt uzskata, ka Lisabonas mērķu sasniegšanai darba tirgus politikas būtiskākā prioritāte ir aktīvi profilakses pasākumi bezdarba novēršanai un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrācijai darba tirgū. Atbilstoši ekspertu grupas “ES sociālās politikas nākotne” priekšlikumiem īpaša uzmanība jāpievērš agrai un aktīvai jauniešu integrācijai, kā arī sieviešu nodarbinātības palielināšanai un vecāku cilvēku iesaistīšanai darba dzīvē. Pēdējā pasākuma īstenošanai pirmām kārtām ir vajadzīga lielāka iesaistīšanās kvalifikācijas celšanas pasākumos un darba kvalitātes uzlabošana ar piemērotiem darba organizācijas pasākumiem. Valstu rīcības plānu nodarbinātībai priekšplānā jāizvirza pasākumu novatoriskais raksturs. Tas tiek uzsvērts arī ESF komitejas atzinumā. (1) |
| --- | --- |

4.3

ESF intervences jomās paredzētās prioritātes pamatā atbilst ES nodarbinātības stratēģijai, respektīvi, spēkā esošajām nodarbinātības vadlīnijām. EESK turklāt uzskata, ka Lisabonas mērķu sasniegšanai darba tirgus politikas būtiskākā prioritāte ir aktīvi profilakses pasākumi bezdarba novēršanai un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu integrācijai darba tirgū. Atbilstoši ekspertu grupas “ES sociālās politikas nākotne” priekšlikumiem īpaša uzmanība jāpievērš agrai un aktīvai jauniešu integrācijai, kā arī sieviešu nodarbinātības palielināšanai un vecāku cilvēku iesaistīšanai darba dzīvē. Pēdējā pasākuma īstenošanai pirmām kārtām ir vajadzīga lielāka iesaistīšanās kvalifikācijas celšanas pasākumos un darba kvalitātes uzlabošana ar piemērotiem darba organizācijas pasākumiem. Valstu rīcības plānu nodarbinātībai priekšplānā jāizvirza pasākumu novatoriskais raksturs. Tas tiek uzsvērts arī ESF komitejas atzinumā. (1)

| 4.4 | ESF kopā ar citiem ES struktūrfondiem ir jāuzskata arī par instrumentu, lai atbalstītu diskriminācijas apkarošanas horizontālo mērķi, kuru īsteno ar dažādām darbībām Eiropas līmenī. Papildus jauniešiem, sievietēm un vecākiem cilvēkiem darba tirgū īpaši nelabvēlīgā situācijā esošajās grupās ietilpst arī personas ar invaliditāti, imigranti un etniskās minoritātes. Tāpat diskriminēti var būt cilvēki savu seksuālo orientāciju dēļ. Tādēļ šo nelabvēlīgā situācijā esošo grupu integrācijai ir jāpievērš īpaša uzmanība, veicot sociālā atbalsta, kvalifikācijas celšanas un darba organizācijas pasākumus, piemēram, ierīkojot personām ar invaliditāti piemērotas darba vietas. Bez tam jāveic atbilstoši izglītojoši pasākumi, kuru īpaša mērķgrupa ir imigranti, lai radītu viņos izpratni par tiesībām, ieskaitot darbinieku tiesības. Tādēļ ESF intervencē jāņem vērā arī valstu rīcības plāni sociālās integrācijas jomā un jāparedz pasākumi, kas uzlabo šo grupu izredzes darba tirgū. Arī šajā ziņā EESK piekrīt ESF komitejas viedoklim. Dalībvalstīm un vadošajām iestādēm arī jānodrošina, lai strukturālā finansējuma atbalsta pasākumi neveicinātu papildu šķēršļu rašanos šīm nelabvēlīgajā situācijā esošajām grupām. |
| --- | --- |

4.4

ESF kopā ar citiem ES struktūrfondiem ir jāuzskata arī par instrumentu, lai atbalstītu diskriminācijas apkarošanas horizontālo mērķi, kuru īsteno ar dažādām darbībām Eiropas līmenī. Papildus jauniešiem, sievietēm un vecākiem cilvēkiem darba tirgū īpaši nelabvēlīgā situācijā esošajās grupās ietilpst arī personas ar invaliditāti, imigranti un etniskās minoritātes. Tāpat diskriminēti var būt cilvēki savu seksuālo orientāciju dēļ. Tādēļ šo nelabvēlīgā situācijā esošo grupu integrācijai ir jāpievērš īpaša uzmanība, veicot sociālā atbalsta, kvalifikācijas celšanas un darba organizācijas pasākumus, piemēram, ierīkojot personām ar invaliditāti piemērotas darba vietas. Bez tam jāveic atbilstoši izglītojoši pasākumi, kuru īpaša mērķgrupa ir imigranti, lai radītu viņos izpratni par tiesībām, ieskaitot darbinieku tiesības. Tādēļ ESF intervencē jāņem vērā arī valstu rīcības plāni sociālās integrācijas jomā un jāparedz pasākumi, kas uzlabo šo grupu izredzes darba tirgū. Arī šajā ziņā EESK piekrīt ESF komitejas viedoklim. Dalībvalstīm un vadošajām iestādēm arī jānodrošina, lai strukturālā finansējuma atbalsta pasākumi neveicinātu papildu šķēršļu rašanos šīm nelabvēlīgajā situācijā esošajām grupām.

| 4.5 | “Konverģences” mērķī ESF ir jāatbalsta arī pasākumi, kas vērsti uz vispārējās un profesionālās izglītības sistēmu reformu, tas ir, ņemot vērā zināšanu sabiedrības prasības un darba tirgus saistības palielināšanu ar iegūtajām zināšanām un spējām. Tāpat tiesības saņemt atbalstu jāpiešķir atbildīgai pārvaldībai, kas uzlabo valsts pārvaldes iestāžu un pakalpojumu spēju un efektivitāti valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. Tā kā “konverģences” mērķis attiecas uz mazāk attīstītiem reģioniem, šīs intervences ir īpaši vērstas uz jaunajām dalībvalstīm. EESK piezīmē, ka modernu izglītības un apmācības sistēmu izveidošana un efektīvas pārvaldes nodrošināšana ir valsts uzdevums. ES nodarbinātības vadlīnijās gan ir paredzēti arī vispārējās un profesionālās izglītības reformas mērķi. To īstenošana tomēr galvenokārt ir valsts politikas uzdevums; dažās dalībvalstīs, piemēram, Vācijā, tā pat ir federālās pavalsts kompetence. ESF galvenokārt ir instruments valstu darba tirgus politikas papildināšanai ar novatoriskiem pasākumiem, arī kvalifikācijas jomā, un, pēc EESK ieskata, uz to ir jākoncentrē fonda intervence. |
| --- | --- |

4.5

“Konverģences” mērķī ESF ir jāatbalsta arī pasākumi, kas vērsti uz vispārējās un profesionālās izglītības sistēmu reformu, tas ir, ņemot vērā zināšanu sabiedrības prasības un darba tirgus saistības palielināšanu ar iegūtajām zināšanām un spējām. Tāpat tiesības saņemt atbalstu jāpiešķir atbildīgai pārvaldībai, kas uzlabo valsts pārvaldes iestāžu un pakalpojumu spēju un efektivitāti valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. Tā kā “konverģences” mērķis attiecas uz mazāk attīstītiem reģioniem, šīs intervences ir īpaši vērstas uz jaunajām dalībvalstīm. EESK piezīmē, ka modernu izglītības un apmācības sistēmu izveidošana un efektīvas pārvaldes nodrošināšana ir valsts uzdevums. ES nodarbinātības vadlīnijās gan ir paredzēti arī vispārējās un profesionālās izglītības reformas mērķi. To īstenošana tomēr galvenokārt ir valsts politikas uzdevums; dažās dalībvalstīs, piemēram, Vācijā, tā pat ir federālās pavalsts kompetence. ESF galvenokārt ir instruments valstu darba tirgus politikas papildināšanai ar novatoriskiem pasākumiem, arī kvalifikācijas jomā, un, pēc EESK ieskata, uz to ir jākoncentrē fonda intervence.

| 4.6 | Eiropas Komisijas ierosinātie grozījumi programmas sastādīšanā liecina par nolūku stratēģiskāk attiekties pret programmas plānošanu. Ar Eiropas kohēzijas politikas stratēģiskajām vadlīnijām kopumā un atbilstošu pamata plānošanu valsts līmenī ir jānostiprina Lisabonas un Gēteborgas vispārīgo politisko mērķu, kā arī ekonomikas politikas pamatnostādņu un nodarbinātības vadlīniju saikne. Attiecībā uz ES nodarbinātības politiku un ESF intervencēm šī savstarpējā saikne jau pastāv, izstrādājot valstu rīcības plānus, kas vērsti uz īpašo ESF ieguldījumu ES nodarbinātības stratēģijas īstenošanā. Turklāt sociālās integrācijas jomā reizi divos gados tiek izstrādāts valsts rīcības plāns, kurā arī iekļauti darba tirgus politikas pasākumi. Tādēļ EESK vēlētos izvirzīt jautājumu, vai Eiropas Komisijas pamatotajās interesēs par līdzekļu izlietošanas kontroli patiešam ir pieprasīt ikgadējus īstenošanas ziņojumus gan par valsts stratēģisko pamatplānu, gan par darbības programmām, ja tās pārsniedz atskaites par iztērēto līdzekļu izlietošanu. EESK saistībā ar ESF vairāk iesaka apsvērt, vai valsts rīcības plānu ES nodarbinātības vadlīniju ieviešanai nevarētu saistīt ar prasībām ESF intervences plānošanai. Līdzīgus apsvērumus saistībā ar tālāku birokrātisku šķēršļu radīšanu, nevis vienkāršošanu, izsaka ESF komiteja. Lai ESF intervence būtu efektīva, EESK lūdz nopietni pārbaudīt šos apsvērumus. |
| --- | --- |

4.6

Eiropas Komisijas ierosinātie grozījumi programmas sastādīšanā liecina par nolūku stratēģiskāk attiekties pret programmas plānošanu. Ar Eiropas kohēzijas politikas stratēģiskajām vadlīnijām kopumā un atbilstošu pamata plānošanu valsts līmenī ir jānostiprina Lisabonas un Gēteborgas vispārīgo politisko mērķu, kā arī ekonomikas politikas pamatnostādņu un nodarbinātības vadlīniju saikne. Attiecībā uz ES nodarbinātības politiku un ESF intervencēm šī savstarpējā saikne jau pastāv, izstrādājot valstu rīcības plānus, kas vērsti uz īpašo ESF ieguldījumu ES nodarbinātības stratēģijas īstenošanā. Turklāt sociālās integrācijas jomā reizi divos gados tiek izstrādāts valsts rīcības plāns, kurā arī iekļauti darba tirgus politikas pasākumi. Tādēļ EESK vēlētos izvirzīt jautājumu, vai Eiropas Komisijas pamatotajās interesēs par līdzekļu izlietošanas kontroli patiešam ir pieprasīt ikgadējus īstenošanas ziņojumus gan par valsts stratēģisko pamatplānu, gan par darbības programmām, ja tās pārsniedz atskaites par iztērēto līdzekļu izlietošanu. EESK saistībā ar ESF vairāk iesaka apsvērt, vai valsts rīcības plānu ES nodarbinātības vadlīniju ieviešanai nevarētu saistīt ar prasībām ESF intervences plānošanai. Līdzīgus apsvērumus saistībā ar tālāku birokrātisku šķēršļu radīšanu, nevis vienkāršošanu, izsaka ESF komiteja. Lai ESF intervence būtu efektīva, EESK lūdz nopietni pārbaudīt šos apsvērumus.

| 4.7 | EESK atzinīgi vērtē to, ka jātiek saglabātiem līdzšinējiem ES strukturālā atbalsta koncentrācijas, programmas plānošanas, papildināšanas un partnerības principiem. No EESK viedokļa tomēr būtu vēlams vairāk uzsvērt sociālo partneru īpašo nozīmi ESF intervencē darba tirgus politikā un viņu līdzdalības nepieciešamību gan centrālajā, gan arī reģionālajā līmenī. Sociālie partneri ir līdzatbildīgi gan institucionālajās struktūrās, gan darba tirgus politikas praktiskajā īstenošanā dalībvalstīs. ESF papildu intervences ir jāplāno un jāīsteno saistībā ar valstu darba tirgus politikas stratēģijām. Tam ir nepieciešama sociālo partneru līdzdalība gan centrālajā, gan reģionālajā līmenī, plānojot un īstenojot programmu. EESK tāpat kā ESF komiteja atbalsta priekšlikumu konverģences reģionos paredzēt noteiktu finanšu līdzekļu daļu sociālo partneru atbalstam, īstenojot ES nodarbinātības stratēģiju. |
| --- | --- |

4.7

EESK atzinīgi vērtē to, ka jātiek saglabātiem līdzšinējiem ES strukturālā atbalsta koncentrācijas, programmas plānošanas, papildināšanas un partnerības principiem. No EESK viedokļa tomēr būtu vēlams vairāk uzsvērt sociālo partneru īpašo nozīmi ESF intervencē darba tirgus politikā un viņu līdzdalības nepieciešamību gan centrālajā, gan arī reģionālajā līmenī. Sociālie partneri ir līdzatbildīgi gan institucionālajās struktūrās, gan darba tirgus politikas praktiskajā īstenošanā dalībvalstīs. ESF papildu intervences ir jāplāno un jāīsteno saistībā ar valstu darba tirgus politikas stratēģijām. Tam ir nepieciešama sociālo partneru līdzdalība gan centrālajā, gan reģionālajā līmenī, plānojot un īstenojot programmu. EESK tāpat kā ESF komiteja atbalsta priekšlikumu konverģences reģionos paredzēt noteiktu finanšu līdzekļu daļu sociālo partneru atbalstam, īstenojot ES nodarbinātības stratēģiju.

| 4.8 | EESK atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstīm un katras darbības programmas pārvaldes iestādēm, plānojot, īstenojot un kontrolējot ESF atbalsta pasākumus, ir jāņem vērā konsultācijas ar nevalstiskajām organizācijām. Tā uzskata, ka regulas priekšlikuma 5. panta 2. punkts ir jāprecizē tā, lai norādītu, ka šīs konsultācijas notiek centrālajā un reģionālajā līmenī. Tā atzinīgi vērtē arī to, ka papildus sociālajiem partneriem arī nevalstiskajām organizācijām ir iespējama pieeja finansētajiem pasākumiem. Plānotajā partnerībā ir jāņem vērā arī darba tirgus politikas izpratnē uz peļņu neorientētie sociālo pakalpojumu sniedzēji. Tādēļ EESK iesaka tos vairāk iesaistīt ESF atbalsta plānošanā, īstenošanā un kontrolē. |
| --- | --- |

4.8

EESK atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstīm un katras darbības programmas pārvaldes iestādēm, plānojot, īstenojot un kontrolējot ESF atbalsta pasākumus, ir jāņem vērā konsultācijas ar nevalstiskajām organizācijām. Tā uzskata, ka regulas priekšlikuma 5. panta 2. punkts ir jāprecizē tā, lai norādītu, ka šīs konsultācijas notiek centrālajā un reģionālajā līmenī. Tā atzinīgi vērtē arī to, ka papildus sociālajiem partneriem arī nevalstiskajām organizācijām ir iespējama pieeja finansētajiem pasākumiem. Plānotajā partnerībā ir jāņem vērā arī darba tirgus politikas izpratnē uz peļņu neorientētie sociālo pakalpojumu sniedzēji. Tādēļ EESK iesaka tos vairāk iesaistīt ESF atbalsta plānošanā, īstenošanā un kontrolē.

| 4.9 | EESK iesaka labāk izmantot tehnisko atbalstu, kas ESF paredzēts, lai finansētu visu to nevalstisko dalībnieku organizētos izglītības, apmācības un informatīvos pasākumus, kas piedalās ESF projektu īstenošanā. |
| --- | --- |

4.9

EESK iesaka labāk izmantot tehnisko atbalstu, kas ESF paredzēts, lai finansētu visu to nevalstisko dalībnieku organizētos izglītības, apmācības un informatīvos pasākumus, kas piedalās ESF projektu īstenošanā.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Skatīt Eiropas Komisijas tīmekļa vietni (Nodarbinātība un sociālās lietas).

1

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/32

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

(COM(2004) 490 final — 2004/0161 CNS)

(2005/C 234/09)

2004. gada 10 novembrī Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Priekšlikumu Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)

Arī Eiropas Parlaments savā 2004. gada 21. decembra vēstulē paziņoja par savu 2004. gada 14. decembra lēmumu konsultēties par šo priekšlikumu ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju.

Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa, kam tika uzticēta Komitejas atzinuma sagatavošana, pieņēma savu atzinumu 2005. gada 17. februārī (ziņotājs:
  BROS
   kgs).

Savā 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (2005. gada 9. marta sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 125 balsīm “par”, 6 balsīm “pret” un 8 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | 1999. gada martā Berlīnē pieņemtā Agenda 2000 noteica lauku attīstības politiku kā Kopējās lauksaimniecības politikas otro pīlāru, kam jāpapildina turpmākā tirgus politikas reforma visā Eiropas Savienības teritorijā. Tādējādi 2003. gada jūnijā uzsāktā jaunā reforma apstiprināja KLP otrā pīlāra lomu, ieviešot jaunus ar produktu atbalstu, pārtikas produktu drošību un dzīvnieku labklājību saistītus pasākumus. Šai virzībai jāizpaužas lauku attīstībai veltīto finansiālo līdzekļu pastiprinātā nodrošināšanā. |
| --- | --- |

1.1

1999. gada martā Berlīnē pieņemtā Agenda 2000 noteica lauku attīstības politiku kā Kopējās lauksaimniecības politikas otro pīlāru, kam jāpapildina turpmākā tirgus politikas reforma visā Eiropas Savienības teritorijā. Tādējādi 2003. gada jūnijā uzsāktā jaunā reforma apstiprināja KLP otrā pīlāra lomu, ieviešot jaunus ar produktu atbalstu, pārtikas produktu drošību un dzīvnieku labklājību saistītus pasākumus. Šai virzībai jāizpaužas lauku attīstībai veltīto finansiālo līdzekļu pastiprinātā nodrošināšanā.

| 1.2 | Atspoguļojot Zalcburgas konferences slēdzienus (2003. gada novembris), Komisija savā Paziņojumā par finansiālo plānu periodam no 2007. līdz 2013. gadam un šajā atzinumā izskatāmajā regulas priekšlikumā noteikusi šādus trīs galvenos nākotnes lauku attīstības politikas mērķus:






  — | lauksaimniecības sektora konkurētspējas palielināšana, atbalstot pārkārtošanos; |
| --- | --- | --- |

1.2

Atspoguļojot Zalcburgas konferences slēdzienus (2003. gada novembris), Komisija savā Paziņojumā par finansiālo plānu periodam no 2007. līdz 2013. gadam un šajā atzinumā izskatāmajā regulas priekšlikumā noteikusi šādus trīs galvenos nākotnes lauku attīstības politikas mērķus:

—

lauksaimniecības sektora konkurētspējas palielināšana, atbalstot pārkārtošanos;

| — | vides un lauku uzlabošana, atbalstot zemes apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

—

vides un lauku uzlabošana, atbalstot zemes apsaimniekošanu;

| — | dzīves kvalitātes uzlabošana lauku teritorijās un ekonomisko darbību daudzveidošana, veicot pasākumus attiecībā uz zemkopības nozari un citām darbības jomām laukos. |
| --- | --- |

—

dzīves kvalitātes uzlabošana lauku teritorijās un ekonomisko darbību daudzveidošana, veicot pasākumus attiecībā uz zemkopības nozari un citām darbības jomām laukos.

| 1.3 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komisija šiem priekšlikumiem velta īpašu uzmanību. Pašiniciatīvas atzinumā “KLP otrais pīlārs: lauku teritoriju attīstības politikas pielāgošanas iespējas” (1) tiek precizēts, ka lauku attīstība ir plašāka jautājumu loka daļa:






  — | Eiropas Savienības paplašināšanās veiksmīga izmantošana (vairāk nekā puse 25 valstu ES iedzīvotāju dzīvo lauku rajonos); |
| --- | --- | --- |

1.3

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komisija šiem priekšlikumiem velta īpašu uzmanību. Pašiniciatīvas atzinumā “KLP otrais pīlārs: lauku teritoriju attīstības politikas pielāgošanas iespējas” (1) tiek precizēts, ka lauku attīstība ir plašāka jautājumu loka daļa:

—

Eiropas Savienības paplašināšanās veiksmīga izmantošana (vairāk nekā puse 25 valstu ES iedzīvotāju dzīvo lauku rajonos);

| — | augsta pārtikas drošības līmeņa uzturēšana, ievērojot noturīgas attīstības apsvērumus; |
| --- | --- |

—

augsta pārtikas drošības līmeņa uzturēšana, ievērojot noturīgas attīstības apsvērumus;

| — | tāda Eiropas lauksaimniecības modeļa saglabāšana, kur tiek ievērota lauksaimniecības funkcionālā dažādība un dota iespēja lauksaimnieciskās darbības līdzsvarotam sadalījumam visa Eiropas Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

—

tāda Eiropas lauksaimniecības modeļa saglabāšana, kur tiek ievērota lauksaimniecības funkcionālā dažādība un dota iespēja lauksaimnieciskās darbības līdzsvarotam sadalījumam visa Eiropas Savienības teritorijā.

| 1.4 | Lai labāk izprastu visus šos jautājumus, Komiteja savā iepriekš minētajā atzinumā ir precizējusi principus, pēc kuriem jāvadās lauku attīstības nākotnes politikā:






  — | tā kā lauku rajonu attīstība ir svarīga ES teritoriālās kohēzijas daļa, tai jābūt vienam no reģionālās politikas prioritārajiem mērķiem; |
| --- | --- | --- |

1.4

Lai labāk izprastu visus šos jautājumus, Komiteja savā iepriekš minētajā atzinumā ir precizējusi principus, pēc kuriem jāvadās lauku attīstības nākotnes politikā:

—

tā kā lauku rajonu attīstība ir svarīga ES teritoriālās kohēzijas daļa, tai jābūt vienam no reģionālās politikas prioritārajiem mērķiem;

| — | par KLP 2. pīlāra galveno mērķi ir jāizvirza lauksaimniecības atbalstīšana, tai pielāgojoties strukturālajām pārmaiņām, kā arī atbilstība iedzīvotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

—

par KLP 2. pīlāra galveno mērķi ir jāizvirza lauksaimniecības atbalstīšana, tai pielāgojoties strukturālajām pārmaiņām, kā arī atbilstība iedzīvotāju vajadzībām;

| — | šai politikai veltītajiem finansiālajiem līdzekļiem jābūt pietiekošiem, lai Kopienas politiskās saistības attiecībā uz lauku rajoniem būtu īstenojamas; |
| --- | --- |

—

šai politikai veltītajiem finansiālajiem līdzekļiem jābūt pietiekošiem, lai Kopienas politiskās saistības attiecībā uz lauku rajoniem būtu īstenojamas;

| — | no vairākiem viedokļiem raugoties, vienīgi daudzfunkcionāla lauksaimnieciskā ražošana ir veids, kā uzturēt laukus dzīvus; |
| --- | --- |

—

no vairākiem viedokļiem raugoties, vienīgi daudzfunkcionāla lauksaimnieciskā ražošana ir veids, kā uzturēt laukus dzīvus;

| — | ar lauksaimniecību saistītajiem jautājumiem un lauku attīstībai jābūt viena komisāra atbildības lokā. |
| --- | --- |

—

ar lauksaimniecību saistītajiem jautājumiem un lauku attīstībai jābūt viena komisāra atbildības lokā.

Turpinot darbu šajā jomā, Komiteja sniegs pārējām institūcijām savu atzinumu par Komisijas priekšlikumu, jo īpaši ņemot vērā lauku attīstību.

| 1.5 | Eiropas Komisija ir plaši konsultējusies ar iesaistītajiem dalībniekiem, un Komiteja vairākkārt ir varējusi izteikt dažādus priekšlikumus, jo īpaši Konsultatīvo komiteju ietvaros. Šī izvērstā konsultēšanās apliecina Komisijas atvērtību, un Komiteja cer, ka uzsāktā likumdošanas procesa ietvaros tās priekšlikumi radīs atbalsi. |
| --- | --- |

1.5

Eiropas Komisija ir plaši konsultējusies ar iesaistītajiem dalībniekiem, un Komiteja vairākkārt ir varējusi izteikt dažādus priekšlikumus, jo īpaši Konsultatīvo komiteju ietvaros. Šī izvērstā konsultēšanās apliecina Komisijas atvērtību, un Komiteja cer, ka uzsāktā likumdošanas procesa ietvaros tās priekšlikumi radīs atbalsi.

| 1.6 | Komiteja izstrādās atzinumu par dažādo ELFLA un FEAGA pasākumu finansējuma jauno tiesisko bāzi (COM(2004) 489 final — 2004/0164 (CNS) (2)). Tādēļ arī lauku attīstības programmu īstenošanas administratīvie jautājumi tiks izskatīti minētajā atzinumā. |
| --- | --- |

1.6

Komiteja izstrādās atzinumu par dažādo ELFLA un FEAGA pasākumu finansējuma jauno tiesisko bāzi (COM(2004) 489 final — 2004/0164 (CNS) (2)). Tādēļ arī lauku attīstības programmu īstenošanas administratīvie jautājumi tiks izskatīti minētajā atzinumā.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1 | Komisijas priekšlikums ir daļa no Kopienas politikas centieniem uzlabot Kopienas lauku attīstības politikas izpratni un pārredzamību. Tādēļ tā ierosina izveidot īpašu fondu (Eiropas lauksaimniecības fondu lauku attīstībai — ELFLA/ European Agricultural Fund for Rural Development — EAFRD). Šī fonda mērķis ir atbalstīt noturīgu attīstību laukos visur Kopienā, papildinot tirgus un ienākumu atbalsta politiku KLP, Kohēzijas politikas un Kopējās zivsaimniecības politikas ietvaros. |
| --- | --- |

2.1

Komisijas priekšlikums ir daļa no Kopienas politikas centieniem uzlabot Kopienas lauku attīstības politikas izpratni un pārredzamību. Tādēļ tā ierosina izveidot īpašu fondu (Eiropas lauksaimniecības fondu lauku attīstībai — ELFLA/ European Agricultural Fund for Rural Development — EAFRD). Šī fonda mērķis ir atbalstīt noturīgu attīstību laukos visur Kopienā, papildinot tirgus un ienākumu atbalsta politiku KLP, Kohēzijas politikas un Kopējās zivsaimniecības politikas ietvaros.

| 2.2 | Lai nodrošinātu konsekventāku Eiropas līmenī nosprausto mērķu un lauku attīstības programmu īstenošanu, Komisija ierosina izstrādāt Kopienas lauku attīstības stratēģisko plānu. To apstiprinātu Padome. Dalībvalstīm tiktu uzticēts izstrādāt savus nacionālos stratēģiskos plānus, ņemot vērā šīs vadlīnijas. Šo plānu un attīstības programmu izstrādāšanai būtu jānotiek cieši sadarbojoties Komisijai, attiecīgajai dalībvalstij un dalībvalsts nozīmētajām iestādēm (reģionālās, vietējās iestādes, ekonomiskie un sociālie partneri un visi citi atbilstoši organizētu pilsonisko sabiedrību pārstāvoši partneri). |
| --- | --- |

2.2

Lai nodrošinātu konsekventāku Eiropas līmenī nosprausto mērķu un lauku attīstības programmu īstenošanu, Komisija ierosina izstrādāt Kopienas lauku attīstības stratēģisko plānu. To apstiprinātu Padome. Dalībvalstīm tiktu uzticēts izstrādāt savus nacionālos stratēģiskos plānus, ņemot vērā šīs vadlīnijas. Šo plānu un attīstības programmu izstrādāšanai būtu jānotiek cieši sadarbojoties Komisijai, attiecīgajai dalībvalstij un dalībvalsts nozīmētajām iestādēm (reģionālās, vietējās iestādes, ekonomiskie un sociālie partneri un visi citi atbilstoši organizētu pilsonisko sabiedrību pārstāvoši partneri).

| 2.3 | Papildinot programmu izpildes kontroli, Komisija ierosina katrai dalībvalstij ik gadu izstrādāt apkopojošu ziņojumu par lauku attīstības programmu izpildi salīdzinājumā ar nacionālo stratēģisko plānu indikatoriem un katras programmas izpildes gaitā veiktajiem novērtējumiem. Komisija sniegtu ikgadēju ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. |
| --- | --- |

2.3

Papildinot programmu izpildes kontroli, Komisija ierosina katrai dalībvalstij ik gadu izstrādāt apkopojošu ziņojumu par lauku attīstības programmu izpildi salīdzinājumā ar nacionālo stratēģisko plānu indikatoriem un katras programmas izpildes gaitā veiktajiem novērtējumiem. Komisija sniegtu ikgadēju ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

| 2.4 | Komisija ierosina pārgrupēt 26 esošos pasākumus un tādu jaunu pasākumu priekšlikumus kā NATURA 2000 finansējums, mežu un vides pasākumi un vietējo parstāvju apmācība reģionālo projektu izstrādē 3 atsevišķās prioritāšu asīs ar noteiktiem mērķiem, katrai no tām nosakot šādu minimālo finansējumu:






  — | 15 % asij “lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspējas uzlabošana” (I ass) un 15 % asij “dzīves kvalitātes uzlabošana un lauku ekonomikas daudzveidošana” (III ass), |
| --- | --- | --- |

2.4

Komisija ierosina pārgrupēt 26 esošos pasākumus un tādu jaunu pasākumu priekšlikumus kā NATURA 2000 finansējums, mežu un vides pasākumi un vietējo parstāvju apmācība reģionālo projektu izstrādē 3 atsevišķās prioritāšu asīs ar noteiktiem mērķiem, katrai no tām nosakot šādu minimālo finansējumu:

—

15 % asij “lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspējas uzlabošana” (I ass) un 15 % asij “dzīves kvalitātes uzlabošana un lauku ekonomikas daudzveidošana” (III ass),

| — | 25 % asij “vide un zemes apsaimniekošana” (II ass). |
| --- | --- |

—

25 % asij “vide un zemes apsaimniekošana” (II ass).

| 2.4.1 | I prioritāšu ass fokusā ir lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošana. Ir paredzētas četras pasākumu grupas:






  — | cilvēka potenciāla uzlabošana, |
| --- | --- | --- |

2.4.1

I prioritāšu ass fokusā ir lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares konkurētspējas uzlabošana. Ir paredzētas četras pasākumu grupas:

—

cilvēka potenciāla uzlabošana,

| — | fiziskā potenciāla pārstrukturēšana, |
| --- | --- |

—

fiziskā potenciāla pārstrukturēšana,

| — | ražošanas un produktu kvalitātes uzlabošana, |
| --- | --- |

—

ražošanas un produktu kvalitātes uzlabošana,

| — | divi pagaidu pasākumi jaunajām dalībvalstīm: palīdzība daļēji naturālām saimniecībām un ražotāju grupējumu izveidošana. |
| --- | --- |

—

divi pagaidu pasākumi jaunajām dalībvalstīm: palīdzība daļēji naturālām saimniecībām un ražotāju grupējumu izveidošana.

| 2.4.2 | II prioritāšu ass “vide un zemes apsaimniekošana” fokusā ir lauksaimniecības un mežu zemju ilgtspējīga izmantošana. Pašreizējais “mazāk labvēlīgu apgabalu” pasākums ir pārskatīts attiecībā uz vidējo zonu robežu noteikšanu (vienīgi pēc dabiskiem kritērijiem). Turklāt atbildība par lauksaimniecībā un mežsaimniecībā spēkā esošo vispārējo Kopienas un nacionālo prasību (KLP 1. pīlāra tiešo maksājumu savstarpējā atbilstība) ievērošanu tiek uzlikta palīdzības saņēmējam. |
| --- | --- |

2.4.2

II prioritāšu ass “vide un zemes apsaimniekošana” fokusā ir lauksaimniecības un mežu zemju ilgtspējīga izmantošana. Pašreizējais “mazāk labvēlīgu apgabalu” pasākums ir pārskatīts attiecībā uz vidējo zonu robežu noteikšanu (vienīgi pēc dabiskiem kritērijiem). Turklāt atbildība par lauksaimniecībā un mežsaimniecībā spēkā esošo vispārējo Kopienas un nacionālo prasību (KLP 1. pīlāra tiešo maksājumu savstarpējā atbilstība) ievērošanu tiek uzlikta palīdzības saņēmējam.

| 2.4.3 | III prioritāšu ass “dzīves kvalitātes uzlabošana un lauku ekonomikas dažādošana” attiecas uz pasākumiem, kas saistīti ar lauku ekonomikas daudzveidošanu, atbalstot lauksaimnieku un citu uzņēmēju nelauksaimnieciskās darbības uzsākšanu, dzīves kvalitātes un lauku vides uzlabošanu (būtisku pakalpojumu sniegšana, infrastruktūras), kā arī pasākumiem, kas saistīti ar vietējo pārstāvju iespējām apgūt prasmes un aktīvi darboties, lai izstrādātu un ieviestu vietējās attīstības stratēģiju. |
| --- | --- |

2.4.3

III prioritāšu ass “dzīves kvalitātes uzlabošana un lauku ekonomikas dažādošana” attiecas uz pasākumiem, kas saistīti ar lauku ekonomikas daudzveidošanu, atbalstot lauksaimnieku un citu uzņēmēju nelauksaimnieciskās darbības uzsākšanu, dzīves kvalitātes un lauku vides uzlabošanu (būtisku pakalpojumu sniegšana, infrastruktūras), kā arī pasākumiem, kas saistīti ar vietējo pārstāvju iespējām apgūt prasmes un aktīvi darboties, lai izstrādātu un ieviestu vietējās attīstības stratēģiju.

| 2.5 | LEADER pieeja ir paplašināta, attiecinot to uz visām trim asīm un tai jāvelta vismaz 7 % no visiem KLP lauku attīstības programmai paredzētajiem līdzekļiem. Komisija ierosina šai programmai veltīt uz rādītājiem balstītu rezervi (3 % no ELFLA). |
| --- | --- |

2.5

LEADER pieeja ir paplašināta, attiecinot to uz visām trim asīm un tai jāvelta vismaz 7 % no visiem KLP lauku attīstības programmai paredzētajiem līdzekļiem. Komisija ierosina šai programmai veltīt uz rādītājiem balstītu rezervi (3 % no ELFLA).

| 2.6 | Komisija ierosina laika periodā no 2007. līdz 2013. gadam šai politikai atvelēt 88,75 miljardus euro. Šai summai katru gadu jāpievieno no modulācijas iegūtā summa, un tas attiecas uz visām trim asīm (apmēram EUR 8 miljardi šajā pašā periodā). |
| --- | --- |

2.6

Komisija ierosina laika periodā no 2007. līdz 2013. gadam šai politikai atvelēt 88,75 miljardus euro. Šai summai katru gadu jāpievieno no modulācijas iegūtā summa, un tas attiecas uz visām trim asīm (apmēram EUR 8 miljardi šajā pašā periodā).

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1 | Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot īpašu fondu lauku attīstībai (ELFLA), kā arī fondu lauksaimniecības produktu tirgus politikai un tiešajiem maksājumiem (FEAGA). Tāpat komiteja uzsver, ka šis likumdošanas priekšlikums ir saskaņā ar slēdzieniem, kas tika izteikti Zalcburgas konferencē, kur izskatīja lauku attīstību paplašinātajā Eiropā. Tomēr tā vēlas pievērst Eiropas Parlamenta un Padomes uzmanību izmaiņām, kas nepieciešamas, lai ņemtu vērā lauku attīstības politikas principus, par kuriem Komiteja atgādina savā pašiniciatīvas atzinumā. |
| --- | --- |

3.1

Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot īpašu fondu lauku attīstībai (ELFLA), kā arī fondu lauksaimniecības produktu tirgus politikai un tiešajiem maksājumiem (FEAGA). Tāpat komiteja uzsver, ka šis likumdošanas priekšlikums ir saskaņā ar slēdzieniem, kas tika izteikti Zalcburgas konferencē, kur izskatīja lauku attīstību paplašinātajā Eiropā. Tomēr tā vēlas pievērst Eiropas Parlamenta un Padomes uzmanību izmaiņām, kas nepieciešamas, lai ņemtu vērā lauku attīstības politikas principus, par kuriem Komiteja atgādina savā pašiniciatīvas atzinumā.

| 3.2 | Pirmkārt, priekšlikums izveidot vienīgo fondu lauku attīstībai jāsaista ar kādu no jau esošajām Eiropas Savienības politikām. Zalcburgas konferences slēdzienos, 2003. gada jūnija Luksemburgas Padomes deklarācijā un EESK (3) rekomendācijās uzsvērts, ka lauku attīstības atbalsta politikai (KLP 2. pīlārs) jādarbojas līdztekus lauksaimniecības pielāgošanai (KLP 1. pīlārs). Tādēļ EESK vēlas, lai priekšlikuma 3. pantā būtu ievietota atsauce uz Līguma 33. pantu, kas nosaka Kopējas lauksaimniecības politikas vispārējos mērķus. |
| --- | --- |

3.2

Pirmkārt, priekšlikums izveidot vienīgo fondu lauku attīstībai jāsaista ar kādu no jau esošajām Eiropas Savienības politikām. Zalcburgas konferences slēdzienos, 2003. gada jūnija Luksemburgas Padomes deklarācijā un EESK (3) rekomendācijās uzsvērts, ka lauku attīstības atbalsta politikai (KLP 2. pīlārs) jādarbojas līdztekus lauksaimniecības pielāgošanai (KLP 1. pīlārs). Tādēļ EESK vēlas, lai priekšlikuma 3. pantā būtu ievietota atsauce uz Līguma 33. pantu, kas nosaka Kopējas lauksaimniecības politikas vispārējos mērķus.

3.2.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “3. pants: Uzdevumi”

| 1. | Fonds veic ieguldījumu ilgtspējīgas lauku attīstības veicināšanā visā Kopienā,
  papildinot
  un papildina pārējos Kopējās lauksaimniecības politikas instrumentus (tirgus un ienākumu atbalsta politiku Kopējā lauksaimniecības politikā), Kohēzijas politikā un Kopējā zivsaimniecības politikā
  tādējādi veicinot Līguma 33. pantā noteikto mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

1.

Fonds veic ieguldījumu ilgtspējīgas lauku attīstības veicināšanā visā Kopienā,
  papildinot
  un papildina pārējos Kopējās lauksaimniecības politikas instrumentus (tirgus un ienākumu atbalsta politiku Kopējā lauksaimniecības politikā), Kohēzijas politikā un Kopējā zivsaimniecības politikā
  tādējādi veicinot Līguma 33. pantā noteikto mērķu īstenošanu.

| 2. | Fonds papildina arī Kohēzijas politiku un Kopējo zivsaimniecības politiku |
| --- | --- |

2.

| 3.3 | Komiteja uzskata, ka lauku ekonomiskā attīstība balstās arī uz lauksaimnieciskās un nelauksaimnieciskās darbības dalībnieku papildināmību. Tā ir gandarīta par ierosinātajiem pasākumiem, kas veicina ar lauksaimniecību nesaistītu darbību, kā arī atbalstu mazajiem un mikrouzņēmumiem saskaņā ar Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, kuras nozīme darbavietu radīšanā laukos ir atbalstāma. |
| --- | --- |

3.3

Komiteja uzskata, ka lauku ekonomiskā attīstība balstās arī uz lauksaimnieciskās un nelauksaimnieciskās darbības dalībnieku papildināmību. Tā ir gandarīta par ierosinātajiem pasākumiem, kas veicina ar lauksaimniecību nesaistītu darbību, kā arī atbalstu mazajiem un mikrouzņēmumiem saskaņā ar Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, kuras nozīme darbavietu radīšanā laukos ir atbalstāma.

| 3.4 | Fonda mērķu novērtēšanas un pielāgošanas procesā netiek ņemti vērā Kopējās lauksaimniecības politikas attīstības termiņi. Faktiski Komisija ir uzsvērusi, ka KLP reformai, par kuru lēmums tika pieņemts 2003. gada jūnijā, dažādos reģionos būs dažāda ietekme un ka laika periodā no 2008. līdz 2009. gadam jaunajās dalībvalstīs tiks atcelti atvieglojumi un Komisija novērtēs dažādās ieviestās atsaistes sistēmas. Tādēļ lauku attīstības politikas stratēģiskajā kontrolē Eiropas līmenī šķiet nepieciešami ņemt vērā KLP 1. pīlāra termiņus. |
| --- | --- |

3.4

Fonda mērķu novērtēšanas un pielāgošanas procesā netiek ņemti vērā Kopējās lauksaimniecības politikas attīstības termiņi. Faktiski Komisija ir uzsvērusi, ka KLP reformai, par kuru lēmums tika pieņemts 2003. gada jūnijā, dažādos reģionos būs dažāda ietekme un ka laika periodā no 2008. līdz 2009. gadam jaunajās dalībvalstīs tiks atcelti atvieglojumi un Komisija novērtēs dažādās ieviestās atsaistes sistēmas. Tādēļ lauku attīstības politikas stratēģiskajā kontrolē Eiropas līmenī šķiet nepieciešami ņemt vērā KLP 1. pīlāra termiņus.

3.4.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “13. pants: Komisijas gada ziņojums”

| 1. | Pirmo reizi 2009. gadā un katra gada sākumā Komisija iesniedz gada ziņojumu, kas apkopo galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģisko plānu un Kopienas stratēģisko vadlīniju īstenošanu, kā arī uz KLP attīstības un galveno lauksaimniecības produktu starptautisko tirgu tendenču ietekmi uz lauku rajoniem. |
| --- | --- |

1.

Pirmo reizi 2009. gadā un katra gada sākumā Komisija iesniedz gada ziņojumu, kas apkopo galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģisko plānu un Kopienas stratēģisko vadlīniju īstenošanu, kā arī uz KLP attīstības un galveno lauksaimniecības produktu starptautisko tirgu tendenču ietekmi uz lauku rajoniem.

| 3.5 | Savā 2004. gada (4) 1. jūlija pašiniciatīvas atzinumā Komiteja pauda viedokli, ka Komisijas finanšu priekšlikums attiecībā pret izsludinātajiem mērķiem ir pārāk pieticīgs. Kopējam lauku attīstībai paredzētajam budžetam 25 valstu ES laika periodam 2007. — 2013 jābūt aptuveni EUR 96 miljardi salīdzinājumā ar EUR 65 miljardiem pašreizējam periodam (15 valstu ES). Lai gan Komisija dokumenta COM(2004) 490 final preambulā atzīst, ka vairāk kā 50 % Eiropas Savienības iedzīvotāju dzīvo lauku rajonos, ELFLA tiks atvēlēts budžets 28 % apjomā no izdevumiem, kas paredzēti reģionālajai politikai un 32,5 % apmērā no izdevumiem, kas paredzēti KLP 1. pīlāram (ieskaitot modulāciju). Tādēļ nepieciešams izsargāties no ELFLA kļūšanas par vienīgo finanšu instrumentu lauku rajonu atbalstam, jo tas novestu pie lauku rajonu pārvēršanas par geto. |
| --- | --- |

3.5

Savā 2004. gada (4) 1. jūlija pašiniciatīvas atzinumā Komiteja pauda viedokli, ka Komisijas finanšu priekšlikums attiecībā pret izsludinātajiem mērķiem ir pārāk pieticīgs. Kopējam lauku attīstībai paredzētajam budžetam 25 valstu ES laika periodam 2007. — 2013 jābūt aptuveni EUR 96 miljardi salīdzinājumā ar EUR 65 miljardiem pašreizējam periodam (15 valstu ES). Lai gan Komisija dokumenta COM(2004) 490 final preambulā atzīst, ka vairāk kā 50 % Eiropas Savienības iedzīvotāju dzīvo lauku rajonos, ELFLA tiks atvēlēts budžets 28 % apjomā no izdevumiem, kas paredzēti reģionālajai politikai un 32,5 % apmērā no izdevumiem, kas paredzēti KLP 1. pīlāram (ieskaitot modulāciju). Tādēļ nepieciešams izsargāties no ELFLA kļūšanas par vienīgo finanšu instrumentu lauku rajonu atbalstam, jo tas novestu pie lauku rajonu pārvēršanas par geto.

| 3.5.1 | Tādējādi rodas nepieciešamība nostiprināt šīs politikas papildināmību ar reģionālo politiku un cilvēkresursu attīstības politiku (Eiropas Sociālais fonds). Tādēļ Komiteja apšauba nepieciešamību ņemt vērā mazo lauku infrastruktūru finansējumu vienīgi lauku attīstības politikā un iekļaut tekstu par vietējo atbildīgo apmācību, jo tas attiecas uz ESF. |
| --- | --- |

3.5.1

Tādējādi rodas nepieciešamība nostiprināt šīs politikas papildināmību ar reģionālo politiku un cilvēkresursu attīstības politiku (Eiropas Sociālais fonds). Tādēļ Komiteja apšauba nepieciešamību ņemt vērā mazo lauku infrastruktūru finansējumu vienīgi lauku attīstības politikā un iekļaut tekstu par vietējo atbildīgo apmācību, jo tas attiecas uz ESF.

| 3.5.2 | Komiteja viennozīmīgi atbalsta tāda minimālā budžeta ieviešanu, kas paredzēts vienīgi strukturālā attīstībā atpalikušiem reģioniem (EUR 31 miljards). Šī summa ir lielāka par pašreizējam periodam atvēlēto (EUR 21 miljards). |
| --- | --- |

3.5.2

Komiteja viennozīmīgi atbalsta tāda minimālā budžeta ieviešanu, kas paredzēts vienīgi strukturālā attīstībā atpalikušiem reģioniem (EUR 31 miljards). Šī summa ir lielāka par pašreizējam periodam atvēlēto (EUR 21 miljards).

| 3.5.3 | LEADER atvēlētais budžets palielināsies no EUR 2,2 miljardiem līdz EUR 8,8 miljardiem (7 % no EAFARD + 3 % no rezerves, kas balstīta uz rādītājiem), kas nozīmē vislielāko procentuālo budžeta pieaugumu. Komiteja atbalsta LEADER iekļaušanu kā pilnvērtīgu lauku attīstības politikas prioritāšu asi, ļaujot iedzīvināt pilsoniskās sabiedrības piedalīšanos lauku rajonu attīstībā. Lai gan metode ir tikpat svarīga kā mērķi, Komiteja izsaka nožēlu, ka inovatīvu darbību vai eksperimentālu projektu ieviešanas mērķis vairs netiek izvirzīts priekšplānā. Visbeidzot, Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz reālo risku, ko varētu radīt pārāk augstas finansiālās saistības. Būtu žēl, ja saspringtos budžeta apstākļos LEADER ass netiktu pilnībā realizēta administratīvu šķēršļu vai vietējā publiskā finansējuma pieejamības dēļ. Tādēļ Komiteja iesaka visām dalībvalstīm samazināt minimālo noteikto likmi (ņemot vērā pašreizējo plānošanu, minimālā likme 4 % apmērā būtu piemērotāka). Šāda minimāla likme neierobežo katras dalībvalsts izvēli vairāk izvirzīt LEADER pieeju. |
| --- | --- |

3.5.3

LEADER atvēlētais budžets palielināsies no EUR 2,2 miljardiem līdz EUR 8,8 miljardiem (7 % no EAFARD + 3 % no rezerves, kas balstīta uz rādītājiem), kas nozīmē vislielāko procentuālo budžeta pieaugumu. Komiteja atbalsta LEADER iekļaušanu kā pilnvērtīgu lauku attīstības politikas prioritāšu asi, ļaujot iedzīvināt pilsoniskās sabiedrības piedalīšanos lauku rajonu attīstībā. Lai gan metode ir tikpat svarīga kā mērķi, Komiteja izsaka nožēlu, ka inovatīvu darbību vai eksperimentālu projektu ieviešanas mērķis vairs netiek izvirzīts priekšplānā. Visbeidzot, Komiteja vērš Komisijas uzmanību uz reālo risku, ko varētu radīt pārāk augstas finansiālās saistības. Būtu žēl, ja saspringtos budžeta apstākļos LEADER ass netiktu pilnībā realizēta administratīvu šķēršļu vai vietējā publiskā finansējuma pieejamības dēļ. Tādēļ Komiteja iesaka visām dalībvalstīm samazināt minimālo noteikto likmi (ņemot vērā pašreizējo plānošanu, minimālā likme 4 % apmērā būtu piemērotāka). Šāda minimāla likme neierobežo katras dalībvalsts izvēli vairāk izvirzīt LEADER pieeju.

| 3.5.4 | Tādējādi lauku attīstības fonda “parasto pasākumu” finansējumam atliktu apmēram EUR 50 miljardi. Šī summa palielinās tikai par EUR 8 miljardiem, pārvirzot līdzekļus no KLP 1. pīlāra uz 2. pīlāru. Tādēļ Komiteja lūdz no modulācijas iegūto finansējumu izmantot tikai I un II prioritāšu asij, lai paralēli varētu atbalstīt lauksaimniecības pielāgošanos. Šo līdzekļu piešķiršana nekādā ziņā neietekmētu finansējumu, ko katra dalībvalsts varētu piešķirt dažādajām prioritātēm lauku attīstības programmas pieņemšanas brīdī. Turklāt no modulācijas iegūtajam finansējumam loģiski būtu jāatbilst 1782/2003 regulas 10. pantā noteiktajam savstarpējās atbilstības principam, saskaņā ar kuru savstarpējās atbilstības principu var piemērot tikai pasākumiem I un II prioritāšu ass ietvaros. |
| --- | --- |

3.5.4

Tādējādi lauku attīstības fonda “parasto pasākumu” finansējumam atliktu apmēram EUR 50 miljardi. Šī summa palielinās tikai par EUR 8 miljardiem, pārvirzot līdzekļus no KLP 1. pīlāra uz 2. pīlāru. Tādēļ Komiteja lūdz no modulācijas iegūto finansējumu izmantot tikai I un II prioritāšu asij, lai paralēli varētu atbalstīt lauksaimniecības pielāgošanos. Šo līdzekļu piešķiršana nekādā ziņā neietekmētu finansējumu, ko katra dalībvalsts varētu piešķirt dažādajām prioritātēm lauku attīstības programmas pieņemšanas brīdī. Turklāt no modulācijas iegūtajam finansējumam loģiski būtu jāatbilst 1782/2003 regulas 10. pantā noteiktajam savstarpējās atbilstības principam, saskaņā ar kuru savstarpējās atbilstības principu var piemērot tikai pasākumiem I un II prioritāšu ass ietvaros.

Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “70. pants: Resursi un to sadalījums”

[...]

| 6. | Papildus 5. punktā minētajām summām dalībvalstis plānošanas nolūkā ņem vērā summas, kas izriet no modulācijas, kā paredzēts regulas (EK) Nr. .../... [KLP finansējums] 12. panta 2. punktā. Šīs summas tiks pārvirzītas uz regulas (EK) Nr. .../.. [EAFARD] I un II asi. |
| --- | --- |

6.

Papildus 5. punktā minētajām summām dalībvalstis plānošanas nolūkā ņem vērā summas, kas izriet no modulācijas, kā paredzēts regulas (EK) Nr. .../... [KLP finansējums] 12. panta 2. punktā. Šīs summas tiks pārvirzītas uz regulas (EK) Nr. .../.. [EAFARD] I un II asi.

| 3.5.5 | Komisija iesaka izmantot sankciju piemērošanu lauksaimniekiem, pamatojoties uz KLP 1. pīlāra atbalsta atbilstību II ass pasākumiem. Tā kā savstarpējās atbilstības princips attiecas tikai uz lauksaimniekiem, Komiteja nevar atbalstīt šo priekšlikumu, kura mērķis ir ieviest atšķirību, kas balstīta vienīgi uz profesiju. Komiteja atgādina, ka tā iestājas par valsts atbalsta saņēmēju līdztiesības principu. |
| --- | --- |

3.5.5

Komisija iesaka izmantot sankciju piemērošanu lauksaimniekiem, pamatojoties uz KLP 1. pīlāra atbalsta atbilstību II ass pasākumiem. Tā kā savstarpējās atbilstības princips attiecas tikai uz lauksaimniekiem, Komiteja nevar atbalstīt šo priekšlikumu, kura mērķis ir ieviest atšķirību, kas balstīta vienīgi uz profesiju. Komiteja atgādina, ka tā iestājas par valsts atbalsta saņēmēju līdztiesības principu.

| 3.5.6 | Komisijas uzrādītais finansiālais novērtējums NATURA 2000 tīkla ieviešanai ir EUR 6,1 miljards gadā. Lielu daļu šā finansējuma nodrošinās ES kā līdzfinansējumu. Kopienas finansējumu varētu sniegt Lauku attīstības fonds, sedzot, piemēram, izdevums par atlīdzību, kas jāizmaksā zemes īpašniekiem un lietotājiem Komiteja ir iesniegusi atsevišķu atzinumu, kas veltīts tikai Komisijas ierosinātajam NATURA 2000 finansējumam (5). Tajā atzīts, ka NATURA 2000 finansēšana ir jauns un papildu uzdevums, kam paredzēts finanšu instruments, tomēr pretēji politiskajiem solījumiem nav novērojama tam paredzēto asignējumu kaut cik ievērojama palielināšanās. Atzinumā skaidri norādīts, ka tai nav pieņemams Komisijas priekšlikums, ja vien:






  — | NATURA 2000 īstenošanai nepieciešamie līdzekļi netiek nodrošināti papildus summai, kas finanšu plānā piešķirta lauku attīstībai (nevis uz esošo programmu rēķina) un |
| --- | --- | --- |

3.5.6

Komisijas uzrādītais finansiālais novērtējums NATURA 2000 tīkla ieviešanai ir EUR 6,1 miljards gadā. Lielu daļu šā finansējuma nodrošinās ES kā līdzfinansējumu. Kopienas finansējumu varētu sniegt Lauku attīstības fonds, sedzot, piemēram, izdevums par atlīdzību, kas jāizmaksā zemes īpašniekiem un lietotājiem Komiteja ir iesniegusi atsevišķu atzinumu, kas veltīts tikai Komisijas ierosinātajam NATURA 2000 finansējumam (5). Tajā atzīts, ka NATURA 2000 finansēšana ir jauns un papildu uzdevums, kam paredzēts finanšu instruments, tomēr pretēji politiskajiem solījumiem nav novērojama tam paredzēto asignējumu kaut cik ievērojama palielināšanās. Atzinumā skaidri norādīts, ka tai nav pieņemams Komisijas priekšlikums, ja vien:

—

NATURA 2000 īstenošanai nepieciešamie līdzekļi netiek nodrošināti papildus summai, kas finanšu plānā piešķirta lauku attīstībai (nevis uz esošo programmu rēķina) un

| — | Šie līdzekļi pēc tam tiek rezervēti NATURA 2000 pasākumiem (lai tos varētu izmantot tikai šajā svarīgaja politikā). |
| --- | --- |

—

Šie līdzekļi pēc tam tiek rezervēti NATURA 2000 pasākumiem (lai tos varētu izmantot tikai šajā svarīgaja politikā).

| 3.5.6.1 | Šā iemesla dēļ Komiteja ierosina saglabāt 36. un 43. pantā paredzētos pasākumus, kas attiecas uz zaudēto ienākumu kompensāciju NATURA 2000 atvēlēto teritoriju trūkumu dēļ, bet iesaka izņemt no 53. pasākuma daļu, kas attiecas uz NATURA 2000 tīkla darbības finansējumu, kas jāiegūst no īpaši tam paredzētas programmas. |
| --- | --- |

3.5.6.1

Šā iemesla dēļ Komiteja ierosina saglabāt 36. un 43. pantā paredzētos pasākumus, kas attiecas uz zaudēto ienākumu kompensāciju NATURA 2000 atvēlēto teritoriju trūkumu dēļ, bet iesaka izņemt no 53. pasākuma daļu, kas attiecas uz NATURA 2000 tīkla darbības finansējumu, kas jāiegūst no īpaši tam paredzētas programmas.

Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “53. pants: Dabas mantojuma aizsardzība, uzlabošana un apsaimniekošana”

Atbalsts, kas minēts 49. panta a) punkta iv) apakšpunktā, aptver vides apziņas akcijas, un tūrisma uzlabojumus. un aizsardzības un apsaimniekošanas plānu izstrādi attiecībā uz NATURA 2000 objektiem un citām vietām ar augstvērtīgu dabu.

| 3.6 | Lai gan Komiteja ir gandarīta par to, ka Komisija atzīst nepieciešamību kompensēt kalnu apgabalu nelabvēlīgos dabas apstākļus, tā apšauba Komisijas piedāvāto risinājumu attiecībā uz vienkāršiem mazāk labvēlīgiem apgabaliem. Tas nozīmē vienlaicīgi kā tiesīgo teritoriju skaita, tā arī Kopienas atbalsta apjoma samazināšanos. Tādēļ Komiteja atgādina, ka, klasificējot vienkāršus mazāk labvēlīgus apgabalus, dabiskie faktori (lauksaimnieciskie, klimatiskie, ar ūdens saimniecību saistītie) ir jāapvieno, jo nelielu nelabvēlīgu dabas apstākļu kumulācija nopietni traucē lauku rajonu attīstību. Turklāt Komiteja ierosina, lai apgabaliem, kas vairs netiks klasificēti par tādiem, kur ir vienkārši nelabvēlīgi dabas apstākļi, Kopienas atbalsts tiktu samazināts, kā tas ir paredzēts reģionālās politikas ietvaros. Šī pakāpeniskas pārtraukšanas (“phasing out”) programma ļautu samazināt ekonomiskos traucējumus lauku saimniecībās. |
| --- | --- |

3.6

Lai gan Komiteja ir gandarīta par to, ka Komisija atzīst nepieciešamību kompensēt kalnu apgabalu nelabvēlīgos dabas apstākļus, tā apšauba Komisijas piedāvāto risinājumu attiecībā uz vienkāršiem mazāk labvēlīgiem apgabaliem. Tas nozīmē vienlaicīgi kā tiesīgo teritoriju skaita, tā arī Kopienas atbalsta apjoma samazināšanos. Tādēļ Komiteja atgādina, ka, klasificējot vienkāršus mazāk labvēlīgus apgabalus, dabiskie faktori (lauksaimnieciskie, klimatiskie, ar ūdens saimniecību saistītie) ir jāapvieno, jo nelielu nelabvēlīgu dabas apstākļu kumulācija nopietni traucē lauku rajonu attīstību. Turklāt Komiteja ierosina, lai apgabaliem, kas vairs netiks klasificēti par tādiem, kur ir vienkārši nelabvēlīgi dabas apstākļi, Kopienas atbalsts tiktu samazināts, kā tas ir paredzēts reģionālās politikas ietvaros. Šī pakāpeniskas pārtraukšanas (“phasing out”) programma ļautu samazināt ekonomiskos traucējumus lauku saimniecībās.

3.6.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “37. pants: Lauksaimniecības vides un dzīvnieku labturības maksājumi” (pievienot jaunu, 5. punktu)

[...]

| 5. | Ir paredzēts 5 gadu pakāpeniskas pārtraukšanas periods, kad pakāpeniski tiek samazināti maksājumi lauksaimniekiem apgabalos, kas statistiskās kategorijas maiņas dēļ vairs netiek uzskatīti par apgabaliem ar vienkāršiem nelabvēlīgiem dabas apstākļiem (47. panta 3 a. punkts). |
| --- | --- |

5.

Ir paredzēts 5 gadu pakāpeniskas pārtraukšanas periods, kad pakāpeniski tiek samazināti maksājumi lauksaimniekiem apgabalos, kas statistiskās kategorijas maiņas dēļ vairs netiek uzskatīti par apgabaliem ar vienkāršiem nelabvēlīgiem dabas apstākļiem (47. panta 3 a. punkts).

| 3.7 | Komisijas plānam gan atteikties no lauku attīstības regulas īstenošanas nosacījumu noteikšanas, gan piemērot elastīgākus finanšu plānošanas noteikumus vajadzētu reāli uzlabot jaunās lauku attīstības regulas ieviešanu. Lai gan Komiteja atbalsta principu noteikt minimālo likmi katrai prioritātes asij, tā uzskata, ka Komisijas priekšlikums nav saskaņots ar attiecīgajām vadlīnijām. Ir veikts pētījums, kas parāda, ka pašreizējā Lauku attīstības regulas fonda līdzekļu izmantošana ir lielā mērā saistīta ar ES valstu un reģionu lauksaimnieciskās vides un lauku rajonu īpatnībām. Komisija ir arī uzsvērusi, ka 2003. gada jūnija KLP reformai lauku rajonos varētu būt atšķirīga ietekme. Tādēļ, lai ievērotu subsidiaritātes principu un pielāgotos dažādajām situācijām Eiropas laukos, minimālo likmju kumulācijai katrā asī būtu jābūt mazākai par 50 %. |
| --- | --- |

3.7

Komisijas plānam gan atteikties no lauku attīstības regulas īstenošanas nosacījumu noteikšanas, gan piemērot elastīgākus finanšu plānošanas noteikumus vajadzētu reāli uzlabot jaunās lauku attīstības regulas ieviešanu. Lai gan Komiteja atbalsta principu noteikt minimālo likmi katrai prioritātes asij, tā uzskata, ka Komisijas priekšlikums nav saskaņots ar attiecīgajām vadlīnijām. Ir veikts pētījums, kas parāda, ka pašreizējā Lauku attīstības regulas fonda līdzekļu izmantošana ir lielā mērā saistīta ar ES valstu un reģionu lauksaimnieciskās vides un lauku rajonu īpatnībām. Komisija ir arī uzsvērusi, ka 2003. gada jūnija KLP reformai lauku rajonos varētu būt atšķirīga ietekme. Tādēļ, lai ievērotu subsidiaritātes principu un pielāgotos dažādajām situācijām Eiropas laukos, minimālo likmju kumulācijai katrā asī būtu jābūt mazākai par 50 %.

3.7.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “16. pants: Līdzsvars starp prioritātēm”

Kopienas finansiālais ieguldījums katrā no trim 4. pantā minētajiem mērķiem sedz vismaz 10 %
  15 % no Fonda kopējā ieguldījuma programmas I un III prioritāšu asī, kas minētas IV sadaļas I nodaļas I un III iedaļā, un 20 %
  25 % no Fonda kopējā ieguldījuma programmas II prioritāšu asī, kas minēta I nodaļas II iedaļā.

| 3.8 | Lauku attīstības programmu novērtēšanas process ļauj nodrošināt, lai Kopienas finansējums tiktu izmantots labi un efektīgi. Komiteja atgādina, ka valsts politikas mērķi tiek noteikti atkarībā no nepieciešamības, nevis tikai no dažādo lauku attīstības programmu rezultātiem. Tādēļ Komisijas ierosinātā administratīvo procedūru vienkāršošana tiek traucēta, uzspiežot novērtēšanas procedūras, un dos maz labuma galējam saņēmējam. |
| --- | --- |

3.8

Lauku attīstības programmu novērtēšanas process ļauj nodrošināt, lai Kopienas finansējums tiktu izmantots labi un efektīgi. Komiteja atgādina, ka valsts politikas mērķi tiek noteikti atkarībā no nepieciešamības, nevis tikai no dažādo lauku attīstības programmu rezultātiem. Tādēļ Komisijas ierosinātā administratīvo procedūru vienkāršošana tiek traucēta, uzspiežot novērtēšanas procedūras, un dos maz labuma galējam saņēmējam.

| 3.9 | Turklāt Komiteja uzsver, ka administrācijas vienkāršošana Komisijas priekšlikumā netiek izskatīta, ņemot vērā arī galējo saņēmēju. Lai gan šis jautājums pamatā tiek izskatīts atzinumā par KLP finansējumu (6), Komiteja vēlreiz atgādina savas bažas par to, ka procedūras, kas attiecas uz galējo saņēmēju, netiek pietiekoši vienkāršotas. Piemēram, 25. pantā Komisija ir ierosinājusi vienkāršot prasības saimniecību modernizēšanai — atbalsta piešķiršana investīcijām lauku saimniecībās vairs netiek saistīta ar preču noietu tirgū (iesaistītie produkti, investīciju veids un gaidāmā kapacitāte). Tai pašā laikā 73. pants nosaka septiņu gadu atmaksas termiņu, ja investīcijā notiktu ievērojamas izmaiņas. Šis jaunais noteikums nostiprina kontroli un tādējādi uzliek jaunus plānošanas stadijā esošu projektu ekonomiskās dzīvotspējas kritērijus. Visbeidzot, ņemot vērā finansējamo projektu dabu un apjomus, paredzētais termiņš šķiet pārāk garš. |
| --- | --- |

3.9

Turklāt Komiteja uzsver, ka administrācijas vienkāršošana Komisijas priekšlikumā netiek izskatīta, ņemot vērā arī galējo saņēmēju. Lai gan šis jautājums pamatā tiek izskatīts atzinumā par KLP finansējumu (6), Komiteja vēlreiz atgādina savas bažas par to, ka procedūras, kas attiecas uz galējo saņēmēju, netiek pietiekoši vienkāršotas. Piemēram, 25. pantā Komisija ir ierosinājusi vienkāršot prasības saimniecību modernizēšanai — atbalsta piešķiršana investīcijām lauku saimniecībās vairs netiek saistīta ar preču noietu tirgū (iesaistītie produkti, investīciju veids un gaidāmā kapacitāte). Tai pašā laikā 73. pants nosaka septiņu gadu atmaksas termiņu, ja investīcijā notiktu ievērojamas izmaiņas. Šis jaunais noteikums nostiprina kontroli un tādējādi uzliek jaunus plānošanas stadijā esošu projektu ekonomiskās dzīvotspējas kritērijus. Visbeidzot, ņemot vērā finansējamo projektu dabu un apjomus, paredzētais termiņš šķiet pārāk garš.

| 3.10 | Komiteja ir gandarīta par to, ka lauku attīstības programmu izstrādāšanai, vadībai un novērtējumam jānotiek saskaņā ar partnerības principu (6. pants), iekļaujot konsultācijas ar sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem. Komiteja pieprasa, lai šis nosacījums būtu obligāts un lai visi lauku ekonomiskās un sociālās jomas pārstāvji pilntiesīgi piedalītos lauku attīstības tīklos Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī. Tāpat Komiteja vēlas piedalīties kā novērotāja 95. pantā paredzētajā “lauku attīstības” komitejā. To atļauj arī Padomes lēmuma (1999/468/CE) 7. pants, un tas ļautu organizētai pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties visās Kopienas politiku īstenošanas stadijās. |
| --- | --- |

3.10

Komiteja ir gandarīta par to, ka lauku attīstības programmu izstrādāšanai, vadībai un novērtējumam jānotiek saskaņā ar partnerības principu (6. pants), iekļaujot konsultācijas ar sociālajiem un ekonomiskajiem partneriem. Komiteja pieprasa, lai šis nosacījums būtu obligāts un lai visi lauku ekonomiskās un sociālās jomas pārstāvji pilntiesīgi piedalītos lauku attīstības tīklos Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī. Tāpat Komiteja vēlas piedalīties kā novērotāja 95. pantā paredzētajā “lauku attīstības” komitejā. To atļauj arī Padomes lēmuma (1999/468/CE) 7. pants, un tas ļautu organizētai pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties visās Kopienas politiku īstenošanas stadijās.

3.10.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “68. pants: Eiropas lauku attīstības tīkls”

Eiropas lauku attīstības tīklu nacionālo tīklu, kā arī attiecīgo ekonomikas un sociālo lietu organizāciju, un administrāciju, kas darbojas lauku attīstības jomā Kopienas līmenī, un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas savienošanai vienā tīklā izveido saskaņā ar 67. panta 1. punktu

3.10.2   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “69. pants: Nacionālie lauku tīkli”

Katra dalībvalsts nodibina savu nacionālo lauku tīklu, kas apvieno visas attiecīgās ekonomiskas un sociālālo lietu organizācijas un administrācijas, kā arī organizētu pilsonisko sabiedrību pārstāvošo institūciju.

4.   Īpašas piezīmes

| 4.1 | Komiteja uzsver, ka, pārgrupējot 26 lauku attīstības atbalsta pasākumus trīs atsevišķās prioritāšu asīs, ir panākta lielāka precizitāte, tomēr šķiet, ka atsevišķus pasākumus būtu vajadzējis iekļaut III prioritāšu asī, jo to īstenošanā arvien vairāk jāņem vērā vispusīga lauku teritoriju apsaimniekošana. Tādēļ Komiteja ierosina 28. pantā (infrastruktūras, kas saistītas ar lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares attīstību), 38. pantā (neproduktīvas investīcijas lauksaimniecībā) un 46. pantā (neproduktīvas investīcijas mežsaimniecībā) paredzētos pasākumus iekļaut III prioritāšu asī. |
| --- | --- |

4.1

Komiteja uzsver, ka, pārgrupējot 26 lauku attīstības atbalsta pasākumus trīs atsevišķās prioritāšu asīs, ir panākta lielāka precizitāte, tomēr šķiet, ka atsevišķus pasākumus būtu vajadzējis iekļaut III prioritāšu asī, jo to īstenošanā arvien vairāk jāņem vērā vispusīga lauku teritoriju apsaimniekošana. Tādēļ Komiteja ierosina 28. pantā (infrastruktūras, kas saistītas ar lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares attīstību), 38. pantā (neproduktīvas investīcijas lauksaimniecībā) un 46. pantā (neproduktīvas investīcijas mežsaimniecībā) paredzētos pasākumus iekļaut III prioritāšu asī.

| 4.2 | Savā 2001. gadā sagatavotajā ziņojumā par jaunajiem lauksaimniekiem (7) Komiteja jau ir uzsvērusi, cik svarīgs ir atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem, kas vēlas uzsākt savu darbību, kā arī lauksaimnieciskās darbības turpināšanai. Tādēļ šai tēmai jābūt vienai no nākotnes lauku attīstības stratēģiskā plāna prioritātēm, un darbības uzsākšanas atbalstam nevajadzētu ierobežoties ar viena vienīgā atbalsta sniegšanu, kā to ierosina Komisija regulas projekta 21. pantā. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai piešķirtās summas nesamazinātos. |
| --- | --- |

4.2

Savā 2001. gadā sagatavotajā ziņojumā par jaunajiem lauksaimniekiem (7) Komiteja jau ir uzsvērusi, cik svarīgs ir atbalsts jaunajiem lauksaimniekiem, kas vēlas uzsākt savu darbību, kā arī lauksaimnieciskās darbības turpināšanai. Tādēļ šai tēmai jābūt vienai no nākotnes lauku attīstības stratēģiskā plāna prioritātēm, un darbības uzsākšanas atbalstam nevajadzētu ierobežoties ar viena vienīgā atbalsta sniegšanu, kā to ierosina Komisija regulas projekta 21. pantā. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai piešķirtās summas nesamazinātos.

4.2.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “21. pants: Jaunu lauksaimnieku darbības uzsākšana”

| 2. | Atbalsta piešķiršanas formas:






  — | vienreizēja summa, kuras maksimālais apjoms noteikts I pielikumā; |
| --- | --- | --- |

2.

Atbalsta piešķiršanas formas:

—

vienreizēja summa, kuras maksimālais apjoms noteikts I pielikumā;

| — | samazināta procentu likme aizņēmumiem, kas saņemti darbības uzsākšanas izdevumu segšanai. Šīs atlaides summas kapitāla vērtība nedrīkst pārsniegt vienreizējās summas vērtību. |
| --- | --- |

—

samazināta procentu likme aizņēmumiem, kas saņemti darbības uzsākšanas izdevumu segšanai. Šīs atlaides summas kapitāla vērtība nedrīkst pārsniegt vienreizējās summas vērtību.

4.2.2   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “23. pants: Konsultāciju pakalpojumu izmantošana”

| c) | palīdzētu nākamajiem lauksaimniekiem un potenciālajiem mežu īpašniekiem segt izdevumus par viņu lauksaimnieciskās un mežsaimnieciskās darbības biznesa plāna sagatavošanu. |
| --- | --- |

c)

| 4.3 | Komiteja vērš uzmanību uz faktu, ka vairākās jaunajās dalībvalstīs norisinās kompleksa lauksaimniecības pārveide, un šis process vēl ilgi nebūs noslēdzies. Šī iemesla dēļ noteikums, saskaņā ar kuru atbalsta piešķiršanai priekšlaicīgas pensionēšanās gadījumā ir nepieciešami 10 lauksaimnieciskās darbības gadi, attiecībā uz šīm valstīm ir nesamērīgi stingrs. Komiteja ierosina pārejas periodu, kurā pietiktu ar īsāku lauksaimnieciskās darbības laiku, kopā ar papildu nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējam darbs lauksaimniecības jomā ir aizņēmis lielāko daļu darba dzīves. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja vērš uzmanību uz faktu, ka vairākās jaunajās dalībvalstīs norisinās kompleksa lauksaimniecības pārveide, un šis process vēl ilgi nebūs noslēdzies. Šī iemesla dēļ noteikums, saskaņā ar kuru atbalsta piešķiršanai priekšlaicīgas pensionēšanās gadījumā ir nepieciešami 10 lauksaimnieciskās darbības gadi, attiecībā uz šīm valstīm ir nesamērīgi stingrs. Komiteja ierosina pārejas periodu, kurā pietiktu ar īsāku lauksaimnieciskās darbības laiku, kopā ar papildu nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējam darbs lauksaimniecības jomā ir aizņēmis lielāko daļu darba dzīves.

4.3.1   Komitejas ierosinātais teksta grozījums: 22. pants — priekšlaicīga pensionēšanās, 2. nodaļa “Nodevējs” — pievienot jaunu d) apakšpunktu:

| “d) | Attiecībā uz to dalībvalstu lauksaimniekiem, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2002. gada 1. maijā, ir spēkā desmit gadu pārejas periods, kura laikā pieteikuma iesniedzējam piecus gadus pirms nodošanas ir jāveic lauksaimnieciskā darbība papildus nosacījumam, ka pieteikuma iesniedzējam vismaz puse no darba dzīves iepriekšējo piecpadsmit gadu laikā ir pavadīta lauksaimnieciskajā darbā kā laukstrādniekam.” |
| --- | --- |

“d)

Attiecībā uz to dalībvalstu lauksaimniekiem, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2002. gada 1. maijā, ir spēkā desmit gadu pārejas periods, kura laikā pieteikuma iesniedzējam piecus gadus pirms nodošanas ir jāveic lauksaimnieciskā darbība papildus nosacījumam, ka pieteikuma iesniedzējam vismaz puse no darba dzīves iepriekšējo piecpadsmit gadu laikā ir pavadīta lauksaimnieciskajā darbā kā laukstrādniekam.”

| 4.4 | Komisija ierosina, lai atbalsts investīcijām ļautu uzlabot lauksaimnieciskās darbības konkurētspēju vai to dažādošanu. Komiteja vēlas precizēt, ka atbalstu investīcijām nevajadzētu izprast vienīgi kā fizisku investīciju. Nemateriālas dabas investīcijas, izplatot tehnoloģisko progresu un nododot saimniecībām zināšanas par produktu kvalitāti, vides aizsardzību un/vai uzlabošanu vajadzētu iekļaut visos attiecīgajos pasākumos (25., 27., 31., 50. pants). |
| --- | --- |

4.4

Komisija ierosina, lai atbalsts investīcijām ļautu uzlabot lauksaimnieciskās darbības konkurētspēju vai to dažādošanu. Komiteja vēlas precizēt, ka atbalstu investīcijām nevajadzētu izprast vienīgi kā fizisku investīciju. Nemateriālas dabas investīcijas, izplatot tehnoloģisko progresu un nododot saimniecībām zināšanas par produktu kvalitāti, vides aizsardzību un/vai uzlabošanu vajadzētu iekļaut visos attiecīgajos pasākumos (25., 27., 31., 50. pants).

| 4.4.1 | Lauksaimniecības sektors atšķiras ar sieviešu nodarbinātības zemo īpatsvaru, kā to apliecina Komisijas sniegtie dati. Tādējādi vīrieši ir tie, kuri galvenokārt saņem tiešo atbalstu un struktūrfondu atbalstu. Tas skaidri liecina par nepieciešamību palielināt sieviešu lomu lēmuma pieņemšanas procesā. Tādēļ nepieciešams, lai Eiropas Savienībā tiktu izstrādāti līdzekļi šīs situācijas atrisināšanai un atvieglotu lauku saimniecību izveidi, ko vada sievietes. Komiteja iesaka Kopienas stratēgiskjā programmā šai tēmai veltīt īpašu nodaļu. |
| --- | --- |

4.4.1

Lauksaimniecības sektors atšķiras ar sieviešu nodarbinātības zemo īpatsvaru, kā to apliecina Komisijas sniegtie dati. Tādējādi vīrieši ir tie, kuri galvenokārt saņem tiešo atbalstu un struktūrfondu atbalstu. Tas skaidri liecina par nepieciešamību palielināt sieviešu lomu lēmuma pieņemšanas procesā. Tādēļ nepieciešams, lai Eiropas Savienībā tiktu izstrādāti līdzekļi šīs situācijas atrisināšanai un atvieglotu lauku saimniecību izveidi, ko vada sievietes. Komiteja iesaka Kopienas stratēgiskjā programmā šai tēmai veltīt īpašu nodaļu.

| 4.5 | 27. pants attiecas uz investīcijām, kas ļauj pievienot vērtību lauksaimniecības un mežsaimniecības primārajiem produktiem. Saskaņā ar šo pantu tiesības saņemt atbalstu ir noteiktas atkarībā no uzņēmuma lieluma. Komiteja uzsver, ka, ņemot vērā ekonomiskās darbības konsolidāciju lauku rajonos, ieteiktie ierobežojumi ir pārāk lieli, lai dotu patiesu iespēju ekonomiskās darbības attīstībai lauku rajonos. Tādiem uzņēmumiem kā lauku kooperatīvi vai lauksaimniecības pārtikas produktu uzņēmumi, kuru apgrozījums pārsniedz EUR 10 miljonus un kuri nodarbina pāri par 50 cilvēkiem, nav garantēta vieglāka pieeja kredītiem nekā mazajiem uzņēmumiem, bet tie ir vērā ņemami darba devēji. |
| --- | --- |

4.5

27. pants attiecas uz investīcijām, kas ļauj pievienot vērtību lauksaimniecības un mežsaimniecības primārajiem produktiem. Saskaņā ar šo pantu tiesības saņemt atbalstu ir noteiktas atkarībā no uzņēmuma lieluma. Komiteja uzsver, ka, ņemot vērā ekonomiskās darbības konsolidāciju lauku rajonos, ieteiktie ierobežojumi ir pārāk lieli, lai dotu patiesu iespēju ekonomiskās darbības attīstībai lauku rajonos. Tādiem uzņēmumiem kā lauku kooperatīvi vai lauksaimniecības pārtikas produktu uzņēmumi, kuru apgrozījums pārsniedz EUR 10 miljonus un kuri nodarbina pāri par 50 cilvēkiem, nav garantēta vieglāka pieeja kredītiem nekā mazajiem uzņēmumiem, bet tie ir vērā ņemami darba devēji.

| 4.5.1 | Atbalsts, ko ELFLA ietvaros piešķir sakarā ar primārajai lauksaimniecības produkcijai pievienoto vērtību, jārezervē pārveidošanai, kas vietējā un teritoriālajā primārajā lauksaimnieciskajā ražošanā nes patiesu pievienoto vērtību, ļaujot izpausties prasmēm, vietējiem ražojumiem, tradīcijām un jauninājumiem. Tādēļ ELFLA uzdevumos jāiekļauj arī atbalsts dažādu teritoriālo pārtikas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares dalībnieku kooperācijai un sadarbībai. |
| --- | --- |

4.5.1

Atbalsts, ko ELFLA ietvaros piešķir sakarā ar primārajai lauksaimniecības produkcijai pievienoto vērtību, jārezervē pārveidošanai, kas vietējā un teritoriālajā primārajā lauksaimnieciskajā ražošanā nes patiesu pievienoto vērtību, ļaujot izpausties prasmēm, vietējiem ražojumiem, tradīcijām un jauninājumiem. Tādēļ ELFLA uzdevumos jāiekļauj arī atbalsts dažādu teritoriālo pārtikas lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares dalībnieku kooperācijai un sadarbībai.

4.5.2   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “27. pants: Vērtības pievienošana primārajai lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijai”

| 2. | Atbalstu saskaņā ar 1. punktu ierobežo ar mikro, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas ieteikuma 2003/361/EK nozīmē, kā arī ražotāju izveidotām apvienībām. Mežsaimniecības produkcijas gadījumā atbalstu aprobežo ar mikrouzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.

Atbalstu saskaņā ar 1. punktu ierobežo ar mikro, un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas ieteikuma 2003/361/EK nozīmē, kā arī ražotāju izveidotām apvienībām. Mežsaimniecības produkcijas gadījumā atbalstu aprobežo ar mikrouzņēmumiem.

un

un vidējiem

kā arī ražotāju izveidotām apvienībām

| 4.6 | Šķiet, ka 28. panta teksts neietver visas pašreizējās lauku attīstības regulas sniegtās iespējas. Tādēļ Komisija iesaka šajā pantā izteikti norādīt uz lauku saimniecību paplašināšanu. Lauku saimniecību paplašināšanā stingri jāņem vērā lauku vide, nevis tikai lauksaimnieciska zemju izmantošana. |
| --- | --- |

4.6

Šķiet, ka 28. panta teksts neietver visas pašreizējās lauku attīstības regulas sniegtās iespējas. Tādēļ Komisija iesaka šajā pantā izteikti norādīt uz lauku saimniecību paplašināšanu. Lauku saimniecību paplašināšanā stingri jāņem vērā lauku vide, nevis tikai lauksaimnieciska zemju izmantošana.

4.6.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “28. pants: Infrastruktūra, kas attiecas uz lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību un pielāgošanu”

Atbalsts, ko paredz 19. panta b) punkta iv) apakšpunkts, drīkst jo īpaši aptvert darbības, kas attiecas uz lauku saimniecību paplašināšanu un pieeju lauksaimniecības un mežu zemei, enerģijas apgādi un ūdenssaimniecību.

lauku saimniecību paplašināšanu

| 4.7 | Komiteja uzsver, ka ierosinātās likumdošanas teksta franču valodas redakcijā nav skaidri noteikts, vai iekļauto pasākumu izpilde ir obligāta. Tādēļ Komiteja ierosina pielāgot 37 panta tekstu attiecībā uz lauksaimniecības vides un dzīvnieku labturības pasākumiem, lai atgādinātu, ka šie pasākumi — tāpat kā pašreizējos noteikumos — ir obligāti. |
| --- | --- |

4.7

Komiteja uzsver, ka ierosinātās likumdošanas teksta franču valodas redakcijā nav skaidri noteikts, vai iekļauto pasākumu izpilde ir obligāta. Tādēļ Komiteja ierosina pielāgot 37 panta tekstu attiecībā uz lauksaimniecības vides un dzīvnieku labturības pasākumiem, lai atgādinātu, ka šie pasākumi — tāpat kā pašreizējos noteikumos — ir obligāti.

4.7.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi “37. pants — Lauksaimniecības vides un dzīvnieku labturības maksājumi”

| 1. | Dalībvalstīmis jādara pieejamsu atbalstsu, ko paredz 34. panta a) punkta iv) apakšpunkts, visā to teritorijā saskaņā ar to konkrētajām vajadzībām. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstīmis jādara pieejamsu atbalstsu, ko paredz 34. panta a) punkta iv) apakšpunkts, visā to teritorijā saskaņā ar to konkrētajām vajadzībām.

is

u

u

| 4.8 | Kā tas uzsvērts 3.4 punktā, ELFLA nedrīkst tikt izmantots citu lauku attīstībai paredzēto finanšu instrumentu aizvietošanai, ja tie nav bijuši sekmīgi piemēroti. Tādēļ Komiteja ierosina 57. pantā “Prasmju ieguve un aktīva darbība” svītrot c) un d) apakšpunktus. Eiropas Sociālajam fondam jābūt spējīgam sniegt atbalstu attiecīgo darbinieku un vietējo pārstāvju apmācībā, kas nepieciešama sakarā ar vietējās attīstības projektu ieviešanu. Turklāt, ja projekts darbosies LEADER ietvaros, pastāvēs iespēja finansēt daļu dotajā teritorijā paredzēto aktivitāšu. |
| --- | --- |

4.8

Kā tas uzsvērts 3.4 punktā, ELFLA nedrīkst tikt izmantots citu lauku attīstībai paredzēto finanšu instrumentu aizvietošanai, ja tie nav bijuši sekmīgi piemēroti. Tādēļ Komiteja ierosina 57. pantā “Prasmju ieguve un aktīva darbība” svītrot c) un d) apakšpunktus. Eiropas Sociālajam fondam jābūt spējīgam sniegt atbalstu attiecīgo darbinieku un vietējo pārstāvju apmācībā, kas nepieciešama sakarā ar vietējās attīstības projektu ieviešanu. Turklāt, ja projekts darbosies LEADER ietvaros, pastāvēs iespēja finansēt daļu dotajā teritorijā paredzēto aktivitāšu.

| 4.9 | Komiteja neatbalsta priekšlikumu izveidot uz rādītājiem balstītu rezervi (kā tas ir noticis reģionālajā politikā) un pielāgot tā izmantošanu LEADER asij. Uz rādītajiem balstītas rezerves ieviešanas pieredze reģionālajā politikā ir apliecinājusi, ka dalībvalstis šo metodi biežāk uztver ka traucēkli nevis “veicināšanu”. Lai gan saskaņā ar 92. pantu novērtējuma kritēriji ir diezgan izvērsti, Komisija nepaskaidro, kādā veidā šī rezerve ir saistīta ar Kopienas līmeņa stratēģiskajiem mērķiem. Visbeidzot, lēmumu pielietot šo rezervi vietējo darbības grupu līmenī nevar pieņemt agrāk par 2011. gadu. Paliktu tikai divi gadi tādu jaunu projektu programmu izstrādāšanai, kurām paredzēti ievērojami budžeta līdzekļi (EUR 2,6 miljardi), kā arī tā nacionālā līdzfinansējuma paredzēšanai, kas vēl nav atvēlēts plānošanas brīdī. Tādēļ Komiteja iesaka svītrot 92. pantu un lūdz Komisiju lauku attīstības programmu pārejas periodā Kopienas stratēģiskā plāna ietvaros pievērst īpašu uzmanību LEADER pieejai. |
| --- | --- |

4.9

Komiteja neatbalsta priekšlikumu izveidot uz rādītājiem balstītu rezervi (kā tas ir noticis reģionālajā politikā) un pielāgot tā izmantošanu LEADER asij. Uz rādītajiem balstītas rezerves ieviešanas pieredze reģionālajā politikā ir apliecinājusi, ka dalībvalstis šo metodi biežāk uztver ka traucēkli nevis “veicināšanu”. Lai gan saskaņā ar 92. pantu novērtējuma kritēriji ir diezgan izvērsti, Komisija nepaskaidro, kādā veidā šī rezerve ir saistīta ar Kopienas līmeņa stratēģiskajiem mērķiem. Visbeidzot, lēmumu pielietot šo rezervi vietējo darbības grupu līmenī nevar pieņemt agrāk par 2011. gadu. Paliktu tikai divi gadi tādu jaunu projektu programmu izstrādāšanai, kurām paredzēti ievērojami budžeta līdzekļi (EUR 2,6 miljardi), kā arī tā nacionālā līdzfinansējuma paredzēšanai, kas vēl nav atvēlēts plānošanas brīdī. Tādēļ Komiteja iesaka svītrot 92. pantu un lūdz Komisiju lauku attīstības programmu pārejas periodā Kopienas stratēģiskā plāna ietvaros pievērst īpašu uzmanību LEADER pieejai.

| 4.10 | Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest dienestus palīdzības sniegšanai lauku saimniecībām. Pieredze rāda, ka šis pasākums veicina pozitīva lauku apgabalu tēla veidošanu un darba vietu radīšanu. Neskatoties uz to, piecu gada laika periods, kas tiem atvelēts, šķiet pārāk īss, lai nestu paliekošus rezultātus. |
| --- | --- |

4.10

Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest dienestus palīdzības sniegšanai lauku saimniecībām. Pieredze rāda, ka šis pasākums veicina pozitīva lauku apgabalu tēla veidošanu un darba vietu radīšanu. Neskatoties uz to, piecu gada laika periods, kas tiem atvelēts, šķiet pārāk īss, lai nestu paliekošus rezultātus.

4.10.1   Komitejas ieteiktie teksta grozījumi: “24. pants: Pārvaldes, atbalsta un konsultāciju dienestu izveidošana”

Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta v) apakšpunkts, piešķir, lai segtu izmaksas, kas rodas, izveidojot un attīstot pārvaldes, atbalsta un konsultāciju dienestus;, un tTo pakāpeniski samazina maksimāli 7
  5 gadu laikā no to izveidošanas.

un attīstot

, un

T

7

5

no to izveidošanas

| 4.11 | Uzņēmējdarbības veicināšana un ekonomiskās struktūras nostiprināšana, ko paredz 49. pants, nedrīkst attiekties tikai uz mikrouzņēmumu izveidošanu un attīstību, bet arī uz esošo uzņēmumu atlabšanas un nodošanas citam īpašniekam atbalstu. Saskaņā ar dažādām Komitejas nostājām uzņēmumu politikā, Komiteja lūdz no jauna pievienot 49. panta a) apakšpunkta ii) daļai ...“atbalsts mikrouzņēmumu izveidošanai, atlabšanai un attīstībai...”. |
| --- | --- |

4.11

Uzņēmējdarbības veicināšana un ekonomiskās struktūras nostiprināšana, ko paredz 49. pants, nedrīkst attiekties tikai uz mikrouzņēmumu izveidošanu un attīstību, bet arī uz esošo uzņēmumu atlabšanas un nodošanas citam īpašniekam atbalstu. Saskaņā ar dažādām Komitejas nostājām uzņēmumu politikā, Komiteja lūdz no jauna pievienot 49. panta a) apakšpunkta ii) daļai ...“atbalsts mikrouzņēmumu izveidošanai, atlabšanai un attīstībai...”.

atbalsts mikrouzņēmumu izveidošanai, atlabšanai

| 4.12 | Agrovides programma palīdz radīt pozitīvu ārējo ietekmi uz vidi (erozijas un pārtuksnešošanās samazināšana, ūdens kvalitātes un ekonomijas uzlabošana, bioloģiskās vides dažādība, dodot patvērumu sugām). Līdz ar to nepieciešams saglabāt šo pozitīvo ārējo ietekmi atbalstošus pasākumus. |
| --- | --- |

4.12

Agrovides programma palīdz radīt pozitīvu ārējo ietekmi uz vidi (erozijas un pārtuksnešošanās samazināšana, ūdens kvalitātes un ekonomijas uzlabošana, bioloģiskās vides dažādība, dodot patvērumu sugām). Līdz ar to nepieciešams saglabāt šo pozitīvo ārējo ietekmi atbalstošus pasākumus.

| 4.12.1. | Maksājumus piešķir katru gadu, un tie aptver papildu izdevumus un neiegūtos ienākumus, kas izriet no uzņemtajām saistībām; ir iekļauta arī nodokļu atlaide, ņemot vērā vides pasākumu pozitīvo ietekmi uz vidi, un nepieciešamības gadījumā tie var aptvert arī finansu operāciju izmaksas.
  Atbilstošos gadījumos labuma guvējus izvēlas, balstoties uz piedāvājumu konkursa rezultātiem, piemērojot tautsaimnieciskās un vides efektivitātes, kā arī dzīvnieku labturības kritērijus.
  Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimumam. |
| --- | --- |

4.12.1.

Maksājumus piešķir katru gadu, un tie aptver papildu izdevumus un neiegūtos ienākumus, kas izriet no uzņemtajām saistībām; ir iekļauta arī nodokļu atlaide, ņemot vērā vides pasākumu pozitīvo ietekmi uz vidi, un nepieciešamības gadījumā tie var aptvert arī finansu operāciju izmaksas.

ir iekļauta arī nodokļu atlaide, ņemot vērā vides pasākumu pozitīvo ietekmi uz vidi

Atbilstošos gadījumos labuma guvējus izvēlas, balstoties uz piedāvājumu konkursa rezultātiem, piemērojot tautsaimnieciskās un vides efektivitātes, kā arī dzīvnieku labturības kritērijus.

Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimumam.

| 4.13 | Lai atbalstītu un iedrošinātu mazo un mikrouzņēmumu izveidošanu un atlabšanu laukos un saskaņā ar Padomes un Parlamenta 2004. gada 12. jūlija lēmuma par Vidusjūras rīcības plānu apsvērumiem, Komiteja lūdz Komisiju un Eiropas Investīciju fondu ieviest jaunus pasākumus, kas lauku uzņēmumos veicinātu un attīstītu finanšu instrumentu, īpaši MVU garantiju, izmantošanu. Tā arī lūdz EIF un Komisiju izskatīt iespēju papildināt vai savstarpēji papildināt ELFLA, ESF un ERAF, kā arī EIF instrumentus, lai pastiprināti un vienkāršoti atbalstītu lauku uzņēmumu dibinātājus un atlabstošos uzņēmumus. |
| --- | --- |

4.13

Lai atbalstītu un iedrošinātu mazo un mikrouzņēmumu izveidošanu un atlabšanu laukos un saskaņā ar Padomes un Parlamenta 2004. gada 12. jūlija lēmuma par Vidusjūras rīcības plānu apsvērumiem, Komiteja lūdz Komisiju un Eiropas Investīciju fondu ieviest jaunus pasākumus, kas lauku uzņēmumos veicinātu un attīstītu finanšu instrumentu, īpaši MVU garantiju, izmantošanu. Tā arī lūdz EIF un Komisiju izskatīt iespēju papildināt vai savstarpēji papildināt ELFLA, ESF un ERAF, kā arī EIF instrumentus, lai pastiprināti un vienkāršoti atbalstītu lauku uzņēmumu dibinātājus un atlabstošos uzņēmumus.

| 4.14 | Komisija savā atzinumā uzsver, ka prioritāšu ass “zemes apsaimniekošana” pasākumiem lauksaimnieki un mežu īpašnieki īpaši jāiedrošina savu zemju parvaldīšanai pēc metodēm, kas atbilst nepieciešamībai saglabāta ainavu. Komiteja atzīmē, ka Komisija nav ierosinājusi agrovides pasākumiem paredzētā atbalsta griestu pārskatīšanu salīdzinājuma ar 1999. gadu. |
| --- | --- |

4.14

Komisija savā atzinumā uzsver, ka prioritāšu ass “zemes apsaimniekošana” pasākumiem lauksaimnieki un mežu īpašnieki īpaši jāiedrošina savu zemju parvaldīšanai pēc metodēm, kas atbilst nepieciešamībai saglabāta ainavu. Komiteja atzīmē, ka Komisija nav ierosinājusi agrovides pasākumiem paredzētā atbalsta griestu pārskatīšanu salīdzinājuma ar 1999. gadu.

| 4.15 | Komiteja vēlētos iekļaut regulā apstiprinājumu, ka arī dalībvalstu un reģionu pasākumi ģenētisko resursu saglabāšanai un izmantošanai īpaši saimniecības līmenī var saņemt ELFLA programmas atbalstu. |
| --- | --- |

4.15

Komiteja vēlētos iekļaut regulā apstiprinājumu, ka arī dalībvalstu un reģionu pasākumi ģenētisko resursu saglabāšanai un izmantošanai īpaši saimniecības līmenī var saņemt ELFLA programmas atbalstu.

5.   Secinājumi

| 5.1 | Komisijas ierosinātais likumdošanas priekšlikums par atbalstu lauku attīstībai ir saskaņā ar Zalcburgā pieņemtajiem slēdzieniem. Komiteja šai tēmai velta lielu uzmanību un izsaka Komisijai pateicību par plašajām konsultācijām ar Komitejas locekļiem. Visupirms Komiteja vēlas uzsvērt, ka ELFLA vien nevar atrisināt visu ar lauku attīstību saistīto problēmu loku. Vēl ir jāpadziļina tā papildināmība ar ERAF (Eiropas Reģionālās attīstības fondu) un ESF (Eiropas Sociālo fondu). |
| --- | --- |

5.1

Komisijas ierosinātais likumdošanas priekšlikums par atbalstu lauku attīstībai ir saskaņā ar Zalcburgā pieņemtajiem slēdzieniem. Komiteja šai tēmai velta lielu uzmanību un izsaka Komisijai pateicību par plašajām konsultācijām ar Komitejas locekļiem. Visupirms Komiteja vēlas uzsvērt, ka ELFLA vien nevar atrisināt visu ar lauku attīstību saistīto problēmu loku. Vēl ir jāpadziļina tā papildināmība ar ERAF (Eiropas Reģionālās attīstības fondu) un ESF (Eiropas Sociālo fondu).

| 5.2 | Lauku teritoriju attīstība, protams, ir saistīta ar teritoriālo kohēziju. Neskatoties uz to, Komiteja uzsver, ka, vēloties nodrošināt teritoriju ekonomisko un sociālo noturību, ir nepieciešams ņemt vērā Kopējās lauksaimniecības politikas divus pīlāru ieguldījumu darba vietu radīšanā un uzturēšanā Eiropas reģionos, it īpaši tas jādara, attīstot lauksaimniecības aktivitātes un/vai uz inovāciju balstītus konkurētspējīgs nelauksaimnieciskus uzņēmumus. Tādēļ Komiteja lūdz Komisiju un Padomi iekļaut šīs jaunās Kopīgās lauksaimniecības politikas vadlīnijas Lisabonas stratēģijas vidējā termiņa novērtējumā. |
| --- | --- |

5.2

Lauku teritoriju attīstība, protams, ir saistīta ar teritoriālo kohēziju. Neskatoties uz to, Komiteja uzsver, ka, vēloties nodrošināt teritoriju ekonomisko un sociālo noturību, ir nepieciešams ņemt vērā Kopējās lauksaimniecības politikas divus pīlāru ieguldījumu darba vietu radīšanā un uzturēšanā Eiropas reģionos, it īpaši tas jādara, attīstot lauksaimniecības aktivitātes un/vai uz inovāciju balstītus konkurētspējīgs nelauksaimnieciskus uzņēmumus. Tādēļ Komiteja lūdz Komisiju un Padomi iekļaut šīs jaunās Kopīgās lauksaimniecības politikas vadlīnijas Lisabonas stratēģijas vidējā termiņa novērtējumā.

| 5.3 | Ar budžetu saistītie jautājumi vēl gaida risinājumu. Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikumi saistībā ar budžetu ir pieticīgi, bet līdzsvaroti (1,24 % no NKI). Tieši tādēļ Komitejai kritiski attiecas uz Natura 2000 pilnīgu integrāciju ELFLA ietvaros, jo tas nozīmētu gandrīz pusi no ELFLA budžeta. Tāpat LEADER paredzētā budžeta trīskāršošana ir paradoksāla, ņemot vērā nacionālā līdzfinansējuma attīstību. Tādēļ Komiteja atgādina, ka Komisijas ieteiktais finansējums ir absolūtais apspriežamais minimums, bez kura lauku attīstības nākotnes politika nav iedomājama ne ilgtspējīgas attīstības stratēģijas ietvaros, ne Lisabonas stratēģijas ietvaros, kas paredz konkurētspējīgu Eiropas ekonomiku un pietiekoši daudz darbavietu. |
| --- | --- |

5.3

Ar budžetu saistītie jautājumi vēl gaida risinājumu. Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikumi saistībā ar budžetu ir pieticīgi, bet līdzsvaroti (1,24 % no NKI). Tieši tādēļ Komitejai kritiski attiecas uz Natura 2000 pilnīgu integrāciju ELFLA ietvaros, jo tas nozīmētu gandrīz pusi no ELFLA budžeta. Tāpat LEADER paredzētā budžeta trīskāršošana ir paradoksāla, ņemot vērā nacionālā līdzfinansējuma attīstību. Tādēļ Komiteja atgādina, ka Komisijas ieteiktais finansējums ir absolūtais apspriežamais minimums, bez kura lauku attīstības nākotnes politika nav iedomājama ne ilgtspējīgas attīstības stratēģijas ietvaros, ne Lisabonas stratēģijas ietvaros, kas paredz konkurētspējīgu Eiropas ekonomiku un pietiekoši daudz darbavietu.

Natura 2000

LEADER

| 5.4 | Turklāt Komiteja ir nobažījusies par diskusiju par budžetu sekām attiecībā uz nākotnes lauku attīstības politikas īstenošanu. Savā darba plānā Komisija bija paredzējusi pieņemt lauku attīstības programmas līdz 2006. gada beigām, tomēr dalībvalstīm būs grūti ātri saskaņot finanšu plānus starpinstitūciju līmenī. Tādēļ Komiteja izsaka vēlēšanos, lai Komisija pēc iespējas ātri iesniegtu galvenos Kopienas stratēģijas punktus, pat ja regulējošie noteikumi tiks pieņemti stipri vēlāk. |
| --- | --- |

5.4

Turklāt Komiteja ir nobažījusies par diskusiju par budžetu sekām attiecībā uz nākotnes lauku attīstības politikas īstenošanu. Savā darba plānā Komisija bija paredzējusi pieņemt lauku attīstības programmas līdz 2006. gada beigām, tomēr dalībvalstīm būs grūti ātri saskaņot finanšu plānus starpinstitūciju līmenī. Tādēļ Komiteja izsaka vēlēšanos, lai Komisija pēc iespējas ātri iesniegtu galvenos Kopienas stratēģijas punktus, pat ja regulējošie noteikumi tiks pieņemti stipri vēlāk.

| 5.5 | Komiteja arī ierosina Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei veikt vairākus grozījumus attiecība uz Zalcburgas konferencē izteiktajām politiskajām vadlīnijām, tādām kā saišu uzturēšana starp KLP 1. un 2. pīlāru, subsidiaritātes principa ievērošanu pasākumu programmu izstrādāšanā, galējā saņēmēja veicamo procedūru vienkāršošanu. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju veltīt šai tēmai īpašu uzmanību, jo īpaši lauku attīstības programmu pārejas laikā, lūdzot dalībvalstis izteikties, kā tās no savas puses ir veicinājušas galējā saņēmēja veicamo procedūru vienkāršošanu. |
| --- | --- |

5.5

Komiteja arī ierosina Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei veikt vairākus grozījumus attiecība uz Zalcburgas konferencē izteiktajām politiskajām vadlīnijām, tādām kā saišu uzturēšana starp KLP 1. un 2. pīlāru, subsidiaritātes principa ievērošanu pasākumu programmu izstrādāšanā, galējā saņēmēja veicamo procedūru vienkāršošanu. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju veltīt šai tēmai īpašu uzmanību, jo īpaši lauku attīstības programmu pārejas laikā, lūdzot dalībvalstis izteikties, kā tās no savas puses ir veicinājušas galējā saņēmēja veicamo procedūru vienkāršošanu.

| 5.6 | Komiteja vēlas, lai nākotnē un šīs politikas īstenošanas laikā tā tiktu cieši iesaistīta lēmumu pieņemšanas procesā, tādējādi spējot sniegt savu atzinumu par Kopienas stratēģiju, kā arī nodrošināt, lai lauku attīstības programmu izstrādāšanā tiktu ņemts vērā organizētās pilsoniskās sabiedrības viedoklis. |
| --- | --- |

5.6

Komiteja vēlas, lai nākotnē un šīs politikas īstenošanas laikā tā tiktu cieši iesaistīta lēmumu pieņemšanas procesā, tādējādi spējot sniegt savu atzinumu par Kopienas stratēģiju, kā arī nodrošināt, lai lauku attīstības programmu izstrādāšanā tiktu ņemts vērā organizētās pilsoniskās sabiedrības viedoklis.

Briselē, 2005. gada 9. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  OV C 302, 07.12.2004.,53.-59. lpp.

1

(2)  EESK atzinums CESE 126/2005, ziņotājs Kienle kgs.

2

CESE 126/2005

Kienle

(3)  OV C 302, 07.12.2004, 53.-59. lpp.

3

(4)  OV C 302, 07.12.2004, 53-59. lpp..

4

(5)  EESK atzinumus 136/2005, ziņotājs - Ribbe kgs

5

136/2005

Ribbe

(6)  EESK atzinums 126/2005, ziņotājs: Kienle kgs.

6

126/2005

Kienle

(7)  EESK atzinums par “Jaunā ekonomika, uz zināšanām balstīta sabuedrība un lauku attīstība - perspektīvas jaunajiem lauksaimniekiem”, Ziņotāja: SÁNCHEZ MIGUEL kdze ; 17.10.2001; OV C 36, 08.02.2002

7

SÁNCHEZ MIGUEL

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Sekojošie izmaiņu pieteikumu priekšlikumi, kuri ieguva vairāk nekā vienu ceturtdaļu no kopējā balsu skaita, tika noraidīti.

Trešais grozījums

Svītrot 3.5.3 punktu un 3.5.4 punktu

Balsošanas rezultāti:

Par: 31

Pret: 69

Atturējās: 10

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/41

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Globalizācijas sociālā dimensija — ES politikas ieguldījums labuma vienmērīgā sadalē

(COM(2004) 383 final)

(2005/C 234/10)

Komisija 2004. gada 26. maijā, ievērojot EK Līguma 262. pantu, nolēma apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Globalizācijas sociālā dimensija — ES politikas ieguldījums labuma vienmērīgā sadalē

Ārējo sakaru specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par komitejas dokumenta sagatavošanu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 15. februārī. Ziņotāji bija Tom Etty kgs un Renate Hornung-Draus kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (2005. gada 9. marta sēdē), ar 59 balsīm par, 15 balsīm pret un 2 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Vispārīgas piezīmes.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 1.1 | apsveic Komisijas paziņojumu par globalizācijas sociālo dimensiju COM (2004) 383 final — ES politikas ieguldījumu labuma vienmērīgā sadalē, izvērtējot īpašo nozīmi, kāda var būt Eiropas Savienībai, lai nodrošinātu globalizācijas procesa vispārēju taisnīgumu; |
| --- | --- |

1.1

apsveic Komisijas paziņojumu par globalizācijas sociālo dimensiju COM (2004) 383 final — ES politikas ieguldījumu labuma vienmērīgā sadalē, izvērtējot īpašo nozīmi, kāda var būt Eiropas Savienībai, lai nodrošinātu globalizācijas procesa vispārēju taisnīgumu;

| 1.2 | uzskata, ka Eiropas Savienība var dot nozīmīgu ieguldījumu globalizācijas sociālā aspekta izveidē, pateicoties savai vēsturei un ievērojamas un veiksmīgas reģionālās integrācijas pieredzei, tomēr neizsaka domu, ka ES reģionālā integrācija nodrošina modeli, ko bez izmaiņām var izmantot visā pasaulē; |
| --- | --- |

1.2

uzskata, ka Eiropas Savienība var dot nozīmīgu ieguldījumu globalizācijas sociālā aspekta izveidē, pateicoties savai vēsturei un ievērojamas un veiksmīgas reģionālās integrācijas pieredzei, tomēr neizsaka domu, ka ES reģionālā integrācija nodrošina modeli, ko bez izmaiņām var izmantot visā pasaulē;

| 1.3 | ņem vērā 2004. gada 17. decembrī īpaši organizētās noklausīšanās rezultātus. Pasākumā piedalījās arī ILO, Pasaules bankas un SVF eksperti, lai izteiktu viedokli par savu attiecīgo organizāciju lomu saistībā ar globalizācijas sociālo dimensiju (1). EESK publicēs minētās īpašās sanāksmes pārskatu, kā arī tajā sniegtos priekšlasījumus; |
| --- | --- |

1.3

ņem vērā 2004. gada 17. decembrī īpaši organizētās noklausīšanās rezultātus. Pasākumā piedalījās arī ILO, Pasaules bankas un SVF eksperti, lai izteiktu viedokli par savu attiecīgo organizāciju lomu saistībā ar globalizācijas sociālo dimensiju (1). EESK publicēs minētās īpašās sanāksmes pārskatu, kā arī tajā sniegtos priekšlasījumus;

| 1.4 | uzsver uz vērtībām pamatotas pieejas globalizācijai nozīmīgumu saistībā ar tiem jēdzieniem, kas veido sociālās tirgus ekonomikas būtību. Minētie aspekti ietver individuālo atbildību, tiesiskuma ievērošanu, cieņu pret personu un īpašumu, pārredzamību, integritāti, cilvēka cieņu, vienlīdzību un brīvību, arodbiedrību un darbinieku pamattiesības, pareizas darba attiecības un sociālās aizsardzības augstu līmeni; Uz iepriekš minētajiem faktoriem balstās ES pieejas globalizācijai pamatelementi:






  — | stabilas institucionālas struktūras, |
| --- | --- | --- |

1.4

uzsver uz vērtībām pamatotas pieejas globalizācijai nozīmīgumu saistībā ar tiem jēdzieniem, kas veido sociālās tirgus ekonomikas būtību. Minētie aspekti ietver individuālo atbildību, tiesiskuma ievērošanu, cieņu pret personu un īpašumu, pārredzamību, integritāti, cilvēka cieņu, vienlīdzību un brīvību, arodbiedrību un darbinieku pamattiesības, pareizas darba attiecības un sociālās aizsardzības augstu līmeni; Uz iepriekš minētajiem faktoriem balstās ES pieejas globalizācijai pamatelementi:

—

stabilas institucionālas struktūras,

| — | efektīvi sabiedriskie pakalpojumi un vispārējas intereses pakalpojumi, |
| --- | --- |

—

efektīvi sabiedriskie pakalpojumi un vispārējas intereses pakalpojumi,

| — | spēcīgs sociālais un pilsoniskais dialogs, |
| --- | --- |

—

spēcīgs sociālais un pilsoniskais dialogs,

| — | ieguldījumi cilvēku kapitālā, un |
| --- | --- |

—

ieguldījumi cilvēku kapitālā, un

| — | nodarbinātības kvalitāte; |
| --- | --- |

—

nodarbinātības kvalitāte;

| 1.5 | piekrīt Eiropas Komisijai, ka globālā tirgus ekonomika ir radījusi daudzas nozīmīgas priekšrocības un tai ir liels produktivitātes potenciāls attiecībā uz saimniecisko, politisko un sociālo attīstību, un tā ir radījusi lielāku skaitu un labākas darbavietas, akceptējot arī Vispasaules globalizācijas sociālās dimensijas komisijas (WCSDG) atzinumu, ka tirgus atvēršanas pasākumi un finansiāli un saimnieciski apsvērumi ir dominējuši, līdz šim neņemot vērā to sociālās sekas, un ka minētie noteikumi un politikas ir tādas vispārējās pārvaldības rezultāts, kas nav pietiekami atsaucīga uz mazāk spēcīgu tirgus dalībnieku interesēm un vajadzībām; |
| --- | --- |

1.5

piekrīt Eiropas Komisijai, ka globālā tirgus ekonomika ir radījusi daudzas nozīmīgas priekšrocības un tai ir liels produktivitātes potenciāls attiecībā uz saimniecisko, politisko un sociālo attīstību, un tā ir radījusi lielāku skaitu un labākas darbavietas, akceptējot arī Vispasaules globalizācijas sociālās dimensijas komisijas (WCSDG) atzinumu, ka tirgus atvēršanas pasākumi un finansiāli un saimnieciski apsvērumi ir dominējuši, līdz šim neņemot vērā to sociālās sekas, un ka minētie noteikumi un politikas ir tādas vispārējās pārvaldības rezultāts, kas nav pietiekami atsaucīga uz mazāk spēcīgu tirgus dalībnieku interesēm un vajadzībām;

| 1.6 | norāda uz Pasaules bankas veikto neseno pētījumu (2), kurā parādīts, ka tirgu atvēršana un ekonomiskā integrācija ir veicinājusi to jaunattīstības valstu ievērojamu saimniecisko progresu, kas ir spējušas iekļauties pasaules ražošanas un pakalpojumu tirgos. Apvienojumā ar Pasaules bankas 2003. gada februāra citu pētījumu, kas attiecas uz ienākumu nevienlīdzības un algu atšķirību samazināšanu, kā arī uz uzlabotiem saimnieciskajiem rādītājiem saistībā ar apvienošanās organizācijās augstu pakāpi un stabilām darba attiecībām (3), minētais pētījums uzsver saimniecisko un sociālo vērtību līdzsvaru, kuru WCSDG atzīst, pievēršoties nabadzības problēmai globalizētā mērogā; |
| --- | --- |

1.6

norāda uz Pasaules bankas veikto neseno pētījumu (2), kurā parādīts, ka tirgu atvēršana un ekonomiskā integrācija ir veicinājusi to jaunattīstības valstu ievērojamu saimniecisko progresu, kas ir spējušas iekļauties pasaules ražošanas un pakalpojumu tirgos. Apvienojumā ar Pasaules bankas 2003. gada februāra citu pētījumu, kas attiecas uz ienākumu nevienlīdzības un algu atšķirību samazināšanu, kā arī uz uzlabotiem saimnieciskajiem rādītājiem saistībā ar apvienošanās organizācijās augstu pakāpi un stabilām darba attiecībām (3), minētais pētījums uzsver saimniecisko un sociālo vērtību līdzsvaru, kuru WCSDG atzīst, pievēršoties nabadzības problēmai globalizētā mērogā;

| 1.7 | konstatē, ka, kaut arī globalizācijai ir bijušas lielā mērā labvēlīgas sekas, nabadzība, ko var tieši saistīt ar neformālās ekonomikas paplašināšanos, joprojām ir viena no visnopietnākajām problēmām pasaulē; |
| --- | --- |

1.7

konstatē, ka, kaut arī globalizācijai ir bijušas lielā mērā labvēlīgas sekas, nabadzība, ko var tieši saistīt ar neformālās ekonomikas paplašināšanos, joprojām ir viena no visnopietnākajām problēmām pasaulē;

| 1.8 | konstatē, ka ar nabadzību saistītās problēmas jo īpaši saglabājas valstīs, kuras nav skārusi globalizācija: divi miljardi cilvēku dzīvo zem nabadzības robežas valstīs, kas aktīvi nepiedalās globalizācijā un riskē palikt izstumtas no pasaules ekonomikas; |
| --- | --- |

1.8

konstatē, ka ar nabadzību saistītās problēmas jo īpaši saglabājas valstīs, kuras nav skārusi globalizācija: divi miljardi cilvēku dzīvo zem nabadzības robežas valstīs, kas aktīvi nepiedalās globalizācijā un riskē palikt izstumtas no pasaules ekonomikas;

| 1.9 | apliecina, ka arī jaunattīstības valstīm, ko var klasificēt kā “jaunās tirgus ekonomikas” ar strauju ekonomisko izaugsmi, ir problēmas un ka nabadzību iespējams apkarot tikai tad, kad ir likvidēta nevienlīdzība un ieviesta konkurētspējīga oficiālā ekonomika un efektīvas sociālās politikas; |
| --- | --- |

1.9

apliecina, ka arī jaunattīstības valstīm, ko var klasificēt kā “jaunās tirgus ekonomikas” ar strauju ekonomisko izaugsmi, ir problēmas un ka nabadzību iespējams apkarot tikai tad, kad ir likvidēta nevienlīdzība un ieviesta konkurētspējīga oficiālā ekonomika un efektīvas sociālās politikas;

| 1.10 | apstiprina vienu no ziņojuma pamatvēstījumiem, ka izmaiņu sākuma punkts ir valsts līmenī: sociālajai attīstībai jāpiemēro pieeja no apakšas uz augšu un visu valsts un vietēja mēroga iestāžu ārkārtīgi svarīga funkcija ir veicināt integrāciju un nodrošināt to, ka vairāk cilvēku var izmantot globalizācijas priekšrocības un būs aizsargāti pret tās nelabvēlīgajām sekām. Globalizācijas sasniegumu taisnīgā sadalē izšķiroša nozīme ir tam, ka visās valstīs un reģionos izveido sociālo un pilsonisko dialogu, kas balstās uz spēcīgiem, reprezentatīviem, neatkarīgiem un atbildīgiem tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

1.10

apstiprina vienu no ziņojuma pamatvēstījumiem, ka izmaiņu sākuma punkts ir valsts līmenī: sociālajai attīstībai jāpiemēro pieeja no apakšas uz augšu un visu valsts un vietēja mēroga iestāžu ārkārtīgi svarīga funkcija ir veicināt integrāciju un nodrošināt to, ka vairāk cilvēku var izmantot globalizācijas priekšrocības un būs aizsargāti pret tās nelabvēlīgajām sekām. Globalizācijas sasniegumu taisnīgā sadalē izšķiroša nozīme ir tam, ka visās valstīs un reģionos izveido sociālo un pilsonisko dialogu, kas balstās uz spēcīgiem, reprezentatīviem, neatkarīgiem un atbildīgiem tirgus dalībniekiem;

| 1.11 | Laba vietējā, reģionālā, valsts un globālā pārvaldība, pamatojoties uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ILO cilvēka pamattiesību deklarācijām varētu veicināt tirdzniecības liberalizāciju, atbalstīt vispārējo izaugsmi un attīstību, un sniegt atbalstu ES starptautiska līmeņa diskusijas veicināšanā par pasaules mēroga ekoloģisko standartu bāzes izveidi. |
| --- | --- |

1.11

Laba vietējā, reģionālā, valsts un globālā pārvaldība, pamatojoties uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ILO cilvēka pamattiesību deklarācijām varētu veicināt tirdzniecības liberalizāciju, atbalstīt vispārējo izaugsmi un attīstību, un sniegt atbalstu ES starptautiska līmeņa diskusijas veicināšanā par pasaules mēroga ekoloģisko standartu bāzes izveidi.

2.   Īpašas piezīmes, ES politikas ieguldījums.

| 2.1 | EESK uzskata, ka ES var būt izšķiroša loma globalizācijas sociālās dimensijas atbalstā un veicināšanā. Tā var aktīvi iesaistīties un īstenot politiku, kas spēj pārliecināt valdības par to, ka ir nepieciešams atbilstošs tiesiskais regulējums attiecībā uz īpašuma tiesībām, strīdu rentablu izšķiršanu un līgumsaistību izpildi, izglītības un apmācību pieejamību, attiecīgi reglamentētām finanšu iestādēm un to pieejamību, atbilstošu nodokļu sistēmu un cilvēkresursu attīstības izšķirošās nozīmes atzīšanu. Minēto mērķu sasniegšana tomēr nedrīkst novest pie tirdzniecības pieauguma, kas neietekmē (vai pat kaitīgi ietekmē) noturīgu attīstību, finanšu tirgu liberalizācijas bez līdzsvarota fiskālā un sociālā regulējuma, netaisnīgiem nosacījumiem, kuri reglamentē strukturālus pielāgojumus un nodarbinātības, izglītības un veselības aprūpes pārstrukturēšanu, un pieaugoša nevienlīdzīguma visās valstīs, ieskaitot industrializētās valstis. Ja ES vēlas faktiski īstenot minēto lomu, Komisijai, kā arī dalībvalstīm tomēr būs rūpīgi jāizskata savas politikas konsekvence attiecīgajās jomās. |
| --- | --- |

2.1

EESK uzskata, ka ES var būt izšķiroša loma globalizācijas sociālās dimensijas atbalstā un veicināšanā. Tā var aktīvi iesaistīties un īstenot politiku, kas spēj pārliecināt valdības par to, ka ir nepieciešams atbilstošs tiesiskais regulējums attiecībā uz īpašuma tiesībām, strīdu rentablu izšķiršanu un līgumsaistību izpildi, izglītības un apmācību pieejamību, attiecīgi reglamentētām finanšu iestādēm un to pieejamību, atbilstošu nodokļu sistēmu un cilvēkresursu attīstības izšķirošās nozīmes atzīšanu. Minēto mērķu sasniegšana tomēr nedrīkst novest pie tirdzniecības pieauguma, kas neietekmē (vai pat kaitīgi ietekmē) noturīgu attīstību, finanšu tirgu liberalizācijas bez līdzsvarota fiskālā un sociālā regulējuma, netaisnīgiem nosacījumiem, kuri reglamentē strukturālus pielāgojumus un nodarbinātības, izglītības un veselības aprūpes pārstrukturēšanu, un pieaugoša nevienlīdzīguma visās valstīs, ieskaitot industrializētās valstis. Ja ES vēlas faktiski īstenot minēto lomu, Komisijai, kā arī dalībvalstīm tomēr būs rūpīgi jāizskata savas politikas konsekvence attiecīgajās jomās.

| 2.2 | Eiropas Komisija ir izstrādājusi vairākus līdzekļus, kas, pēc EESK uzskata, ir piemēroti, lai gūtu panākumus saistībā ar globalizācijas sociālo dimensiju. Minētie līdzekļi ir divpusējas un reģionālas vienošanās, sadarbība attīstības jomā un ārējā sadarbība, tirdzniecības politika, tirgus pieejamība jaunattīstības valstīm, privātā sektora iniciatīvu veicināšana saistībā ar sociālo attīstību un globāla līmeņa pārvaldības veicināšana. Komiteja norāda uz jaunākajiem atzinumiem, ko tā sniegusi par visiem iepriekš minētajiem līdzekļiem (skat. 2. papildinājumu). Kaut arī komiteja piekrīt Komisijas viedoklim par minēto līdzekļu potenciālu, tā vēlas atzīmēt, ka dod priekšroku daudzpusējiem nolīgumiem. EESK uzsver, ka ES jāturpina piemērot stimulus, lai turpmāk veicinātu dienvidu reģionu jaunattīstības valstu savstarpējo tirdzniecību. |
| --- | --- |

2.2

Eiropas Komisija ir izstrādājusi vairākus līdzekļus, kas, pēc EESK uzskata, ir piemēroti, lai gūtu panākumus saistībā ar globalizācijas sociālo dimensiju. Minētie līdzekļi ir divpusējas un reģionālas vienošanās, sadarbība attīstības jomā un ārējā sadarbība, tirdzniecības politika, tirgus pieejamība jaunattīstības valstīm, privātā sektora iniciatīvu veicināšana saistībā ar sociālo attīstību un globāla līmeņa pārvaldības veicināšana. Komiteja norāda uz jaunākajiem atzinumiem, ko tā sniegusi par visiem iepriekš minētajiem līdzekļiem (skat. 2. papildinājumu). Kaut arī komiteja piekrīt Komisijas viedoklim par minēto līdzekļu potenciālu, tā vēlas atzīmēt, ka dod priekšroku daudzpusējiem nolīgumiem. EESK uzsver, ka ES jāturpina piemērot stimulus, lai turpmāk veicinātu dienvidu reģionu jaunattīstības valstu savstarpējo tirdzniecību.

| 2.3 | Divpusējas un reģionālas vienošanās var palīdzēt stimulēt attīstību labas pārvaldības, tiesiskuma, cilvēktiesību un demokratizācijas jomā. EESK atbalsta apspriešanos par ES un tās tirdzniecības partneru divpusējiem/reģionāliem nolīgumiem, ja tie šādi nolīgumi pamatojas uz politiskiem, saimnieciskiem, sociāliem un ekoloģiskiem apsvērumiem un ja tie bāzējas uz daudzpusējas tirdzniecības režīmu vai papildina to. Prioritāte piešķirama realizējamiem nolīgumiem, kas paredz liela apjoma tirdzniecību un ievērojamas tirgus pieejamības priekšrocības (preces, pakalpojumus, ieguldījumus). Visiem šādiem nolīgumiem pilnībā jāatbilst PTO izvirzītajiem noteikumiem. EESK uzsver šādu nolīgumu apspriešanas un uzraudzības nepieciešamību saistībā ar to ietekmi uz sociālo aspektu un atbalsta domu par starptautisku organizāciju, piem., ILO, uzaicināšanu piedalīties minētajās norisēs. |
| --- | --- |

2.3

Divpusējas un reģionālas vienošanās var palīdzēt stimulēt attīstību labas pārvaldības, tiesiskuma, cilvēktiesību un demokratizācijas jomā. EESK atbalsta apspriešanos par ES un tās tirdzniecības partneru divpusējiem/reģionāliem nolīgumiem, ja tie šādi nolīgumi pamatojas uz politiskiem, saimnieciskiem, sociāliem un ekoloģiskiem apsvērumiem un ja tie bāzējas uz daudzpusējas tirdzniecības režīmu vai papildina to. Prioritāte piešķirama realizējamiem nolīgumiem, kas paredz liela apjoma tirdzniecību un ievērojamas tirgus pieejamības priekšrocības (preces, pakalpojumus, ieguldījumus). Visiem šādiem nolīgumiem pilnībā jāatbilst PTO izvirzītajiem noteikumiem. EESK uzsver šādu nolīgumu apspriešanas un uzraudzības nepieciešamību saistībā ar to ietekmi uz sociālo aspektu un atbalsta domu par starptautisku organizāciju, piem., ILO, uzaicināšanu piedalīties minētajās norisēs.

| 2.3.1 | Šajā sakarā komiteja ar interesi atzīmē Komisijas nodomu izveidot jaunus kopīgus divpusēju nolīgumu mehānismus, lai apspriestu un uzraudzītu globalizācijas sociālās dimensijas attiecīgos aspektus, kuros varētu būt uzaicinātas piedalīties citas starptautiskas organizācijas (“Kopīgi divpusējas novērošanas centri”). Šādi līdzekļi var efektīvi parādīt atbildīgo lomu, kāda ir brīviem un neatkarīgiem sociālajiem partneriem, kā arī citām atbilstošajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, piemēram, lauksaimnieku organizācijām, patērētāju un vides asociācijām u.c., un EESK, kura iekļauj minētās organizācijas, saskata tajās uzdevumu sev, pamatojoties uz gūto pieredzi saistībā ar Mercosur, ĀKK un Euromed (4). |
| --- | --- |

2.3.1

Šajā sakarā komiteja ar interesi atzīmē Komisijas nodomu izveidot jaunus kopīgus divpusēju nolīgumu mehānismus, lai apspriestu un uzraudzītu globalizācijas sociālās dimensijas attiecīgos aspektus, kuros varētu būt uzaicinātas piedalīties citas starptautiskas organizācijas (“Kopīgi divpusējas novērošanas centri”). Šādi līdzekļi var efektīvi parādīt atbildīgo lomu, kāda ir brīviem un neatkarīgiem sociālajiem partneriem, kā arī citām atbilstošajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, piemēram, lauksaimnieku organizācijām, patērētāju un vides asociācijām u.c., un EESK, kura iekļauj minētās organizācijas, saskata tajās uzdevumu sev, pamatojoties uz gūto pieredzi saistībā ar Mercosur, ĀKK un Euromed (4).

| 2.4 | EESK viedoklis ir tāds, ka īpaši jāuzsver “Eiropas kaimiņattiecību politika” — tā uzskata, ka šāda pieeja attiecību stiprināšanai ar ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm var ievērojami veicināt minēto valstu sociālo attīstību, ja sadarbība aptver reģionālo attīstību, nodarbinātību un sociālo politiku. Pieredze, kas gūta laika posmā līdz ES paplašināšanai, ir devusi zināmas labvēlīgas sekas kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

2.4

EESK viedoklis ir tāds, ka īpaši jāuzsver “Eiropas kaimiņattiecību politika” — tā uzskata, ka šāda pieeja attiecību stiprināšanai ar ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm var ievērojami veicināt minēto valstu sociālo attīstību, ja sadarbība aptver reģionālo attīstību, nodarbinātību un sociālo politiku. Pieredze, kas gūta laika posmā līdz ES paplašināšanai, ir devusi zināmas labvēlīgas sekas kandidātvalstīs.

| 2.5 | Cilvēktiesību (ieskaitot darba devēju, kā arī darba ņēmēju un arodbiedrību tiesības, kā noteikts ILO 1987. gada un 1998. gada konvencijā) un demokratizācijas veicināšana trešās valstīs ir būtisks jautājums attīstības un demokrātijas tālākai virzībai. Laba pārvaldība, ieskaitot korupcijas apkarošanu, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, un tiesvedības kvalitāte ir cieši saistītas. Šajā sakarā EESK atgādina, ka līgumi cilvēktiesību jomā ir starpvalstu nolīgumi. Tajos noteiktās saistības valstīm ir jāpilda pirmām kārtām. Eiropas Komisijai jāmudina dalībvalstis pilnībā ievērot minētās saistības un iesaistīties starptautiskajā dialogā, lai vairotu valstu informētību par to pienākumiem un atgādinātu par attiecīgajiem pienākumiem sociālās attīstības jomā. Starptautiskās normas, ja tās ir ieviestas attiecīgās valsts tiesību aktos vai citos atbilstošos valsts noteikumos, kļūst saistošas privāttiesību subjektiem, t.i., pilsoņiem un uzņēmējsabiedrībām. |
| --- | --- |

2.5

Cilvēktiesību (ieskaitot darba devēju, kā arī darba ņēmēju un arodbiedrību tiesības, kā noteikts ILO 1987. gada un 1998. gada konvencijā) un demokratizācijas veicināšana trešās valstīs ir būtisks jautājums attīstības un demokrātijas tālākai virzībai. Laba pārvaldība, ieskaitot korupcijas apkarošanu, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, un tiesvedības kvalitāte ir cieši saistītas. Šajā sakarā EESK atgādina, ka līgumi cilvēktiesību jomā ir starpvalstu nolīgumi. Tajos noteiktās saistības valstīm ir jāpilda pirmām kārtām. Eiropas Komisijai jāmudina dalībvalstis pilnībā ievērot minētās saistības un iesaistīties starptautiskajā dialogā, lai vairotu valstu informētību par to pienākumiem un atgādinātu par attiecīgajiem pienākumiem sociālās attīstības jomā. Starptautiskās normas, ja tās ir ieviestas attiecīgās valsts tiesību aktos vai citos atbilstošos valsts noteikumos, kļūst saistošas privāttiesību subjektiem, t.i., pilsoņiem un uzņēmējsabiedrībām.

| 2.6 | Minētās prioritātes attiecas arī uz ārējo sadarbību un palīdzību attīstības jomā: tas, ka izmaiņas sākas valsts līmenī, ir viens no WCSDG izvirzītajiem pamatnosacījumiem. EESK uzskata, ka jākoncentrējas uz saskaņotas vispārējās attīstības politikas atsevišķiem jautājumiem. |
| --- | --- |

2.6

Minētās prioritātes attiecas arī uz ārējo sadarbību un palīdzību attīstības jomā: tas, ka izmaiņas sākas valsts līmenī, ir viens no WCSDG izvirzītajiem pamatnosacījumiem. EESK uzskata, ka jākoncentrējas uz saskaņotas vispārējās attīstības politikas atsevišķiem jautājumiem.

| 2.6.1 | Šādi jautājumi varētu būt atbilstoša nodarbinātība (5), kurā jāiekļauj integrētas nodarbinātības politikas attīstība, lai radītu produktīvu, noturīgu nodarbinātību, pielāgotu cilvēku prasmes esošajām un jaunajām darba prasībām, kā arī uzlabotu darba apstākļus un celtu dzīves līmeni. Minētajai politikai jārada produktīvāks un labāks darbs tautsaimniecībā, jānodrošina bezdarbnieku nodarbinātība, jākoncentrē valsts un privātā sektora ieguldījumi, kā arī starptautiskā palīdzība visproduktīvākajās jomās. |
| --- | --- |

2.6.1

Šādi jautājumi varētu būt atbilstoša nodarbinātība (5), kurā jāiekļauj integrētas nodarbinātības politikas attīstība, lai radītu produktīvu, noturīgu nodarbinātību, pielāgotu cilvēku prasmes esošajām un jaunajām darba prasībām, kā arī uzlabotu darba apstākļus un celtu dzīves līmeni. Minētajai politikai jārada produktīvāks un labāks darbs tautsaimniecībā, jānodrošina bezdarbnieku nodarbinātība, jākoncentrē valsts un privātā sektora ieguldījumi, kā arī starptautiskā palīdzība visproduktīvākajās jomās.

| 2.6.2 | Vēl vienai prioritārai jomai jābūt izglītībai: izglītības pielāgošana darba tirgus vajadzībām un nepieciešamo pamatzināšanu un iemaņu sniegšana cilvēkiem. Uzņēmējdarbībai ir izšķiroša nozīme, lai, iesaistot sociālos partnerus un valdības, palīdzētu izveidot politiku un sniegtu ieskatu par to, kādas ir tautsaimniecības iespējamās īsa, vidēja un ilgtermiņa prasības attiecībā uz kvalifikāciju. |
| --- | --- |

2.6.2

Vēl vienai prioritārai jomai jābūt izglītībai: izglītības pielāgošana darba tirgus vajadzībām un nepieciešamo pamatzināšanu un iemaņu sniegšana cilvēkiem. Uzņēmējdarbībai ir izšķiroša nozīme, lai, iesaistot sociālos partnerus un valdības, palīdzētu izveidot politiku un sniegtu ieskatu par to, kādas ir tautsaimniecības iespējamās īsa, vidēja un ilgtermiņa prasības attiecībā uz kvalifikāciju.

| 2.6.3 | Visbeidzot, attiecībā uz sadarbību ar jaunattīstības valstīm un palīdzību tām kā prioritāte jānosaka sociālās ekonomikas un tādu kooperatīviem līdzīgu organizāciju aizsardzība, kurās apvienota tirgus pieeja un sociāli apsvērumi, un kas darbojas kā ekonomiskās un sociālās labklājības radītājas. |
| --- | --- |

2.6.3

Visbeidzot, attiecībā uz sadarbību ar jaunattīstības valstīm un palīdzību tām kā prioritāte jānosaka sociālās ekonomikas un tādu kooperatīviem līdzīgu organizāciju aizsardzība, kurās apvienota tirgus pieeja un sociāli apsvērumi, un kas darbojas kā ekonomiskās un sociālās labklājības radītājas.

| 2.7 | Saskaņā ar daudzpusēju, uz tiesībām pamatotu sistēmu jāizstrādā migrācijas politikas, kas atbilst mainīgajiem modeļiem un esošajam stāvoklim darba tirgū, ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu aizsardzību, kā arī ekonomiskās, sociālās, tirdzniecības, darbaspēka, veselības aizsardzības, kultūras, drošības politikas, ārpolitikas un attīstības aspektu savstarpējo saikni. EESK atbalsta ANO ģenerālsekretāru, kurš 2004. gada janvārī, tiekoties ar Eiropas Parlamentu, teica: “Tikai sadarbība, vai tā būtu divpusēja, reģionāla vai pasaules mēroga, ļaus izveidot partnerību starp saņēmējvalstīm un nosūtītājvalstīm, kas dos labumu abām pusēm, atrast veidu, kā padarīt migrāciju par attīstības veicinātāju, efektīvi apkarot kontrabandu un cilvēku tirdzniecību un pieņemt kopīgus noteikumus attiecībā uz izturēšanos pret imigrantiem un migrācijas pārvaldību.” |
| --- | --- |

2.7

Saskaņā ar daudzpusēju, uz tiesībām pamatotu sistēmu jāizstrādā migrācijas politikas, kas atbilst mainīgajiem modeļiem un esošajam stāvoklim darba tirgū, ņemot vērā ANO Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu aizsardzību, kā arī ekonomiskās, sociālās, tirdzniecības, darbaspēka, veselības aizsardzības, kultūras, drošības politikas, ārpolitikas un attīstības aspektu savstarpējo saikni. EESK atbalsta ANO ģenerālsekretāru, kurš 2004. gada janvārī, tiekoties ar Eiropas Parlamentu, teica: “Tikai sadarbība, vai tā būtu divpusēja, reģionāla vai pasaules mēroga, ļaus izveidot partnerību starp saņēmējvalstīm un nosūtītājvalstīm, kas dos labumu abām pusēm, atrast veidu, kā padarīt migrāciju par attīstības veicinātāju, efektīvi apkarot kontrabandu un cilvēku tirdzniecību un pieņemt kopīgus noteikumus attiecībā uz izturēšanos pret imigrantiem un migrācijas pārvaldību.”

| 2.8 | Starptautiskās tirdzniecības nozīme visu valstu ekonomikā aizvien pieaug, un tai var būt būtiska loma nabadzības samazināšanā. Pieredze, kas gūta no tām jaunattīstības valstīm, kuras ir attīstījušas konkurētspēju ražošanā, ir tāda, ka jaunu eksporta iespēju izveidošanai būtiski svarīga ir visaptveroša, uz eksportu koncentrēta stratēģija, attīstot salīdzinošas priekšrocības, kas pamatojas nevis uz zemām algām, bet gan uz kvalitāti. Lai minētais process būtu sekmīgs, tomēr jānodrošina stratēģiskas integrācijas pasaules ekonomikā paralēls process, kas pielāgots valsts attīstības prioritāšu atbalstam, ieskaitot vietējās attīstības iniciatīvas, kuras ir īpaši svarīgas un tādēļ veicināmas. Minētajās norisēs jābūt sociālajai dimensijai. Šajā sakarā īpaša uzmanība veltāma darba ņēmēju (sieviešu) ekspluatācijas gadījumiem lielākajā daļā eksportam atbrīvotajās rūpniecības zonās (EPZ). EESK uzskata, ka attiecīgajām starptautiskajām organizācijām jāveic koordinēti pasākumi, lai izbeigtu darbinieku tiesību ļaunprātīgu izmantošanu minētajās zonās. Eiropas Komisijai, kā arī dalībvalstīm šādi pasākumi aktīvi jāatbalsta. |
| --- | --- |

2.8

Starptautiskās tirdzniecības nozīme visu valstu ekonomikā aizvien pieaug, un tai var būt būtiska loma nabadzības samazināšanā. Pieredze, kas gūta no tām jaunattīstības valstīm, kuras ir attīstījušas konkurētspēju ražošanā, ir tāda, ka jaunu eksporta iespēju izveidošanai būtiski svarīga ir visaptveroša, uz eksportu koncentrēta stratēģija, attīstot salīdzinošas priekšrocības, kas pamatojas nevis uz zemām algām, bet gan uz kvalitāti. Lai minētais process būtu sekmīgs, tomēr jānodrošina stratēģiskas integrācijas pasaules ekonomikā paralēls process, kas pielāgots valsts attīstības prioritāšu atbalstam, ieskaitot vietējās attīstības iniciatīvas, kuras ir īpaši svarīgas un tādēļ veicināmas. Minētajās norisēs jābūt sociālajai dimensijai. Šajā sakarā īpaša uzmanība veltāma darba ņēmēju (sieviešu) ekspluatācijas gadījumiem lielākajā daļā eksportam atbrīvotajās rūpniecības zonās (EPZ). EESK uzskata, ka attiecīgajām starptautiskajām organizācijām jāveic koordinēti pasākumi, lai izbeigtu darbinieku tiesību ļaunprātīgu izmantošanu minētajās zonās. Eiropas Komisijai, kā arī dalībvalstīm šādi pasākumi aktīvi jāatbalsta.

| 2.9 | ES tirdzniecības/ieguldījumu un attīstības politikai pilnībā jāatbalsta ES vispārējās politikas mērķi un jāiekļaujas tajos. EESK atbalsta ES vispārējo preferenču sistēmas mērķus, bet izvirza jautājumu, vai tajā iekļautie veicināšanas režīmi (režīms attiecībā uz vidi, narkotiku apkarošanas režīms un sociālais režīms) nav pārāk birokrātiski ievedējam un tādēļ tās nabadzīgās valstis un nelielās uzņēmējsabiedrības, kas paredzētas kā galvenās labuma guvējas, šādus režīmus neizmanto pietiekami plaši. EESK mudina Eiropas Komisiju koncentrēties uz to, lai veicinātu, ka saņēmējas valstis ratificē, kā arī juridiski un praktiski ievieš darba pamatstandartus, un iekļaut 2005. gada pārbaudē pasākumus, kā nodrošināt, ka saņēmēji gūst maksimāli lielu labumu. Pārbaude jāveic, pilnībā iesaistot sociālos partnerus un citas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas. |
| --- | --- |

2.9

ES tirdzniecības/ieguldījumu un attīstības politikai pilnībā jāatbalsta ES vispārējās politikas mērķi un jāiekļaujas tajos. EESK atbalsta ES vispārējo preferenču sistēmas mērķus, bet izvirza jautājumu, vai tajā iekļautie veicināšanas režīmi (režīms attiecībā uz vidi, narkotiku apkarošanas režīms un sociālais režīms) nav pārāk birokrātiski ievedējam un tādēļ tās nabadzīgās valstis un nelielās uzņēmējsabiedrības, kas paredzētas kā galvenās labuma guvējas, šādus režīmus neizmanto pietiekami plaši. EESK mudina Eiropas Komisiju koncentrēties uz to, lai veicinātu, ka saņēmējas valstis ratificē, kā arī juridiski un praktiski ievieš darba pamatstandartus, un iekļaut 2005. gada pārbaudē pasākumus, kā nodrošināt, ka saņēmēji gūst maksimāli lielu labumu. Pārbaude jāveic, pilnībā iesaistot sociālos partnerus un citas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

| 2.10 | Attiecībā uz ESAO Pamatnostādnēm par multinacionālajiem uzņēmumiem EESK iesaka Eiropas Komisijai uzsākt izpratnes veicināšanas kampaņu, lai uzņēmējsabiedrības un to Eiropas Uzņēmumu padomes labāk iepazītos ar minēto svarīgo un lietderīgo dokumentu. Dokumenta nesaistošais raksturs jāsaglabā, bet valdībām, kas ir ESAO dalībnieces, jāturpina pamatnostādņu popularizēšana un multinacionālo uzņēmējsabiedrību piesaiste tām. Jācenšas novērst to, ka saikni ar tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm varētu uzskatīt par protekcionisma jaunu formu. Komisijai jāatbalsta ESAO pasākumi, lai veicinātu to, ka valstis, kas nav ESAO dalībnieces, respektē minētas pamatnostādnes. Tie paši apsvērumi attiecas uz ILO Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz multinacionālajiem uzņēmumiem un sociālo politiku. |
| --- | --- |

2.10

Attiecībā uz ESAO Pamatnostādnēm par multinacionālajiem uzņēmumiem EESK iesaka Eiropas Komisijai uzsākt izpratnes veicināšanas kampaņu, lai uzņēmējsabiedrības un to Eiropas Uzņēmumu padomes labāk iepazītos ar minēto svarīgo un lietderīgo dokumentu. Dokumenta nesaistošais raksturs jāsaglabā, bet valdībām, kas ir ESAO dalībnieces, jāturpina pamatnostādņu popularizēšana un multinacionālo uzņēmējsabiedrību piesaiste tām. Jācenšas novērst to, ka saikni ar tirdzniecības nolīgumiem ar trešām valstīm varētu uzskatīt par protekcionisma jaunu formu. Komisijai jāatbalsta ESAO pasākumi, lai veicinātu to, ka valstis, kas nav ESAO dalībnieces, respektē minētas pamatnostādnes. Tie paši apsvērumi attiecas uz ILO Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz multinacionālajiem uzņēmumiem un sociālo politiku.

| 2.11 | Attiecībā uz tādu privātu un brīvprātīgu iniciatīvu veicināšanu, kas attiecas uz sociālo attīstību, EESK uzskata, ka uzņēmējdarbībai var būt atbalstoša loma minētās attīstības virzībā. Korporatīvā sociālā atbildība (CSR) kā jēdziens raksturo, kā nacionālās un multinacionālās uzņēmējsabiedrības transponē savā uzņēmējdarbībā noturības jēdzienu. EESK šajā sakarā norāda uz savu atzinumu par Zaļo grāmatu “Korporatīvas sociālās atbildības Eiropas sistēmas veicināšana” (CES 355/2002). Korporatīva sociālā atbildība ir ne tikai darbavietu radīšana un nodrošināšana; tā ir arī labāku darbu piedāvāšana ar atbilstīgu drošību un veselības aizsardzību darbā, ievērojot personu ar spēju traucējumiem vajadzības un veicinot mūžizglītības kultūru. Sociāli atbildīga izturēšanās nozīmē, ka uzņēmējsabiedrības atbilstoši piemēro esošās sociālās normas un tiecas uz partnerību ar attiecīgajām ieinteresētajām aprindām. |
| --- | --- |

2.11

Attiecībā uz tādu privātu un brīvprātīgu iniciatīvu veicināšanu, kas attiecas uz sociālo attīstību, EESK uzskata, ka uzņēmējdarbībai var būt atbalstoša loma minētās attīstības virzībā. Korporatīvā sociālā atbildība (CSR) kā jēdziens raksturo, kā nacionālās un multinacionālās uzņēmējsabiedrības transponē savā uzņēmējdarbībā noturības jēdzienu. EESK šajā sakarā norāda uz savu atzinumu par Zaļo grāmatu “Korporatīvas sociālās atbildības Eiropas sistēmas veicināšana” (CES 355/2002). Korporatīva sociālā atbildība ir ne tikai darbavietu radīšana un nodrošināšana; tā ir arī labāku darbu piedāvāšana ar atbilstīgu drošību un veselības aizsardzību darbā, ievērojot personu ar spēju traucējumiem vajadzības un veicinot mūžizglītības kultūru. Sociāli atbildīga izturēšanās nozīmē, ka uzņēmējsabiedrības atbilstoši piemēro esošās sociālās normas un tiecas uz partnerību ar attiecīgajām ieinteresētajām aprindām.

| 2.12 | Pārvaldības pilnveidošana valsts un vispārējā līmenī ir WCSDG ziņojuma vēl viens pamatnosacījums. Attiecībā uz vispārējo līmeni EESK piekrīt, ka ir būtiski svarīgi stiprināt starptautisko organizāciju daudzpusējo sistēmu. Vispārējā līmeņa pārvaldības pilnveidošanas pamatnosacījums ir organizāciju politikas intensīvāka un plašāka koordinēšana. Tai jābūt efektīvākai, labāk finansētai, ātrāk reaģējošai un atsaucīgākai, izvairoties no dublēšanās un nesaimnieciskas rīcības. ES dalībvalstīm steidzīgi jāpieprasa starptautisko organizāciju lēmējinstancēm virzīt uz priekšu minēto procesu. Jāatzīmē, ka attiecībā uz koordinēšanu un konsekvenci dalībvalstu loma ir vismaz tikpat nozīmīga kā Komisijas loma. Paziņojumā būtu vēlams ietvert vairāk ieteikumu šajā sakarā. Komisijas un dalībvalstu mijiedarbībai jāvelta pienācīga uzmanība, izstrādājot politiku attiecīgajos starptautiskajos forumos. Izšķiroša nozīme ir tam, ka ES pilnībā izmanto savu ietekmi starptautiskajā pārvaldībā. Dalībvalstīm jāstiprina sadarbība, jāpilnveido priekšlikumu sagatavošana un darbība starptautiskās institūcijās, kā arī jākoordinē savas nostājas. |
| --- | --- |

2.12

Pārvaldības pilnveidošana valsts un vispārējā līmenī ir WCSDG ziņojuma vēl viens pamatnosacījums. Attiecībā uz vispārējo līmeni EESK piekrīt, ka ir būtiski svarīgi stiprināt starptautisko organizāciju daudzpusējo sistēmu. Vispārējā līmeņa pārvaldības pilnveidošanas pamatnosacījums ir organizāciju politikas intensīvāka un plašāka koordinēšana. Tai jābūt efektīvākai, labāk finansētai, ātrāk reaģējošai un atsaucīgākai, izvairoties no dublēšanās un nesaimnieciskas rīcības. ES dalībvalstīm steidzīgi jāpieprasa starptautisko organizāciju lēmējinstancēm virzīt uz priekšu minēto procesu. Jāatzīmē, ka attiecībā uz koordinēšanu un konsekvenci dalībvalstu loma ir vismaz tikpat nozīmīga kā Komisijas loma. Paziņojumā būtu vēlams ietvert vairāk ieteikumu šajā sakarā. Komisijas un dalībvalstu mijiedarbībai jāvelta pienācīga uzmanība, izstrādājot politiku attiecīgajos starptautiskajos forumos. Izšķiroša nozīme ir tam, ka ES pilnībā izmanto savu ietekmi starptautiskajā pārvaldībā. Dalībvalstīm jāstiprina sadarbība, jāpilnveido priekšlikumu sagatavošana un darbība starptautiskās institūcijās, kā arī jākoordinē savas nostājas.

3.   Virzība uz priekšu

| 3.1 | EESK uzskata, ka ES ir gan iekšējais, gan ārējais potenciāls, lai attīstītu globalizācijas sociālo dimensiju. |
| --- | --- |

3.1

EESK uzskata, ka ES ir gan iekšējais, gan ārējais potenciāls, lai attīstītu globalizācijas sociālo dimensiju.

| 3.2 | Iekšējais potenciāls ir ES spējā veikt strukturālās reformas: EESK uzskata, ka Lisabonas stratēģijas sekmīgai īstenošanai ir izšķiroša nozīme, lai konkrēta ES politika sekmīgi veicinātu globalizācijas sociālo dimensiju. Eiropas Savienība var būt kritērijs globālā mērogā tikai tad, ja dalībvalstis sekmīgi īsteno nepieciešamās strukturālās reformas, kopīgi stiprinot ekonomikas attīstību, nodarbinātību un sociālo politiku, kā arī realizējot ekonomikas un sociālo kohēziju. ES jāpārvar ES pašreizējās tirdzniecības politikas protekcionisma tendences, jo īpaši, bet ne tikai, attiecībā uz lauksaimniecību, un jāsagatavojas izstrādāt tirdzniecības politiku bez eksporta subsīdijām. Bez tam Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāieņem aktīva nostāja attiecībā uz izšķirošajām reformām saistībā ar demogrāfiskās novecošanas un stabili augsta bezdarba līmeņa problēmu. Lai veicinātu nodarbinātības līmeņa pastāvīgu paaugstināšanos, sociālās aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu reformām ir būtiska nozīme darba stimulācijas paaugstināšanā un ar algu nesaistīto darbaspēka izmaksu samazināšanā. Elastīgs darba režīms ir tikpat svarīgs kā atbilstoša to cilvēku aizsardzība, kas strādā šādā režīmā, un ieguldījumi cilvēku kapitālā. Turklāt jāizstrādā arī jauna, aktīva politika ekonomiskās migrācijas jomā, kā to pieprasīja Saloniku Eiropadome un ir ierosinājusi Komisija un EESK. Visas minētās reformas rūpīgi jāizstrādā sadarbībā ar darba devējiem un arodbiedrībām. |
| --- | --- |

3.2

Iekšējais potenciāls ir ES spējā veikt strukturālās reformas: EESK uzskata, ka Lisabonas stratēģijas sekmīgai īstenošanai ir izšķiroša nozīme, lai konkrēta ES politika sekmīgi veicinātu globalizācijas sociālo dimensiju. Eiropas Savienība var būt kritērijs globālā mērogā tikai tad, ja dalībvalstis sekmīgi īsteno nepieciešamās strukturālās reformas, kopīgi stiprinot ekonomikas attīstību, nodarbinātību un sociālo politiku, kā arī realizējot ekonomikas un sociālo kohēziju. ES jāpārvar ES pašreizējās tirdzniecības politikas protekcionisma tendences, jo īpaši, bet ne tikai, attiecībā uz lauksaimniecību, un jāsagatavojas izstrādāt tirdzniecības politiku bez eksporta subsīdijām. Bez tam Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāieņem aktīva nostāja attiecībā uz izšķirošajām reformām saistībā ar demogrāfiskās novecošanas un stabili augsta bezdarba līmeņa problēmu. Lai veicinātu nodarbinātības līmeņa pastāvīgu paaugstināšanos, sociālās aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu reformām ir būtiska nozīme darba stimulācijas paaugstināšanā un ar algu nesaistīto darbaspēka izmaksu samazināšanā. Elastīgs darba režīms ir tikpat svarīgs kā atbilstoša to cilvēku aizsardzība, kas strādā šādā režīmā, un ieguldījumi cilvēku kapitālā. Turklāt jāizstrādā arī jauna, aktīva politika ekonomiskās migrācijas jomā, kā to pieprasīja Saloniku Eiropadome un ir ierosinājusi Komisija un EESK. Visas minētās reformas rūpīgi jāizstrādā sadarbībā ar darba devējiem un arodbiedrībām.

| 3.3 | EESK norāda uz Pasaules ekonomikas foruma neseno 2003.-2004. gada ziņojumu par globālo konkurētspēju, kurā atzīmēta Skandināvijas valstu izcili labie rādītāji. Tās ir valstis, kurās, pirmkārt, ir spēcīgas sociālās tirgus ekonomikas tradīcijas, bet kuras vienlaikus ir sekmīgi īstenojušas strukturālās reformas, kas ir būtiski nozīmīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatprincipu saglabāšanai. Tas pierāda, ka Eiropas sociālais modelis var nodrošināt bāzi sekmīgām strukturālajām reformām. |
| --- | --- |

3.3

EESK norāda uz Pasaules ekonomikas foruma neseno 2003.-2004. gada ziņojumu par globālo konkurētspēju, kurā atzīmēta Skandināvijas valstu izcili labie rādītāji. Tās ir valstis, kurās, pirmkārt, ir spēcīgas sociālās tirgus ekonomikas tradīcijas, bet kuras vienlaikus ir sekmīgi īstenojušas strukturālās reformas, kas ir būtiski nozīmīgas sociālās tirgus ekonomikas pamatprincipu saglabāšanai. Tas pierāda, ka Eiropas sociālais modelis var nodrošināt bāzi sekmīgām strukturālajām reformām.

| 3.4 | Ārējais potenciāls nozīmē, ka ES jāuzņemas vadošā loma, lai uzsvērtu daudzpusējības un vispārējas pārvaldības svarīgumu. Pamatjautājumi minētajā jomā ir stiprināt ANO starptautisko organizāciju sistēmu un pieprasīt attiecīgo organizāciju un Bretonvudsas institūciju un PTO savstarpējās politikas lielāku konsekvenci. ES īpaši jāiesaistās tādu sociālās attīstības esošo normu stiprināšanā kā, piemēram, ILO darba pamatstandarti, atbilstošs darbs kā vispārējais mērķis, ANO cilvēktiesību konvencijas, un jāveicina minēto normu ieviešana ANO dalībvalstīs gan juridiski, gan praktiski. ES jānodrošina sociālās dimensijas un atbilstoša darba jēdziena labāka integrācija ārējās sadarbības programmās. ES dalībvalstīm jāpalielina to palīdzība attīstības jomā. |
| --- | --- |

3.4

Ārējais potenciāls nozīmē, ka ES jāuzņemas vadošā loma, lai uzsvērtu daudzpusējības un vispārējas pārvaldības svarīgumu. Pamatjautājumi minētajā jomā ir stiprināt ANO starptautisko organizāciju sistēmu un pieprasīt attiecīgo organizāciju un Bretonvudsas institūciju un PTO savstarpējās politikas lielāku konsekvenci. ES īpaši jāiesaistās tādu sociālās attīstības esošo normu stiprināšanā kā, piemēram, ILO darba pamatstandarti, atbilstošs darbs kā vispārējais mērķis, ANO cilvēktiesību konvencijas, un jāveicina minēto normu ieviešana ANO dalībvalstīs gan juridiski, gan praktiski. ES jānodrošina sociālās dimensijas un atbilstoša darba jēdziena labāka integrācija ārējās sadarbības programmās. ES dalībvalstīm jāpalielina to palīdzība attīstības jomā.

| 3.5 | Šajā sakarā ES ir jāveicina oficiālās pārstāvības formas un jāapspriežas ar darba devēju organizācijām, arodbiedrībām un citām attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām tādās starptautiskajās finanšu un tirdzniecības organizācijās kā SVF, Pasaules banka un PTO. ESAO var sniegt minētajām institūcijām piemēru, kas jau daudzus gadus ir pierādījis savu lietderību. |
| --- | --- |

3.5

Šajā sakarā ES ir jāveicina oficiālās pārstāvības formas un jāapspriežas ar darba devēju organizācijām, arodbiedrībām un citām attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām tādās starptautiskajās finanšu un tirdzniecības organizācijās kā SVF, Pasaules banka un PTO. ESAO var sniegt minētajām institūcijām piemēru, kas jau daudzus gadus ir pierādījis savu lietderību.

| 3.6 | Komisijai un dalībvalstīm ciešā sadarbībā nopietni jāapsver WCSDG priekšlikums par Ekonomiskās un sociālās drošības padomes izveidošanu. Tas ir viens no galvenajiem priekšlikumiem, lai nodrošinātu faktisku vadību globālā līmenī, tādēļ, ka saskaņoto mērķu sasniegšanai ir vajadzīga ekonomiskās un sociālās politikas konsekventa līdzsvarošana. Pienācīga uzmanība veltāma arī visiem nopietniem centieniem reformēt un stiprināt ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) potenciālu un vēl neīstenoto uzdevumu politikas vispārējā koordinēšanā ekonomikas un sociālajā jomā. Ja ECOSOC stāvoklis patiešām uzlabosies, EESK meklēs veidus un līdzekļus, lai popularizētu Eiropas organizētās pilsoniskās sabiedrības uzskatus ANO sistēmā ar ECOSOC starpniecību. |
| --- | --- |

3.6

Komisijai un dalībvalstīm ciešā sadarbībā nopietni jāapsver WCSDG priekšlikums par Ekonomiskās un sociālās drošības padomes izveidošanu. Tas ir viens no galvenajiem priekšlikumiem, lai nodrošinātu faktisku vadību globālā līmenī, tādēļ, ka saskaņoto mērķu sasniegšanai ir vajadzīga ekonomiskās un sociālās politikas konsekventa līdzsvarošana. Pienācīga uzmanība veltāma arī visiem nopietniem centieniem reformēt un stiprināt ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) potenciālu un vēl neīstenoto uzdevumu politikas vispārējā koordinēšanā ekonomikas un sociālajā jomā. Ja ECOSOC stāvoklis patiešām uzlabosies, EESK meklēs veidus un līdzekļus, lai popularizētu Eiropas organizētās pilsoniskās sabiedrības uzskatus ANO sistēmā ar ECOSOC starpniecību.

| 3.7 | Eiropas Komisijai un Ministru padomei jāņem vērā WCSDG vēstījums, ka atbilstošs darbs ir būtisks līdzeklis nabadzības izskaušanai. Tām jāpopularizē atbilstošs darbs kā globāls mērķis, kas ņemams vērā ANO, pārskatot Tūkstošgades deklarāciju un Tūkstošgades attīstības mērķus. |
| --- | --- |

3.7

Eiropas Komisijai un Ministru padomei jāņem vērā WCSDG vēstījums, ka atbilstošs darbs ir būtisks līdzeklis nabadzības izskaušanai. Tām jāpopularizē atbilstošs darbs kā globāls mērķis, kas ņemams vērā ANO, pārskatot Tūkstošgades deklarāciju un Tūkstošgades attīstības mērķus.

| 3.8 | Viens no spēcīgākajiem WCSDG vēstījumiem ir steidzamais aicinājums valdībām koordinēt un izstrādāt starptautisko finanšu institūciju (IFI), PTO un ILO konsekventas iekšējās un savstarpējās politikas. Priekšnosacījums šādai sadarbībai un saskaņotībai ir tas, ka valdības nodarbojas ar vienu un to pašu jautājumu attiecīgās valsts līmenī. Tām jāizbeidz esošā prakse, ka SVF pārstāvji saņem instrukcijas galvenokārt no attiecīgajām finanšu ministrijām, PTO pārstāvji — no tirdzniecības vai ekonomikas ministrijām, bet ILO pārstāvji tās saņem no darba, sociālo lietu un nodarbinātības ministrijām. EESK stingri iesaka Komisijai, kā arī Ministru padomei ņemt vērā to, ka to dalībvalstu valdības, kurās ir Ekonomikas un sociālo lietu padome, pieprasa attiecīgās padomes atzinumu par minētās sadarbības un saskaņotības īstenošanas veidiem un līdzekļiem valsts līmenī. To dalībvalstu valdības, kurās nav Ekonomikas un sociālo lietu padomes, varētu lūgt savas valsts reprezentatīvāko darba devēju organizāciju un arodbiedrību viedokli vai izmantot esošo konsultatīvo mehānismu, ar kura starpniecību pilsoniskā sabiedrība piedalījās ANO Sociālā sammita un Sociālā sammita +5 pasākuma sagatavošanā. |
| --- | --- |

3.8

Viens no spēcīgākajiem WCSDG vēstījumiem ir steidzamais aicinājums valdībām koordinēt un izstrādāt starptautisko finanšu institūciju (IFI), PTO un ILO konsekventas iekšējās un savstarpējās politikas. Priekšnosacījums šādai sadarbībai un saskaņotībai ir tas, ka valdības nodarbojas ar vienu un to pašu jautājumu attiecīgās valsts līmenī. Tām jāizbeidz esošā prakse, ka SVF pārstāvji saņem instrukcijas galvenokārt no attiecīgajām finanšu ministrijām, PTO pārstāvji — no tirdzniecības vai ekonomikas ministrijām, bet ILO pārstāvji tās saņem no darba, sociālo lietu un nodarbinātības ministrijām. EESK stingri iesaka Komisijai, kā arī Ministru padomei ņemt vērā to, ka to dalībvalstu valdības, kurās ir Ekonomikas un sociālo lietu padome, pieprasa attiecīgās padomes atzinumu par minētās sadarbības un saskaņotības īstenošanas veidiem un līdzekļiem valsts līmenī. To dalībvalstu valdības, kurās nav Ekonomikas un sociālo lietu padomes, varētu lūgt savas valsts reprezentatīvāko darba devēju organizāciju un arodbiedrību viedokli vai izmantot esošo konsultatīvo mehānismu, ar kura starpniecību pilsoniskā sabiedrība piedalījās ANO Sociālā sammita un Sociālā sammita +5 pasākuma sagatavošanā.

| 3.9 | Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm varētu veicināt ILO un PTO efektīvāku dialogu (un arī ILO un SVF, un ILO un Pasaules bankas dialogu) intensīvāk nekā tā ierosina paziņojuma 5. iedaļas 5. punktā. PTO, kura līdz šim bija ļoti pretī tam, lai savu pilnvaru ietvaros veltītu uzmanību politiku sociālajai dimensijai, SVF un Pasaules banka, pamatojoties uz pilnvarojumu, ko tām piešķīrušas dalībvalstis, varētu izveidot koordinēšanas struktūras attiecībā uz ILO, kurās varētu nodrošināt sociālās dimensijas iekļaušanu savā darbā, kā arī attīstības uzraudzību. Piemēram, 2004. gada beigās izbeidzoties PTO Nolīgumam par tekstilizstrādājumiem un apģērbu (ATC), daudzām valstīm, kas eksportē tekstilizstrādājumus, rodas aktuālas problēmas saistībā ar adaptāciju un darbavietu lielu zudumu. Ņemot vērā minētā jautājuma transversālo raksturu, paveras acīmredzama joma, lai uzsāktu Politikas konsekvences iniciatīvu, kurā iesaistītu visas atbilstošās struktūras — PTO, Pasaules banku, SVF, ILO un citas attiecīgās ANO struktūras, lai prognozētu sociālo un ekonomisko efektu un ieteiktu pasākumus, kas ar starptautiskās palīdzības atbalstu veicami to valstu valdībām, kurās stāvokli ietekmēs minētās norises. |
| --- | --- |

3.9

Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm varētu veicināt ILO un PTO efektīvāku dialogu (un arī ILO un SVF, un ILO un Pasaules bankas dialogu) intensīvāk nekā tā ierosina paziņojuma 5. iedaļas 5. punktā. PTO, kura līdz šim bija ļoti pretī tam, lai savu pilnvaru ietvaros veltītu uzmanību politiku sociālajai dimensijai, SVF un Pasaules banka, pamatojoties uz pilnvarojumu, ko tām piešķīrušas dalībvalstis, varētu izveidot koordinēšanas struktūras attiecībā uz ILO, kurās varētu nodrošināt sociālās dimensijas iekļaušanu savā darbā, kā arī attīstības uzraudzību. Piemēram, 2004. gada beigās izbeidzoties PTO Nolīgumam par tekstilizstrādājumiem un apģērbu (ATC), daudzām valstīm, kas eksportē tekstilizstrādājumus, rodas aktuālas problēmas saistībā ar adaptāciju un darbavietu lielu zudumu. Ņemot vērā minētā jautājuma transversālo raksturu, paveras acīmredzama joma, lai uzsāktu Politikas konsekvences iniciatīvu, kurā iesaistītu visas atbilstošās struktūras — PTO, Pasaules banku, SVF, ILO un citas attiecīgās ANO struktūras, lai prognozētu sociālo un ekonomisko efektu un ieteiktu pasākumus, kas ar starptautiskās palīdzības atbalstu veicami to valstu valdībām, kurās stāvokli ietekmēs minētās norises.

| 3.10 | ES joprojām jāmudina PTO dalībvalstis, lai tās, pamatojoties uz ES 2004. gada oktobra piemēru, kārtējās tirdzniecības politikas pārbaudēs kā atskaites punktu iekļautu darba pamatstandartus. EESK uzskata, ka tās pārstāvība būtu ieteicama Komisijas delegācijā šādas tirdzniecības politikas paredzamajai pārbaudei. Komisija varētu arī stimulēt savus galvenos tirdzniecības partnerus iesaistīties šāda veida tirdzniecības politikas pārbaudēs. |
| --- | --- |

3.10

ES joprojām jāmudina PTO dalībvalstis, lai tās, pamatojoties uz ES 2004. gada oktobra piemēru, kārtējās tirdzniecības politikas pārbaudēs kā atskaites punktu iekļautu darba pamatstandartus. EESK uzskata, ka tās pārstāvība būtu ieteicama Komisijas delegācijā šādas tirdzniecības politikas paredzamajai pārbaudei. Komisija varētu arī stimulēt savus galvenos tirdzniecības partnerus iesaistīties šāda veida tirdzniecības politikas pārbaudēs.

| 3.11 | EESK uzskata, ka, kaut arī WCSDG doma izveidot ANO Globalizācijas politikas forumu, kurā būtu daudzpusējās sistēmas aģentūras, kā arī citas organizācijas, grupas un personas, kas saistītas ar globalizācijas sociālo dimensiju, ir interesanta, dominējošajos apstākļos šāds projekts varētu būt pārāk ambiciozs. Kad valdības būs nopietni uzsākušas savu politiku koordinēšanu un konsekvences palielināšanu IFI, PTO un ILO un, pamatojoties uz to, būs uzsākta minēto starptautisko institūciju sadarbības uzlabošana, būs pienācis laiks nopietni izskatīt iepriekš minēto priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.11

EESK uzskata, ka, kaut arī WCSDG doma izveidot ANO Globalizācijas politikas forumu, kurā būtu daudzpusējās sistēmas aģentūras, kā arī citas organizācijas, grupas un personas, kas saistītas ar globalizācijas sociālo dimensiju, ir interesanta, dominējošajos apstākļos šāds projekts varētu būt pārāk ambiciozs. Kad valdības būs nopietni uzsākušas savu politiku koordinēšanu un konsekvences palielināšanu IFI, PTO un ILO un, pamatojoties uz to, būs uzsākta minēto starptautisko institūciju sadarbības uzlabošana, būs pienācis laiks nopietni izskatīt iepriekš minēto priekšlikumu.

Briselē, 2005. gada 9. martā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Noklausīšanās procedūrā piedalījās šādi eksperti:

1

| — | Gerry Rodgers kgs, ILO Integrācijas departamenta direktors |
| --- | --- |

—

Gerry Rodgers kgs, ILO Integrācijas departamenta direktors

Gerry Rodgers

| — | Dominique Peccoud kgs, ILO Ārējo sakaru un partnerattiecību departamenta īpašais padomnieks |
| --- | --- |

—

Dominique Peccoud kgs, ILO Ārējo sakaru un partnerattiecību departamenta īpašais padomnieks

Dominique Peccoud

| — | Haleh Bridi kdze, Pasaules Bankas biroja īpašā pārstāve Eiropas institūcijās |
| --- | --- |

—

Haleh Bridi kdze, Pasaules Bankas biroja īpašā pārstāve Eiropas institūcijās

Haleh Bridi

| — | Pierre Dhonte kgs, SVF īpašais pārstāvis ES |
| --- | --- |

—

Pierre Dhonte kgs, SVF īpašais pārstāvis ES

Pierre Dhonte

(2)  Globalizācija, izaugsme un nabadzība. Iesaistošas pasaules ekonomikas veidošana. Pasaules banka, Vašingtona, 2002. g.

2

(3)  Apvienības un koplīgumi. Ietekme uz tautsaimniecību globālā mērogā. Pasaules banka, Vašingtona, 2003. g.

3

(4)  EESK ietilpst pārraudzības grupas, apvienotās konsultatīvās komitejas, “apaļais galds” un kontaktgrupas sakariem ar dažādiem pasaules ģeogrāfiskajiem apgabaliem.

4

(5)  Sal.: “Atbilstoša nodarbinātība”, ILO

5

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/46

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums parPriekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas “Jaunatne darbībā” izveidi 2007.-2013. gadam

(COM (2004) 471 final — 2004/0152 (COD))

(2005/C 234/11)

Darba kārtība

Padome 2004. gada 9. septembrī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu par programmas “Jaunatne darbībā” izveidi 2007. — 2013. gadam.

Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa, kas bija atbildīga par Komitejas darba sagatavošanu minētajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2005. gada 18. februārī. Ziņotājs bija
  Rodríguez García-Caro
  kgs.

Savā 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (10. marta sēdē), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 196 balsīm “par” un 3 atturoties pieņēma šādu atzinumu.

1.   Ievads

| 1.1 | Kopš 1988. gada ar secīgiem programmas “Jaunatne Eiropai”, programmas “Eiropas Brīvprātīgo dienests jauniešiem” un pašreizējās programmas “JAUNATNE” (kas ietver iepriekšējo programmu pasākumus) posmiem Eiropas Savienība uzsākusi virkni pasākumu, lai īstenotu EKDL 149. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka “Kopienas rīcībai jābūt vērstai.... uz jauniešu un darbaudzinātāju apmaiņas pasākumu attīstību”. |
| --- | --- |

1.1

Kopš 1988. gada ar secīgiem programmas “Jaunatne Eiropai”, programmas “Eiropas Brīvprātīgo dienests jauniešiem” un pašreizējās programmas “JAUNATNE” (kas ietver iepriekšējo programmu pasākumus) posmiem Eiropas Savienība uzsākusi virkni pasākumu, lai īstenotu EKDL 149. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka “Kopienas rīcībai jābūt vērstai.... uz jauniešu un darbaudzinātāju apmaiņas pasākumu attīstību”.

| 1.2 | Dažādās īpašās programmas, kas pieņemtas jaunatnes jomā, bijušas un arī šobrīd ir ļoti pozitīvi novērtētas, tajās ietverto pasākumu apmeklētības līmenis no mērķauditorijas puses bijis augsts. Šīs programmas devušas dalībvalstīm iespēju koncentrēt centienus uz iniciatīvām, kas to jaunajiem pilsoņiem dod iespēju nostiprināt sakarus un iegūt pieredzi un zināšanas, piedaloties apmaiņas braucienos uz dažādām dalībvalstīm. Šādi apmaiņas braucieni nav saistīti ar darba vai izglītības jautājumiem. |
| --- | --- |

1.2

Dažādās īpašās programmas, kas pieņemtas jaunatnes jomā, bijušas un arī šobrīd ir ļoti pozitīvi novērtētas, tajās ietverto pasākumu apmeklētības līmenis no mērķauditorijas puses bijis augsts. Šīs programmas devušas dalībvalstīm iespēju koncentrēt centienus uz iniciatīvām, kas to jaunajiem pilsoņiem dod iespēju nostiprināt sakarus un iegūt pieredzi un zināšanas, piedaloties apmaiņas braucienos uz dažādām dalībvalstīm. Šādi apmaiņas braucieni nav saistīti ar darba vai izglītības jautājumiem.

| 1.3 | EKDL 17. līdz 22. pantā ir uzsvērts Savienības pilsonības svarīgums, un tas apstiprina programmas nozīmi tuvākajā nākotnē, pievēršot uzmanību jauniešu aktīvai pilsoniskuma apziņai un Eiropas piederības izjūtas nostiprināšanai. |
| --- | --- |

1.3

EKDL 17. līdz 22. pantā ir uzsvērts Savienības pilsonības svarīgums, un tas apstiprina programmas nozīmi tuvākajā nākotnē, pievēršot uzmanību jauniešu aktīvai pilsoniskuma apziņai un Eiropas piederības izjūtas nostiprināšanai.

| 1.4 | Programmas “Jaunatne Eiropai” pirmie divi posmi būtībā aptvēra divas galvenās aktivitāšu jomas: tiešo atbalstu jaunatnes projektiem, ieskaitot dalībvalstu jauniešu apmaiņas braucienus un mobilitāti, un jaunatnes darbinieku mācību un kvalifikācijas celšanas braucienus.
  Trešā posma darbības laikā no 1995. — 1999. gadam paplašinājās apmaiņas un mobilitātes pasākumi, iesaistot arī trešās valstis, un turpinājās pasākumi jaunatnes darbiniekiem. Tika ieviesti arī pasākumi, lai veicinātu jaunatnes aktivitātes, sekmētu dalībvalstu sadarbību jaunatnes politiku un jauniešiem veltīto informatīvo kampaņu jomā un veicinātu ar jaunatni saistītu problēmu izpēti. |
| --- | --- |

1.4

Programmas “Jaunatne Eiropai” pirmie divi posmi būtībā aptvēra divas galvenās aktivitāšu jomas: tiešo atbalstu jaunatnes projektiem, ieskaitot dalībvalstu jauniešu apmaiņas braucienus un mobilitāti, un jaunatnes darbinieku mācību un kvalifikācijas celšanas braucienus.

Trešā posma darbības laikā no 1995. — 1999. gadam paplašinājās apmaiņas un mobilitātes pasākumi, iesaistot arī trešās valstis, un turpinājās pasākumi jaunatnes darbiniekiem. Tika ieviesti arī pasākumi, lai veicinātu jaunatnes aktivitātes, sekmētu dalībvalstu sadarbību jaunatnes politiku un jauniešiem veltīto informatīvo kampaņu jomā un veicinātu ar jaunatni saistītu problēmu izpēti.

| 1.5 | Programma “Eiropas Brīvprātīgo dienests jauniešiem” (kas turpinājās no 1998.- 2002. gadam) pavēra iespēju jaunatnes iniciatīvās ietvert īpašas brīvprātīgo un vienotības akcijas kā daļu no sadarbības politikas jaunatnes jomā ar mērķi veicināt jauniešu līdzdalību, atbalstīt uzņēmību un veicināt Eiropas ideālu. |
| --- | --- |

1.5

Programma “Eiropas Brīvprātīgo dienests jauniešiem” (kas turpinājās no 1998.- 2002. gadam) pavēra iespēju jaunatnes iniciatīvās ietvert īpašas brīvprātīgo un vienotības akcijas kā daļu no sadarbības politikas jaunatnes jomā ar mērķi veicināt jauniešu līdzdalību, atbalstīt uzņēmību un veicināt Eiropas ideālu.

| 1.6 | Visbeidzot, programma JAUNATNE, kas ir spēkā līdz 2006. gadam, ietver iepriekšējās programmas jaunatnes jomā, atjaunojot un modernizējot tās atbilstoši jaunajiem uzdevumiem. Saglabājot sadarbības un mobilitātes iniciatīvas, tā ietver citus pasākumus, lai atbalstītu jauniešu izstrādātus novatoriskus, radošus projektus. |
| --- | --- |

1.6

Visbeidzot, programma JAUNATNE, kas ir spēkā līdz 2006. gadam, ietver iepriekšējās programmas jaunatnes jomā, atjaunojot un modernizējot tās atbilstoši jaunajiem uzdevumiem. Saglabājot sadarbības un mobilitātes iniciatīvas, tā ietver citus pasākumus, lai atbalstītu jauniešu izstrādātus novatoriskus, radošus projektus.

| 1.7 | Pēdējā laikā Ministru Padome un Eiropadome vairākos gadījumos skaidri uzsvērušas nepieciešamību nodrošināt pašreizējās programmas nepārtrauktību. Arī Eiropas Parlaments ir aktīvi iesaistīts, aicinot Komisiju izveidot programmu, kas aizstātu pašreizējo, lai varētu rūpēties par pieaugošajām vajadzībām jaunatnes politikas jomā.
  Tāpat Eiropas Konstitucionālais līgums balstās uz EKDL 149. panta noteikumiem, kas paredz to, ka Kopienas rīcībai jābūt vērstai uz jauniešu līdzdalības veicināšanu Eiropas demokrātiskajā dzīvē. |
| --- | --- |

1.7

Pēdējā laikā Ministru Padome un Eiropadome vairākos gadījumos skaidri uzsvērušas nepieciešamību nodrošināt pašreizējās programmas nepārtrauktību. Arī Eiropas Parlaments ir aktīvi iesaistīts, aicinot Komisiju izveidot programmu, kas aizstātu pašreizējo, lai varētu rūpēties par pieaugošajām vajadzībām jaunatnes politikas jomā.

Tāpat Eiropas Konstitucionālais līgums balstās uz EKDL 149. panta noteikumiem, kas paredz to, ka Kopienas rīcībai jābūt vērstai uz jauniešu līdzdalības veicināšanu Eiropas demokrātiskajā dzīvē.

| 1.8 | Papildus iepriekš minētajiem iemesliem (kas attaisno jauniešiem paredzēto pasākumu paplašināšanu) gan pašreizējās programmas starpposma novērtējums, gan Komisijas ierosinātā sabiedriskā apspriešana atklājusi nepieciešamību saglabāt īpašu programmu, kuras ietvaros tiktu atbalstīti pasākumi, veicināta jauniešu Eiropas identitātes apziņa un aktīvs pilsoniskums. |
| --- | --- |

1.8

Papildus iepriekš minētajiem iemesliem (kas attaisno jauniešiem paredzēto pasākumu paplašināšanu) gan pašreizējās programmas starpposma novērtējums, gan Komisijas ierosinātā sabiedriskā apspriešana atklājusi nepieciešamību saglabāt īpašu programmu, kuras ietvaros tiktu atbalstīti pasākumi, veicināta jauniešu Eiropas identitātes apziņa un aktīvs pilsoniskums.

| 1.9 | Ņemot vērā visus minētos aspektus, ir iesniegta programma“Jaunatne darbībā” no 2007-2013. gadam un saskaņā ar EKDL 149. panta 4. punktu tiek lūgts Komitejas atzinums par programmu. |
| --- | --- |

1.9

Ņemot vērā visus minētos aspektus, ir iesniegta programma“Jaunatne darbībā” no 2007-2013. gadam un saskaņā ar EKDL 149. panta 4. punktu tiek lūgts Komitejas atzinums par programmu.

2.   Priekšlikuma saturs

| 2.1 | Kopumā programmas mērķi ir šādi:






  — | veicināt jauniešu aktīvu iesaistīšanos pilsoniskajā sabiedrībā; |
| --- | --- | --- |

2.1

Kopumā programmas mērķi ir šādi:

—

veicināt jauniešu aktīvu iesaistīšanos pilsoniskajā sabiedrībā;

| — | rūpēties par tādām vērtībām kā iecietība, vienotība un starpkultūru dialogs jauniešu vidū; |
| --- | --- |

—

rūpēties par tādām vērtībām kā iecietība, vienotība un starpkultūru dialogs jauniešu vidū;

| — | veicināt Eiropas pilsonisko apziņu; |
| --- | --- |

—

veicināt Eiropas pilsonisko apziņu;

| 2.2 | Programmas vispārējie mērķi, kas atbilst noteiktajiem pasākumiem, ir šādi:






  — | Veicināt jauniešu aktīvu pilsonisko apziņu kopumā un īpaši — Eiropas pilsonisko apziņu; |
| --- | --- | --- |

2.2

Programmas vispārējie mērķi, kas atbilst noteiktajiem pasākumiem, ir šādi:

—

Veicināt jauniešu aktīvu pilsonisko apziņu kopumā un īpaši — Eiropas pilsonisko apziņu;

| — | Attīstīt jauniešu vienotību, īpaši, lai stiprinātu sociālo kohēziju Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

—

Attīstīt jauniešu vienotību, īpaši, lai stiprinātu sociālo kohēziju Eiropas Savienībā;

| — | Veicināt tautu savstarpējo saprašanos, iesaistot jauniešus; |
| --- | --- |

—

Veicināt tautu savstarpējo saprašanos, iesaistot jauniešus;

| — | Dot ieguldījumu jaunatnes pasākumu atbalsta sistēmu attīstības kvalitātē un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iespējām darbā ar jauniešiem; |
| --- | --- |

—

Dot ieguldījumu jaunatnes pasākumu atbalsta sistēmu attīstības kvalitātē un pilsoniskās sabiedrības organizāciju iespējām darbā ar jauniešiem;

| — | Veicināt Eiropas valstu sadarbību jaunatnes politiku jomā; |
| --- | --- |

—

Veicināt Eiropas valstu sadarbību jaunatnes politiku jomā;

| 2.3 | Programmas pasākumi (kas tieši attiecas uz katru no vispārējiem iepriekšminētajiem mērķiem) ir šādi:






  — | Jaunatne Eiropai






  — | jaunatnes apmaiņa; |
| --- | --- | --- | --- |

2.3

Programmas pasākumi (kas tieši attiecas uz katru no vispārējiem iepriekšminētajiem mērķiem) ir šādi:

—

Jaunatne Eiropai

—

jaunatnes apmaiņa;

| — | atbalsts jauniešu iniciatīvām; |
| --- | --- |

—

atbalsts jauniešu iniciatīvām;

| — | demokrātiskās līdzdalības projekti. |
| --- | --- |

—

demokrātiskās līdzdalības projekti.

| — | Eiropas Brīvprātīgo dienests






  — | Eiropas Brīvprātīgo dienests (individuāli); |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas Brīvprātīgo dienests

—

Eiropas Brīvprātīgo dienests (individuāli);

| — | Eiropas Brīvprātīgo dienests (grupas); |
| --- | --- |

—

Eiropas Brīvprātīgo dienests (grupas);

| — | civilo vai brīvprātīgo dienestu sadarbība. |
| --- | --- |

—

civilo vai brīvprātīgo dienestu sadarbība.

| — | Pasaules jaunatne






  — | sadarbība ar kaimiņvalstīm paplašinātajā Eiropā; |
| --- | --- | --- |

—

Pasaules jaunatne

—

sadarbība ar kaimiņvalstīm paplašinātajā Eiropā;

| — | sadarbība ar citām valstīm. |
| --- | --- |

—

sadarbība ar citām valstīm.

| — | Jaunatnes darbinieki un atbalsta sistēmas






  — | atbalsts organizācijām, kas aktīvi darbojas jaunatnes jomā Eiropas līmenī; |
| --- | --- | --- |

—

Jaunatnes darbinieki un atbalsta sistēmas

—

atbalsts organizācijām, kas aktīvi darbojas jaunatnes jomā Eiropas līmenī;

| — | atbalsts Eiropas jaunatnes forumam; |
| --- | --- |

—

atbalsts Eiropas jaunatnes forumam;

| — | jaunatnes darbinieku apmācība un vienota informācijas tīkla izveide; |
| --- | --- |

—

jaunatnes darbinieku apmācība un vienota informācijas tīkla izveide;

| — | projekti, kas veicina jauninājumus un kvalitāti; |
| --- | --- |

—

projekti, kas veicina jauninājumus un kvalitāti;

| — | informatīvie pasākumi jauniešiem un jaunatnes darbiniekiem; |
| --- | --- |

—

informatīvie pasākumi jauniešiem un jaunatnes darbiniekiem;

| — | asociācijas; |
| --- | --- |

—

asociācijas;

| — | atbalsts programmu struktūrām; |
| --- | --- |

—

atbalsts programmu struktūrām;

| — | programmas lietderības paaugstināšana. |
| --- | --- |

—

programmas lietderības paaugstināšana.

| — | Atbalsts sadarbībai politiku jomā






  — | jauniešu un par jaunatnes politiku atbildīgo tikšanās; |
| --- | --- | --- |

—

Atbalsts sadarbībai politiku jomā

—

jauniešu un par jaunatnes politiku atbildīgo tikšanās;

| — | atbalsts pasākumiem, lai uzlabotu jauniešu zināšanas; |
| --- | --- |

—

atbalsts pasākumiem, lai uzlabotu jauniešu zināšanas;

| — | sadarbība ar starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

—

sadarbība ar starptautiskajām organizācijām.

| 2.4 | Programma, kas plānota no 2007.- 2013. gadam un kuras budžets ir 915 miljoni euro, paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem. |
| --- | --- |

2.4

Programma, kas plānota no 2007.- 2013. gadam un kuras budžets ir 915 miljoni euro, paredzēta jauniešiem vecumā no 13 līdz 30 gadiem.

3.   Atsauksmes par priekšlikumu

| 3.1 | Komiteja ir konsekventi atbalstījusi iepriekšējās jaunatnes programmas, tādēļ pašreizējais priekšlikums kopumā tiek pozitīvi vērtēts, un atzinību pelna arī fakts, ka Kopienas darbība minētajā jomā turpinās.
  Komiteja ir atbalstījusi šādu darbības veidu kopš 1986. gada, izvirzot priekšplānā viedokļus un apsvērumus, kas vērsti uz darbības satura uzlabošanu. Komiteja ir sniegusi šādus atzinumus:






  — | Atzinums par priekšlikumu Padomes lēmumam par programmas “Jaunatne Eiropai” izveidi. (1) |
| --- | --- | --- |

3.1

Komiteja ir konsekventi atbalstījusi iepriekšējās jaunatnes programmas, tādēļ pašreizējais priekšlikums kopumā tiek pozitīvi vērtēts, un atzinību pelna arī fakts, ka Kopienas darbība minētajā jomā turpinās.

Komiteja ir atbalstījusi šādu darbības veidu kopš 1986. gada, izvirzot priekšplānā viedokļus un apsvērumus, kas vērsti uz darbības satura uzlabošanu. Komiteja ir sniegusi šādus atzinumus:

—

Atzinums par priekšlikumu Padomes lēmumam par programmas “Jaunatne Eiropai” izveidi. (1)

| — | Atzinums par priekšlikumu Padomes lēmumam par programmas “Jaunatne Eiropai” pieņemšanu (2. posms). (2) |
| --- | --- |

—

Atzinums par priekšlikumu Padomes lēmumam par programmas “Jaunatne Eiropai” pieņemšanu (2. posms). (2)

| — | Atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas “Jaunatne Eiropai” pieņemšanu (3. posms). (3) |
| --- | --- |

—

Atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas “Jaunatne Eiropai” pieņemšanu (3. posms). (3)

| — | Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu par Eiropas jauniešu brīvprātīgā dienesta programmas izveidi. (4) |
| --- | --- |

—

Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu par Eiropas jauniešu brīvprātīgā dienesta programmas izveidi. (4)

| — | Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Jaunatnes programmas izveidi. (5) |
| --- | --- |

—

Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Jaunatnes programmas izveidi. (5)

| — | Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par programmas izveidi, lai veicinātu Eiropas līmenī aktīvo jaunatnes organizāciju darbību. (6) |
| --- | --- |

—

Atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par programmas izveidi, lai veicinātu Eiropas līmenī aktīvo jaunatnes organizāciju darbību. (6)

| 3.2 | Komiteja paziņo, ka priekšlikuma tekstā iekļauti ieteikumi no pašiniciatīvas atzinuma par “Balto grāmatu: jaunatnes politiku
   (7).” Kā neatņemama Eiropas pilsoniskās sabiedrības sastāvdaļa Komiteja nodrošina informācijas apmaiņu starp pilsonisko sabiedrību un Eiropas iestādēm, sniedzot pieredzi un zināšanas, lai Eiropas pilsoņi gūtu labumu no visiem pasākumiem. |
| --- | --- |

3.2

Komiteja paziņo, ka priekšlikuma tekstā iekļauti ieteikumi no pašiniciatīvas atzinuma par “Balto grāmatu: jaunatnes politiku
   (7).” Kā neatņemama Eiropas pilsoniskās sabiedrības sastāvdaļa Komiteja nodrošina informācijas apmaiņu starp pilsonisko sabiedrību un Eiropas iestādēm, sniedzot pieredzi un zināšanas, lai Eiropas pilsoņi gūtu labumu no visiem pasākumiem.

| 3.3 | Tas, ka tiek turpināti iepriekšējo jaunatnes programmu iedibinātie pasākumi, skaidri parāda, ka neatkarīgi no programmās noteiktajiem mērķiem tie vēl aizvien ir lietderīgi un ir vērts tos turpināt.
  Atzīstot priekšlikuma nepieciešamību un visus tā pozitīvās iezīmes, Komiteja tomēr uzskata, ka kopumā tas ir vairāk pašreizējās programmas darbības paplašinājums nekā iniciatīva, kas ietver jaunus veidus, kā turpināt programmas galveno mērķi, t.i., veicināt jauniešu aktīvu pilsoniskumu un apziņu par piederību Eiropai. Komiteja uzskata, ka atsevišķu programmas akciju ietvaros jāatbalsta pasākumi, kas veicinātu demokrātiskās līdzdalības projektus (iekļauti 1. akcijā), un jo īpaši pasākumi lēmēju un jauniešu dialogu organizēšanai, jauniešu parlamentu izveidei, un projekti, kuri veicinātu aktīvas pilsoniskās apziņas rašanos.
  Lai gan vēl aizvien ir spēkā iepriekš minētais galvenais mērķis, ir svarīgi, lai programma atbilstu mūžizglītības koncepcijai, ietverot arī izglītību, kas iegūta ar pieredzi. Neformālā izglītība, ko jaunieši saņems ar programmas starpniecību, papildinās citus izglītības un apmācību veidus, kurus atbalsta citas ES programmas. |
| --- | --- |

3.3

Tas, ka tiek turpināti iepriekšējo jaunatnes programmu iedibinātie pasākumi, skaidri parāda, ka neatkarīgi no programmās noteiktajiem mērķiem tie vēl aizvien ir lietderīgi un ir vērts tos turpināt.

Atzīstot priekšlikuma nepieciešamību un visus tā pozitīvās iezīmes, Komiteja tomēr uzskata, ka kopumā tas ir vairāk pašreizējās programmas darbības paplašinājums nekā iniciatīva, kas ietver jaunus veidus, kā turpināt programmas galveno mērķi, t.i., veicināt jauniešu aktīvu pilsoniskumu un apziņu par piederību Eiropai. Komiteja uzskata, ka atsevišķu programmas akciju ietvaros jāatbalsta pasākumi, kas veicinātu demokrātiskās līdzdalības projektus (iekļauti 1. akcijā), un jo īpaši pasākumi lēmēju un jauniešu dialogu organizēšanai, jauniešu parlamentu izveidei, un projekti, kuri veicinātu aktīvas pilsoniskās apziņas rašanos.

Lai gan vēl aizvien ir spēkā iepriekš minētais galvenais mērķis, ir svarīgi, lai programma atbilstu mūžizglītības koncepcijai, ietverot arī izglītību, kas iegūta ar pieredzi. Neformālā izglītība, ko jaunieši saņems ar programmas starpniecību, papildinās citus izglītības un apmācību veidus, kurus atbalsta citas ES programmas.

| 3.4 | Komiteja gribētu pievienot sekojošo kā jaunu pasākumu programmai “Atbalsts politikas kooperācijai”:
  Jaunatnes organizāciju organizēti tematiskie semināri, konferences, mācību komandējumi, priekšizpētes komandējumi, kas paredzēti jauniešiem par dažādiem Eiropas nozīmes tematiem |
| --- | --- |

3.4

Komiteja gribētu pievienot sekojošo kā jaunu pasākumu programmai “Atbalsts politikas kooperācijai”:

Jaunatnes organizāciju organizēti tematiskie semināri, konferences, mācību komandējumi, priekšizpētes komandējumi, kas paredzēti jauniešiem par dažādiem Eiropas nozīmes tematiem

| 3.5 | Programmas ietvaros paredzēto pasākumu budžets ir 915 miljoni euro septiņu gadu periodā. Šāda summa tuvojas 1 miljardam euro, ko Komiteja uzskatīja par nepieciešamu programmas JAUNATNE īstenošanai laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam. Būtībā budžets tiek palielināts no aptuveni 657 miljoniem euro, kas atvēlēti programmai JAUNATNE, līdz 915 miljoniem euro programmai “Jaunatne darbībā”.
  Šo pozitīvo faktu nepieciešams papildināt ar divām piezīmēm. Pirmkārt, programmas JAUNATNE budžets aptver piecu gadu periodu, bet programma “Jaunatne darbībā” aptvers septiņu gadu periodu. Otrkārt, pašreizējās programmas mērķa grupa aptver 50 miljonus jauniešu, bet perspektīvā programma būs paredzēta 75 miljoniem.
  Tas nozīmē, ka katram jaunietim arī turpmāk tiek piešķirti EUR 12, kas ir mazāk par Komitejas atzinumā par programmu JAUNATNE ieteiktajiem EUR 20 (8). Tādēļ skaidri redzams, ka budžeta dotācija ir nepietiekama. |
| --- | --- |

3.5

Programmas ietvaros paredzēto pasākumu budžets ir 915 miljoni euro septiņu gadu periodā. Šāda summa tuvojas 1 miljardam euro, ko Komiteja uzskatīja par nepieciešamu programmas JAUNATNE īstenošanai laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam. Būtībā budžets tiek palielināts no aptuveni 657 miljoniem euro, kas atvēlēti programmai JAUNATNE, līdz 915 miljoniem euro programmai “Jaunatne darbībā”.

Šo pozitīvo faktu nepieciešams papildināt ar divām piezīmēm. Pirmkārt, programmas JAUNATNE budžets aptver piecu gadu periodu, bet programma “Jaunatne darbībā” aptvers septiņu gadu periodu. Otrkārt, pašreizējās programmas mērķa grupa aptver 50 miljonus jauniešu, bet perspektīvā programma būs paredzēta 75 miljoniem.

Tas nozīmē, ka katram jaunietim arī turpmāk tiek piešķirti EUR 12, kas ir mazāk par Komitejas atzinumā par programmu JAUNATNE ieteiktajiem EUR 20 (8). Tādēļ skaidri redzams, ka budžeta dotācija ir nepietiekama.

| 3.6 | Komiteja vēlas pievērst uzmanību vienam no ieteikumiem, kas priekšlikumā radies pēc programmas JAUNATNE starpposma novērtējuma. Komiteja noteikti piekrīt tam, ka jaunajā programmā, kas vērsta uz visām jaunatnes grupām, īpaša uzmanība jāpievērš jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju — šī vārda plašākajā nozīmē. Šajā saistībā noteikti jāpievērš uzmanība taisnīgai līdzekļu sadalei jaunām sievietēm un jauniem vīriešiem Komiteja vairākkārt atkārto šādām jauniešu grupām izteikto atbalstu jau kopš tā laika, kad tika publicēti Komitejas pirmie atzinumi jaunatnes jomā. Komiteja vēlētos saņemt arī precīzu informāciju par jauniešu, kam ir mazāk iespēju, faktiskās līdzdalības pakāpi šajā programmā. |
| --- | --- |

3.6

Komiteja vēlas pievērst uzmanību vienam no ieteikumiem, kas priekšlikumā radies pēc programmas JAUNATNE starpposma novērtējuma. Komiteja noteikti piekrīt tam, ka jaunajā programmā, kas vērsta uz visām jaunatnes grupām, īpaša uzmanība jāpievērš jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju — šī vārda plašākajā nozīmē. Šajā saistībā noteikti jāpievērš uzmanība taisnīgai līdzekļu sadalei jaunām sievietēm un jauniem vīriešiem Komiteja vairākkārt atkārto šādām jauniešu grupām izteikto atbalstu jau kopš tā laika, kad tika publicēti Komitejas pirmie atzinumi jaunatnes jomā. Komiteja vēlētos saņemt arī precīzu informāciju par jauniešu, kam ir mazāk iespēju, faktiskās līdzdalības pakāpi šajā programmā.

| 3.7 | Pamatojoties uz programmas “JAUNATNE” starpposma novērtējumā izteiktajiem ieteikumiem, Komiteja uzskata, ka jaunā programma “Jaunatne darbībā” jāveido tā, lai reāla informācija par programmu un tās akcijām sasniegtu pēc iespējas vairāk jauniešu un asociāciju. Komiteja uzskata, ka šādai informācijai jābūt viegli pieejamai visās mācību iestādēs, nodarbinātības aģentūrās, sporta apvienībās un federācijās, un jebkurā citā iestādē vai organizācijā, ko apmeklē daudz jauniešu. |
| --- | --- |

3.7

Pamatojoties uz programmas “JAUNATNE” starpposma novērtējumā izteiktajiem ieteikumiem, Komiteja uzskata, ka jaunā programma “Jaunatne darbībā” jāveido tā, lai reāla informācija par programmu un tās akcijām sasniegtu pēc iespējas vairāk jauniešu un asociāciju. Komiteja uzskata, ka šādai informācijai jābūt viegli pieejamai visās mācību iestādēs, nodarbinātības aģentūrās, sporta apvienībās un federācijās, un jebkurā citā iestādē vai organizācijā, ko apmeklē daudz jauniešu.

| 3.8 | Mēs visi atbalstām Eiropas pilsoniskās apziņas jēdziena veicināšanu un pakāpeniski pieaugošo Eiropas Savienības piederības izjūtu. Savienības darbība ir virzīta uz šo mērķi, un viena no īpašajām darbības jomām ir ietverta apskatāmajā priekšlikumā.
  Paziņojumā “Pilsoniskās apziņas darbība: Eiropas kultūras un daudzveidības veicināšana ar Jaunatnes, Kultūras, Audiovizuālo un Pilsoniskās līdzdalības programmu starpniecību”
   (9), Komisija uzsver nepieciešamību pēc tā, lai Eiropas pilsoņiem būtu iespēja izjust piederību ES. Tiek atzīts arī fakts, ka daudzi pilsoņi Eiropas Savienību izjūt kā distancētu un tālu politisko un ekonomisko realitāti.
  Komiteja uzskata, ka līdzīgi pasākumi nepieciešami, lai veicinātu pilsonisko apziņu un izjūtu par piederību ES. Tā arī uzskata, ka iestādēm un dalībvalstīm tomēr jānovērtē sava atbildība, ja minētie mērķi pilnībā nav sasniegti, un arī tādēļ, ka reizēm pārrunās parādās fakts, ka ES daudzi redz kā valstu ekonomisko interešu krājumu. |
| --- | --- |

3.8

Mēs visi atbalstām Eiropas pilsoniskās apziņas jēdziena veicināšanu un pakāpeniski pieaugošo Eiropas Savienības piederības izjūtu. Savienības darbība ir virzīta uz šo mērķi, un viena no īpašajām darbības jomām ir ietverta apskatāmajā priekšlikumā.

Paziņojumā “Pilsoniskās apziņas darbība: Eiropas kultūras un daudzveidības veicināšana ar Jaunatnes, Kultūras, Audiovizuālo un Pilsoniskās līdzdalības programmu starpniecību”
   (9), Komisija uzsver nepieciešamību pēc tā, lai Eiropas pilsoņiem būtu iespēja izjust piederību ES. Tiek atzīts arī fakts, ka daudzi pilsoņi Eiropas Savienību izjūt kā distancētu un tālu politisko un ekonomisko realitāti.

Komiteja uzskata, ka līdzīgi pasākumi nepieciešami, lai veicinātu pilsonisko apziņu un izjūtu par piederību ES. Tā arī uzskata, ka iestādēm un dalībvalstīm tomēr jānovērtē sava atbildība, ja minētie mērķi pilnībā nav sasniegti, un arī tādēļ, ka reizēm pārrunās parādās fakts, ka ES daudzi redz kā valstu ekonomisko interešu krājumu.

| 3.9 | Rūpes par vērtībām, kas balstās uz iecietību, solidaritāti, savstarpējo sapratni un starpkultūru dialogu, ir mērķis, kas jāatbalsta stingri un bez atrunām. Šīs vērtības skaidri ir iekļautas priekšlikumā, un Komiteja atbalsta to sasniegšanu.
  Ņemot vērā to, ka programma tieši vērsta uz jauniešiem un jo sevišķi uz noteikta vecuma grupām (pusaudžiem), kā arī jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, Komiteja uzskata, ka priekšlikumā īpaši jāuzsver noteiktas vienlīdz nozīmīgas vērtības, kas nav iekļautas pašreizējā dokumentā. Nozīmīgas vērtības, lai jaunieši varētu aktīvi integrēties sabiedrībā, saistītas ar atbildību, gandarījumu par labi padarītu darbu, atbilstību sociālajām normām, utt. Attīstītā sabiedrībā, kur pilsoņi tiek skaidri informēti par savām tiesībām, ir svarīgi arī izmantot katru iespēju, lai sabiedrību, īpaši jaunatni, informētu par šādām vērtībām. Programmu “Jaunatne darbībā” varētu izmantot, lai veicinātu minētās vērtības. |
| --- | --- |

3.9

Rūpes par vērtībām, kas balstās uz iecietību, solidaritāti, savstarpējo sapratni un starpkultūru dialogu, ir mērķis, kas jāatbalsta stingri un bez atrunām. Šīs vērtības skaidri ir iekļautas priekšlikumā, un Komiteja atbalsta to sasniegšanu.

Ņemot vērā to, ka programma tieši vērsta uz jauniešiem un jo sevišķi uz noteikta vecuma grupām (pusaudžiem), kā arī jauniešiem, kuriem ir mazāk iespēju, Komiteja uzskata, ka priekšlikumā īpaši jāuzsver noteiktas vienlīdz nozīmīgas vērtības, kas nav iekļautas pašreizējā dokumentā. Nozīmīgas vērtības, lai jaunieši varētu aktīvi integrēties sabiedrībā, saistītas ar atbildību, gandarījumu par labi padarītu darbu, atbilstību sociālajām normām, utt. Attīstītā sabiedrībā, kur pilsoņi tiek skaidri informēti par savām tiesībām, ir svarīgi arī izmantot katru iespēju, lai sabiedrību, īpaši jaunatni, informētu par šādām vērtībām. Programmu “Jaunatne darbībā” varētu izmantot, lai veicinātu minētās vērtības.

| 3.10 | Nozīmīgās valodu atšķirības ir vēl viens kultūras bagātības apliecinājums. Komiteja regulāri uzsver valodu apguves nozīmīgumu, lai veicinātu zināšanas un sapratni ES pilsoņu vidū.
  Komiteja uzskata, ka programma “Jaunatne darbībā” varētu palīdzēt arī valodu apguvē, un atsauce uz to iekļauta vispārējos un konkrētajos mērķos.
  Komiteja ierosina, ka valodu atšķirībām jābūt minētām priekšlikuma 2. panta 3. punktā kopā ar Eiropas kultūru dažādību un multikulturālo vidi.
  Tādēļ 3. panta 1. punkta d) apakšpunkta mērķis jāizsaka sekojoši:“veicinot kultūras apmaiņu un valodu apguvi jauniešu vidū.” |
| --- | --- |

3.10

Nozīmīgās valodu atšķirības ir vēl viens kultūras bagātības apliecinājums. Komiteja regulāri uzsver valodu apguves nozīmīgumu, lai veicinātu zināšanas un sapratni ES pilsoņu vidū.

Komiteja uzskata, ka programma “Jaunatne darbībā” varētu palīdzēt arī valodu apguvē, un atsauce uz to iekļauta vispārējos un konkrētajos mērķos.

Komiteja ierosina, ka valodu atšķirībām jābūt minētām priekšlikuma 2. panta 3. punktā kopā ar Eiropas kultūru dažādību un multikulturālo vidi.

Tādēļ 3. panta 1. punkta d) apakšpunkta mērķis jāizsaka sekojoši:“veicinot kultūras apmaiņu un valodu apguvi jauniešu vidū.”

| 3.11 | Eiropas Brīvprātīgo dienesta iniciatīva ir viens no svarīgākajiem programmas aspektiem attiecībā uz vērtību nodošanu jauniešiem. Tā kā dienests tika izveidots kā īpaša programma 1998. gadā, tas ir vērtīgs līdzeklis, lai veicinātu jauniešu vienotību un bagātinātu personības attīstību. Tādēļ Komiteja atbalsta plašo pasākumu klāstu, kas norit minētās iniciatīvas ietvaros, un atkal atzinīgi novērtē Komisijas izpratni par Komitejas iepriekšējiem ieteikumiem par šo jautājumu. |
| --- | --- |

3.11

Eiropas Brīvprātīgo dienesta iniciatīva ir viens no svarīgākajiem programmas aspektiem attiecībā uz vērtību nodošanu jauniešiem. Tā kā dienests tika izveidots kā īpaša programma 1998. gadā, tas ir vērtīgs līdzeklis, lai veicinātu jauniešu vienotību un bagātinātu personības attīstību. Tādēļ Komiteja atbalsta plašo pasākumu klāstu, kas norit minētās iniciatīvas ietvaros, un atkal atzinīgi novērtē Komisijas izpratni par Komitejas iepriekšējiem ieteikumiem par šo jautājumu.

| 3.12 | Komitejai šķiet, ka šim nolūkam ieplānotie budžeta līdzekļi ir ļoti lieli iepriekš minētajai akcijai (finanšu pārskatā iekļautā atvēlētā summa priekšlikuma pielikumā), jo tajā piedalās relatīvi neliels jauniešu skaits. No otras puses, atsevišķas dalībvalstis ir sniegušas informāciju, ka jauniešu interesi par brīvprātīgu iesaistīšanos iniciatīvā organizatori nevar apmierināt. Iespējams, ka tas ir saistīts ar šīs akcijas pieteikuma iesniegšanas prasībām un efektivitāti. Tādēļ Komiteja uzskata, ka 1. akcija, “Jaunatne Eiropai”, varētu piesaistīt vairāk dalībnieku, un tādējādi tā vairāk ietekmētu jauniešus, kuriem ir mazāk iespēju, un tādēļ, pēc Komitejas ieskata, ir jāpārbauda, vai budžeta līdzekļu sadale atsevišķām akcijām atbilst pieprasījumam. Šajā procesā jāņem vērā atsevišķu akciju efektivitātes palielināšanas iespējas. |
| --- | --- |

3.12

Komitejai šķiet, ka šim nolūkam ieplānotie budžeta līdzekļi ir ļoti lieli iepriekš minētajai akcijai (finanšu pārskatā iekļautā atvēlētā summa priekšlikuma pielikumā), jo tajā piedalās relatīvi neliels jauniešu skaits. No otras puses, atsevišķas dalībvalstis ir sniegušas informāciju, ka jauniešu interesi par brīvprātīgu iesaistīšanos iniciatīvā organizatori nevar apmierināt. Iespējams, ka tas ir saistīts ar šīs akcijas pieteikuma iesniegšanas prasībām un efektivitāti. Tādēļ Komiteja uzskata, ka 1. akcija, “Jaunatne Eiropai”, varētu piesaistīt vairāk dalībnieku, un tādējādi tā vairāk ietekmētu jauniešus, kuriem ir mazāk iespēju, un tādēļ, pēc Komitejas ieskata, ir jāpārbauda, vai budžeta līdzekļu sadale atsevišķām akcijām atbilst pieprasījumam. Šajā procesā jāņem vērā atsevišķu akciju efektivitātes palielināšanas iespējas.

| 3.13 | “Jaunatnes politikai jācenšas iesaistīt jauniešus visos lēmumu pieņemšanas posmos, lai viņi varētu būt gan ieguvēji no nepastarpinātās pieredzes, gan motivēti kā aktīvi un atbildīgi pilsoņi”. Šis teikums, kas veido daļu no ieteikumiem pašiniciatīvas atzinumam par“Balto grāmatu: jaunatnes politiku,” (10) nosaka mērķus, kuri varētu noderēt kā programmas modelis. Ciktāl programma seko minētajam ieteikumam, tā apvienos abus noteiktos pamatprincipus: pilsonisko apziņu un līdzdalību. |
| --- | --- |

3.13

“Jaunatnes politikai jācenšas iesaistīt jauniešus visos lēmumu pieņemšanas posmos, lai viņi varētu būt gan ieguvēji no nepastarpinātās pieredzes, gan motivēti kā aktīvi un atbildīgi pilsoņi”. Šis teikums, kas veido daļu no ieteikumiem pašiniciatīvas atzinumam par“Balto grāmatu: jaunatnes politiku,” (10) nosaka mērķus, kuri varētu noderēt kā programmas modelis. Ciktāl programma seko minētajam ieteikumam, tā apvienos abus noteiktos pamatprincipus: pilsonisko apziņu un līdzdalību.

| 3.14 | Apjomīga ārpakalpojumu izmantošana programmas akciju organizēšanā nozīmē to, ka būs nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu konsekvenci un pārredzamību. Komiteja novērtē vadības un ierindas darbinieku ciešas kopdarbības nepieciešamību, bet uzskata, ka Komisijai arī turpmāk jāiesaistās lēmumu pieņemšanas procesā, kad jāizvēlas organizācijas, kas tiesīgas pretendēt uz finansējumu programmas ietvaros. |
| --- | --- |

3.14

Apjomīga ārpakalpojumu izmantošana programmas akciju organizēšanā nozīmē to, ka būs nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu konsekvenci un pārredzamību. Komiteja novērtē vadības un ierindas darbinieku ciešas kopdarbības nepieciešamību, bet uzskata, ka Komisijai arī turpmāk jāiesaistās lēmumu pieņemšanas procesā, kad jāizvēlas organizācijas, kas tiesīgas pretendēt uz finansējumu programmas ietvaros.

| 3.15 | Programmas plašai īstenošanai valstu, reģionālajā un vietējā līmeni, piedaloties daudzām organizācijām un atsevišķiem dalībniekiem, būs nepieciešama maksimāla stingrība un pārredzamība, lai nodrošinātu publiskā finansējuma pienācīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.15

Programmas plašai īstenošanai valstu, reģionālajā un vietējā līmeni, piedaloties daudzām organizācijām un atsevišķiem dalībniekiem, būs nepieciešama maksimāla stingrība un pārredzamība, lai nodrošinātu publiskā finansējuma pienācīgu izmantošanu.

| 3.16 | Organizāciju un to piedāvāto projektu atlases un finansējuma piešķiršanas procesā nepieciešama Savienības institūciju un dalībvalstu kompetento iestāžu modrība, lai nodrošinātu, ka programmas “Jaunatne darbībā” finansējums netiek izmantots nevienai asociācijai vai organizācijai, kas tīšuprāt vai paviršības dēļ pacieš vai piesedz jebkādu neiecietīgu, vardarbīgu, rasistisku vai ksenofobisku attieksmi. Tālab organizācijām, kas atbildīgas par projektu izvēli un apstiprināšanu gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, jāatklāj organizācijas ar šādu vēsturi un jāizslēdz tās no jebkura atlases procesa.
  Organizāciju atlases procesā nepieciešams garantēt arī to, ka organizācijās, kas tiek izraudzītas, lai saņemtu Kopienas finansējumu, ir noteikts pārstāvniecības un līdzdalības līmenis. |
| --- | --- |

3.16

Organizāciju un to piedāvāto projektu atlases un finansējuma piešķiršanas procesā nepieciešama Savienības institūciju un dalībvalstu kompetento iestāžu modrība, lai nodrošinātu, ka programmas “Jaunatne darbībā” finansējums netiek izmantots nevienai asociācijai vai organizācijai, kas tīšuprāt vai paviršības dēļ pacieš vai piesedz jebkādu neiecietīgu, vardarbīgu, rasistisku vai ksenofobisku attieksmi. Tālab organizācijām, kas atbildīgas par projektu izvēli un apstiprināšanu gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, jāatklāj organizācijas ar šādu vēsturi un jāizslēdz tās no jebkura atlases procesa.

Organizāciju atlases procesā nepieciešams garantēt arī to, ka organizācijās, kas tiek izraudzītas, lai saņemtu Kopienas finansējumu, ir noteikts pārstāvniecības un līdzdalības līmenis.

| 3.17 | Komiteja piekrīt priekšlikuma tekstā izteiktajam paziņojumam, ka ieguvums Eiropas mērogā ir tieši saistīts ar pasākumu raksturu, t.i., dalībvalstu sadarbības veicināšanu, lai jauniešiem dotu iespēju pārvietoties no vienas valsts uz otru. Valstis saviem spēkiem to nevarētu sasniegt. Tādēļ ir sevišķi svarīgi, lai visas dalībvalstis ņemtu vērā priekšlikuma 6. panta 5. punkta noteikumus un darītu visu iespējamo, lai likvidētu visus atlikušos šķēršļus mobilitātei.
  Citos šīs programmas posmos (11) Komiteja vairākkārt ir sniegusi atsauksmes par attiecīgo jautājumu un par problēmām, kas saistītas ar mobilitāti.
  Minētajos atzinumos Komiteja ir stingri uzsvērusi nepieciešamību paātrināt iniciatīvas, kas iedzīvotājiem, īpaši jauniešiem, dotu iespēju piedalīties programmā bez birokrātisku problēmu radītiem traucēkļiem, kuri ierobežo programmas pieejamību un ko dalībvalstīm vajadzēja izlīdzināt. |
| --- | --- |

3.17

Komiteja piekrīt priekšlikuma tekstā izteiktajam paziņojumam, ka ieguvums Eiropas mērogā ir tieši saistīts ar pasākumu raksturu, t.i., dalībvalstu sadarbības veicināšanu, lai jauniešiem dotu iespēju pārvietoties no vienas valsts uz otru. Valstis saviem spēkiem to nevarētu sasniegt. Tādēļ ir sevišķi svarīgi, lai visas dalībvalstis ņemtu vērā priekšlikuma 6. panta 5. punkta noteikumus un darītu visu iespējamo, lai likvidētu visus atlikušos šķēršļus mobilitātei.

Citos šīs programmas posmos (11) Komiteja vairākkārt ir sniegusi atsauksmes par attiecīgo jautājumu un par problēmām, kas saistītas ar mobilitāti.

Minētajos atzinumos Komiteja ir stingri uzsvērusi nepieciešamību paātrināt iniciatīvas, kas iedzīvotājiem, īpaši jauniešiem, dotu iespēju piedalīties programmā bez birokrātisku problēmu radītiem traucēkļiem, kuri ierobežo programmas pieejamību un ko dalībvalstīm vajadzēja izlīdzināt.

| 3.18 | Dalībnieku vecuma robežu paplašināšana, samazinot minimālo vecumu līdz 13 gadiem un palielinot maksimālo vecumu līdz 30, gadiem ir vērā ņemams sasniegums, kas saskan ar iepriekšējiem šīs Komitejas ieteikumiem. Tas nozīmē programmas atvēršanu lielai iedzīvotāju grupai, kurā ir 75 miljoni potenciālo dalībnieku. Tādēļ uzskatām par nepieciešamu veikt pētījumu, lai varētu precīzāk raksturot attiecīgo vecuma grupu (kam nav precedenta ne tikai attiecībā uz neviendabīgumu, bet arī uz vienotību), lai izveidotu labāku pamatu programmai “Jaunatne” Eiropas Savienībā, sevišķi tad, ja jāievēro Augsta līmeņa ekspertu grupas ieteikumi par turpmāko sociālās politikas attīstību ar mērķi grozīt paaudžu līgumu.
  Tomēr Komiteja vairakkārt atkārto priekšlikumu samazināt dalībnieku vecumu līdz 11 gadiem; lai gan minēto grupu var uzskatīt par pirmspusaudžu vecumu, nav šaubu, ka agrākā vecumā mācītās vērtības tiek apgūtas īpaši labi. Šādai līdzdalībai vienmēr vajadzētu notikt saskaņā ar attiecīgu plānu, bet nekādā gadījumā — individuāli . |
| --- | --- |

3.18

Dalībnieku vecuma robežu paplašināšana, samazinot minimālo vecumu līdz 13 gadiem un palielinot maksimālo vecumu līdz 30, gadiem ir vērā ņemams sasniegums, kas saskan ar iepriekšējiem šīs Komitejas ieteikumiem. Tas nozīmē programmas atvēršanu lielai iedzīvotāju grupai, kurā ir 75 miljoni potenciālo dalībnieku. Tādēļ uzskatām par nepieciešamu veikt pētījumu, lai varētu precīzāk raksturot attiecīgo vecuma grupu (kam nav precedenta ne tikai attiecībā uz neviendabīgumu, bet arī uz vienotību), lai izveidotu labāku pamatu programmai “Jaunatne” Eiropas Savienībā, sevišķi tad, ja jāievēro Augsta līmeņa ekspertu grupas ieteikumi par turpmāko sociālās politikas attīstību ar mērķi grozīt paaudžu līgumu.

Tomēr Komiteja vairakkārt atkārto priekšlikumu samazināt dalībnieku vecumu līdz 11 gadiem; lai gan minēto grupu var uzskatīt par pirmspusaudžu vecumu, nav šaubu, ka agrākā vecumā mācītās vērtības tiek apgūtas īpaši labi. Šādai līdzdalībai vienmēr vajadzētu notikt saskaņā ar attiecīgu plānu, bet nekādā gadījumā — individuāli .

| 3.19 | Priekšlikuma 15. pantā izteikts aicinājums veikt obligātu programmas starpposma un ex post novērtējumu. Attiecībā uz starpposma novērtējumu komiteja uzskata, ka viens no svarīgiem jautājumiem, kas jāvērtē, ir programmas ietekme dažādās dalībvalstīs. Novērtējot minēto ietekmi, mēs varētu pievērst uzmanību tam, lai veidotu izpratni par programmu valstīs, kurās ir zema līdzdalības pakāpe“Jaunatne darbībā” iniciatīvās. Tādējādi mēs varētu mēģināt izvērtēt līdzekļu sadalījumu, lai tos nekoncentrētu strukturāli spēcīgos reģionos, kur ir liela pieredze šādu pasākumu realizēšanā, tai pašā laika palīdzot nodot pieredzi reģioniem, kur programmas akcijās piedalās mazāk dalībnieku. |
| --- | --- |

3.19

Priekšlikuma 15. pantā izteikts aicinājums veikt obligātu programmas starpposma un ex post novērtējumu. Attiecībā uz starpposma novērtējumu komiteja uzskata, ka viens no svarīgiem jautājumiem, kas jāvērtē, ir programmas ietekme dažādās dalībvalstīs. Novērtējot minēto ietekmi, mēs varētu pievērst uzmanību tam, lai veidotu izpratni par programmu valstīs, kurās ir zema līdzdalības pakāpe“Jaunatne darbībā” iniciatīvās. Tādējādi mēs varētu mēģināt izvērtēt līdzekļu sadalījumu, lai tos nekoncentrētu strukturāli spēcīgos reģionos, kur ir liela pieredze šādu pasākumu realizēšanā, tai pašā laika palīdzot nodot pieredzi reģioniem, kur programmas akcijās piedalās mazāk dalībnieku.

| 3.20 | Kā jau šai atzinumā minēts, programma “Jaunatne darbībā” balstās uz iepriekšējo programmu akcijām jaunatnes jomā. Tādēļ sociālajiem partneriem jāpiedalās sākotnējā sagatavošanas un sekojošajā novērtēšanas darbā, un jaunatnes organizācijām jāiesaistās dažu programmas akciju realizēšanā, īpaši tad, ja tas saistīts ar neapmaksātu darbu. Tādējādi varēs izvairīties no potenciāliem darba tirgus izkropļošanas gadījumiem un tiks kavēta brīvprātīgā darba izmantošana apmaksāta darba vietā, īpaši attiecībā uz kvalificētu darbu. |
| --- | --- |

3.20

Kā jau šai atzinumā minēts, programma “Jaunatne darbībā” balstās uz iepriekšējo programmu akcijām jaunatnes jomā. Tādēļ sociālajiem partneriem jāpiedalās sākotnējā sagatavošanas un sekojošajā novērtēšanas darbā, un jaunatnes organizācijām jāiesaistās dažu programmas akciju realizēšanā, īpaši tad, ja tas saistīts ar neapmaksātu darbu. Tādējādi varēs izvairīties no potenciāliem darba tirgus izkropļošanas gadījumiem un tiks kavēta brīvprātīgā darba izmantošana apmaksāta darba vietā, īpaši attiecībā uz kvalificētu darbu.

| 3.21 | Turklāt Komiteja uzsver nepieciešamību palielināt sociālo partneru un jauniešu vai jaunatnes organizāciju sadarbību pasākumos, lai atbalstītu jauniešu iniciatīvas programmas “Jaunatne Eiropai” ietvaros. Mūsu organizāciju pieredze var būt spēcīgs stimuls Eiropas jauniešu iniciatīvai, uzņēmībai un jaunradei. |
| --- | --- |

3.21

Turklāt Komiteja uzsver nepieciešamību palielināt sociālo partneru un jauniešu vai jaunatnes organizāciju sadarbību pasākumos, lai atbalstītu jauniešu iniciatīvas programmas “Jaunatne Eiropai” ietvaros. Mūsu organizāciju pieredze var būt spēcīgs stimuls Eiropas jauniešu iniciatīvai, uzņēmībai un jaunradei.

| 3.22 | Komiteja pozitīvi novērtē jaunatnes asociāciju atbalsta pasākumus kā veidu, lai veicinātu jauniešu iesaistīšanu pilsoniskajā sabiedrībā. Tādēļ īpaši jāuzsver šādu asociāciju veicināšana vietās un jauniešu grupās, kur esošās organizācijas darbojas vāji.
  Attiecībā uz finanšu noteikumiem, kas iekļauti priekšlikumam pievienotajā pārskatā, Komiteja ir neapmierināta ar Eiropas līmenī aktīvām jaunatnes organizācijām asignētā budžeta samazinājumu. Komiteja uzskata: lai sasniegtu jaunajā programmā paredzētos mērķus, šai akcijai paredzētā budžeta daļa nedrīkst noslīdēt zemāk par attiecīgo līmeni programmā “JAUNATNE”. |
| --- | --- |

3.22

Komiteja pozitīvi novērtē jaunatnes asociāciju atbalsta pasākumus kā veidu, lai veicinātu jauniešu iesaistīšanu pilsoniskajā sabiedrībā. Tādēļ īpaši jāuzsver šādu asociāciju veicināšana vietās un jauniešu grupās, kur esošās organizācijas darbojas vāji.

Attiecībā uz finanšu noteikumiem, kas iekļauti priekšlikumam pievienotajā pārskatā, Komiteja ir neapmierināta ar Eiropas līmenī aktīvām jaunatnes organizācijām asignētā budžeta samazinājumu. Komiteja uzskata: lai sasniegtu jaunajā programmā paredzētos mērķus, šai akcijai paredzētā budžeta daļa nedrīkst noslīdēt zemāk par attiecīgo līmeni programmā “JAUNATNE”.

| 3.23 | Komiteja atzinīgi novērtē jauno iniciatīvu, ar ko nākuši klajā Francijas, Vācijas, Spānijas un Zviedrijas valstu vadītāji un valdības, lai parakstītu Eiropas jaunatnes paktu kā Lisabonas stratēģijas daļu, tādējādi attīstot jaunus veidus, kā jauniešus iesaistīt politikā.
  Komiteja ir pārliecināta, ka minētais pakts jāuzskata par veidu, kā iegūt rezultātus tādās jomās kā nodarbinātība, sociālā integrācija, Eiropas Savienības jaunatnes politika un programma “Jaunatne darbībā”, un par jaunu punktu Eiropas Jaunatnes politikas darba kārtībā. |
| --- | --- |

3.23

Komiteja atzinīgi novērtē jauno iniciatīvu, ar ko nākuši klajā Francijas, Vācijas, Spānijas un Zviedrijas valstu vadītāji un valdības, lai parakstītu Eiropas jaunatnes paktu kā Lisabonas stratēģijas daļu, tādējādi attīstot jaunus veidus, kā jauniešus iesaistīt politikā.

Komiteja ir pārliecināta, ka minētais pakts jāuzskata par veidu, kā iegūt rezultātus tādās jomās kā nodarbinātība, sociālā integrācija, Eiropas Savienības jaunatnes politika un programma “Jaunatne darbībā”, un par jaunu punktu Eiropas Jaunatnes politikas darba kārtībā.

Briselē, 2005. gada 10. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  CES 769/1986

1

CES 769/1986

(2)  OV C 159, 17.06.1991

2

(3)  OV C 148, 30.05.1994

3

(4)  OV C 158, 26.05.1997

4

(5)  OV C 410, 30.12.1998

5

(6)  OV C 10, 14.01.2004

6

(7)  OV C 116, 20.04.2001

7

(8)  OV C 410, 30.12.1998

8

(9)  COM (2004) 154 final.

9

COM (2004) 154 final.

(10)  OV C 116, 20.04.2001

10

(11)  OV C 133, 28.04.1997, Atzinums par “Zaļo grāmatu par izglītību, apmācību un zinātnisko izpēti: šķēršļi pārrobežu mobilitātei.”

11

Zaļo grāmatu par izglītību, apmācību un zinātnisko izpēti

šķēršļi pārrobežu mobilitātei.

OV C 149, 21.06.2002, Atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un apmesties uz dzīvi dalībvalstu teritorijā

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Sekojošie grozījumi, lai arī noraidīti, saņēma vairāk nekā vienu ceturtdaļu no kopējā balsu skaita

Jauns 3.14 punkts:

“Komisijai jāpārliecinās, lai Jaunatnes programmu vadošo nacionālo aģentūru darbs tiktu koordinēts tādā veidā, ka programmas īstenošanas decentralizācija dalībvalstīs nerada jaunas barjeras, lai iesaistītos šajā programmā.

Nacionālo aģentūru darbs un prakse, īstenojot jauno” Jaunatne darbībā “programmu, ir jāuzrauga un jāvērtē komitejai, kuras sastāvā ir Eiropas Komisijas amatpersonas un attiecīgie sociālie partneri.”

Pamatojums

Ierosinājums par “Jaunatne darbībā” programmu ir daudz decentralizētāks nekā pašreizējā “Jaunatnes programma”. Īstenošanas gaitā nacionālajām jaunatnes aģentūrām valstīs, kas piedalās programmā, ir vislielākā nozīme, un tās pieņem vissvarīgākos lēmumus, tās nosaka valsts prioritātes un lemj par daudzām programmas īstenošanas detaļām. Decentralizācija ir liela problēma daudzām Eiropas jaunatnes organizācijām un tīkliem. Saistībā ar nacionālo aģentūru atšķirīgajām valsts prioritātēm un to dažādo pieeju partnerattiecībām Eiropas jaunatnes organizācijas un to filiāles dažādās valstīs nevar sadarboties vēlamajā veidā.

Balsojuma rezultāti:

Par: 51

Pret: 72

Atturējās: 30

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/52

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Eiropas Investīciju bankas lomu valsts un privātajās partnerattiecībās (VPP) un to ietekmi uz izaugsmi

(2005/C 234/12)

2004. gada 27. aprīlī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar iekšējā reglamenta 29. panta 2. daļu nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par Eiropas Investīciju bankas lomu valsts un privātajās partnerattiecībās (VPP) un to ietekmi uz izaugsmi.

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa, kam tika uzticēts sgatavot Komitejas atzinumu par šo tematu, pieņēma savu atzinumu 2005. gada 16. februārī (ziņotājs: LEVAUX kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja savā 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (2005. gada 10. marta sēdē), pieņēma šo atzinumu ar 153 balsīm “par”, nevienu balsi “pret” un 5 balsīm atturoties.

1.   Ievads

| 1.1 | Šis atzinums lielā mērā balstīts uz Eiropas Investīciju bankas 2004. gada jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai sagatavoto informatīvo dokumentu (1). |
| --- | --- |

1.1

Šis atzinums lielā mērā balstīts uz Eiropas Investīciju bankas 2004. gada jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai sagatavoto informatīvo dokumentu (1).

| 1.2 | Patreiz Eiropas valstis valsts un privāto partnerību mehānismu (koncesijas un citas līgumu formas) izmanto ļoti atšķirīgi. VPP termins ietver ļoti dažādas situācijas, un Eiropas Investīciju bankai “galvenā kādas VPP iezīme ir riska sadales attiecības starp valsts un privātajiem partneriem, pamatojoties uz kopējām saistībām par kāda sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu”. |
| --- | --- |

1.2

Patreiz Eiropas valstis valsts un privāto partnerību mehānismu (koncesijas un citas līgumu formas) izmanto ļoti atšķirīgi. VPP termins ietver ļoti dažādas situācijas, un Eiropas Investīciju bankai “galvenā kādas VPP iezīme ir riska sadales attiecības starp valsts un privātajiem partneriem, pamatojoties uz kopējām saistībām par kāda sabiedriskas nozīmes mērķa sasniegšanu”.

2.   VPP un Eiropas Investīciju bankas loma

2.1   No Eiropas vēstures

| 2.1.1 | Pirms 2000 gadiem Romas impērijā pasta pārvadāšanu, “vehiculatio”, pārraudzīja imperators, bet vietējās pārvaldības (municipalitātes) pārraudzīja “stationes” jeb pasta stacijas.
  Pēc izsoles uzaicinājuma tika noslēgts līgums ar milzīgo pasta ēku vadītājiem, kuriem tika uzticēta to būve, uzturēšana un darbības nodrošināšana uz pieciem gadiem — “lustrum”, kas romāņu tiesībās bija diezgan ierasts termiņš, un tas bieži vien sastopams tieši zemes īpašumu jomā (jo īpaši saistībā ar līgumiem, ko noslēdz uz laiku). Šādi līgumi no jauna parādās tikai pēc divpadsmit gadsimtiem.
  Uz koncesijas līgumu pamata bija dibināts ne tikai imperatora Augusta pasts, bet tika būvētas arī ostas, pirtis, tirgi un pat ceļi! |
| --- | --- |

2.1.1

Pirms 2000 gadiem Romas impērijā pasta pārvadāšanu, “vehiculatio”, pārraudzīja imperators, bet vietējās pārvaldības (municipalitātes) pārraudzīja “stationes” jeb pasta stacijas.

Pēc izsoles uzaicinājuma tika noslēgts līgums ar milzīgo pasta ēku vadītājiem, kuriem tika uzticēta to būve, uzturēšana un darbības nodrošināšana uz pieciem gadiem — “lustrum”, kas romāņu tiesībās bija diezgan ierasts termiņš, un tas bieži vien sastopams tieši zemes īpašumu jomā (jo īpaši saistībā ar līgumiem, ko noslēdz uz laiku). Šādi līgumi no jauna parādās tikai pēc divpadsmit gadsimtiem.

Uz koncesijas līgumu pamata bija dibināts ne tikai imperatora Augusta pasts, bet tika būvētas arī ostas, pirtis, tirgi un pat ceļi!

| 2.1.2 | XIX gadsimtā uz koncesijas līgumu pamata pilnībā tika uzbūvēts Eiropas dzelzceļa tīkls, un ne tikai to sliežu ceļi un celtniecības darbi, bet arī citi municipālie sabiedriskie pakalpojumi: ūdens, gāze, elektrība, atkritumu izvešana, telefons utt. |
| --- | --- |

2.1.2

XIX gadsimtā uz koncesijas līgumu pamata pilnībā tika uzbūvēts Eiropas dzelzceļa tīkls, un ne tikai to sliežu ceļi un celtniecības darbi, bet arī citi municipālie sabiedriskie pakalpojumi: ūdens, gāze, elektrība, atkritumu izvešana, telefons utt.

| 2.1.3 | Lielākajā daļā dalībvalstu publiskā iepirkuma tiesības ir cēlušās tieši no koncesijas tiesībām. |
| --- | --- |

2.1.3

Lielākajā daļā dalībvalstu publiskā iepirkuma tiesības ir cēlušās tieši no koncesijas tiesībām.

| 2.1.4 | XX gadsimtā koncesijas līgumi ļauj uzbūvēt ne tikai autoceļus un auto stāvvietas, bet arī ūdens apgādes sistēmas, muzejus, lidostas, tramvaju ceļus un metro, veikt pilsētu dzīvojamo kvartālu ierīkošanu, pilnīgu skolu un slimnīcu renovāciju utt. |
| --- | --- |

2.1.4

XX gadsimtā koncesijas līgumi ļauj uzbūvēt ne tikai autoceļus un auto stāvvietas, bet arī ūdens apgādes sistēmas, muzejus, lidostas, tramvaju ceļus un metro, veikt pilsētu dzīvojamo kvartālu ierīkošanu, pilnīgu skolu un slimnīcu renovāciju utt.

| 2.1.5 | Ļoti daudzas valstis ir iesaistījušās VPP, un EESK savā 2004. gada 27. oktobrī pieņemtajā atzinumā (2) par Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām publiskā iepirkuma un koncesiju jomā par to ir iekļāvusi īsu pārskatu. |
| --- | --- |

2.1.5

Ļoti daudzas valstis ir iesaistījušās VPP, un EESK savā 2004. gada 27. oktobrī pieņemtajā atzinumā (2) par Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām publiskā iepirkuma un koncesiju jomā par to ir iekļāvusi īsu pārskatu.

2.2   Eiropas Investīciju bankas pasākumu apraksts

| 2.2.1 | “2003. gada oktobrī Eiropadome uzaicināja Komisiju un Eiropas Investīciju banku izanalizēt iespējas, kā labāk mobilizēt valsts un privātā sektora Izaugsmes iniciatīvas finansiālo atbalstu un kā labāk izmantot vairākus priekšlikumus, kuri varētu sekmēt VPP attīstību.” |
| --- | --- |

2.2.1

“2003. gada oktobrī Eiropadome uzaicināja Komisiju un Eiropas Investīciju banku izanalizēt iespējas, kā labāk mobilizēt valsts un privātā sektora Izaugsmes iniciatīvas finansiālo atbalstu un kā labāk izmantot vairākus priekšlikumus, kuri varētu sekmēt VPP attīstību.”

| 2.2.2 | Komisija ar Bankas palīdzību sagatavoja vairākus pasākumus, kas tika iekļauti Izaugsmes iniciatīvā, kuru savukārt 2003. gada decembrī Briselē apstiprināja Eiropadome. Priekšlikumu fokusā bija tāda regulējošās, finanšu un administratīvās bāzes izveide, kas veicinātu privātās investīcijas un Kopienas resursu mobilizāciju, aicinot dalībvalstis turpināt pārvirzīt valsts izdevumus uz jomām, kur tas veicinātu izaugsmi, nepalielinot valsts budžeta izdevumus. |
| --- | --- |

2.2.2

Komisija ar Bankas palīdzību sagatavoja vairākus pasākumus, kas tika iekļauti Izaugsmes iniciatīvā, kuru savukārt 2003. gada decembrī Briselē apstiprināja Eiropadome. Priekšlikumu fokusā bija tāda regulējošās, finanšu un administratīvās bāzes izveide, kas veicinātu privātās investīcijas un Kopienas resursu mobilizāciju, aicinot dalībvalstis turpināt pārvirzīt valsts izdevumus uz jomām, kur tas veicinātu izaugsmi, nepalielinot valsts budžeta izdevumus.

| 2.2.3 | Eiropas Investīciju bankas Padomē iesniegtie priekšlikumi galvenokārt attiecās uz lielu papildus resursu piešķiršanu gan Eiropas transporta tīkliem (ETT), gan i2i (3). iniciatīvai, kas ir divas galvenās Izaugsmes iniciatīvas daļas (4). Eiropas Investīciju banka ir uzņēmusies šādas saistības:






  — | darīt visu nepieciešamo, lai paplašinātu to finanšu instrumentu gammu, kurus izmanto šīm divām būtiskajām daļām, jo īpaši VPP paredzētā finansējuma jomā (...): |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Eiropas Investīciju bankas Padomē iesniegtie priekšlikumi galvenokārt attiecās uz lielu papildus resursu piešķiršanu gan Eiropas transporta tīkliem (ETT), gan i2i (3). iniciatīvai, kas ir divas galvenās Izaugsmes iniciatīvas daļas (4). Eiropas Investīciju banka ir uzņēmusies šādas saistības:

—

darīt visu nepieciešamo, lai paplašinātu to finanšu instrumentu gammu, kurus izmanto šīm divām būtiskajām daļām, jo īpaši VPP paredzētā finansējuma jomā (...):

| — | uzlabot institucionālās saites ar Komisiju, dalībvalstīm, specializētajām finanšu institūcijām (jo īpaši ar valstu darba grupām, kas atbildīgas par VPP), kā arī ar banku sektoru un kapitāla tirgiem, lai veicinātu šīm prioritārajām nozarēm paredzēto valsts un privāto finansējumu attīstību. |
| --- | --- |

—

uzlabot institucionālās saites ar Komisiju, dalībvalstīm, specializētajām finanšu institūcijām (jo īpaši ar valstu darba grupām, kas atbildīgas par VPP), kā arī ar banku sektoru un kapitāla tirgiem, lai veicinātu šīm prioritārajām nozarēm paredzēto valsts un privāto finansējumu attīstību.

| 2.2.4 | “Eiropas Investīciju bankas Izaugsmes iniciatīvas ietvaros pieņemtās saistības atbilst to Bankas iepriekšējo desmit gadu laikā jau pieņemto pasākumu uzlabošanai un attīstībai, kas paredzēti, lai privāto sektoru vairāk iedrošinātu piedalīties valsts infrastruktūru finansējumā (...)”. |
| --- | --- |

2.2.4

“Eiropas Investīciju bankas Izaugsmes iniciatīvas ietvaros pieņemtās saistības atbilst to Bankas iepriekšējo desmit gadu laikā jau pieņemto pasākumu uzlabošanai un attīstībai, kas paredzēti, lai privāto sektoru vairāk iedrošinātu piedalīties valsts infrastruktūru finansējumā (...)”.

| 2.2.5 | Savā atzinumā par Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā
   (5) EESK uzsvēra ievērojamas atšķirības dalībvalstu attieksmē pret VPP. Tā atzīmē arī, ka vietējām vai decentralizētām pašvaldībām bieži vien ir pragmatiskāka attieksme VPP ieviešanā nekā pašām valstīm. |
| --- | --- |

2.2.5

Savā atzinumā par Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā
   (5) EESK uzsvēra ievērojamas atšķirības dalībvalstu attieksmē pret VPP. Tā atzīmē arī, ka vietējām vai decentralizētām pašvaldībām bieži vien ir pragmatiskāka attieksme VPP ieviešanā nekā pašām valstīm.

3.   Eiropas Investīciju bankas sagatavotais pārskats par VPP attīstību Eiropā

3.1   VPP īpatnības

| 3.1.1 | Jēdziens “valsts un privātā partnerība” tiek plaši izmantots jau kopš 90. gadiem, tomēr vēl arvien nepastāv vienots Eiropas VPP modelis (...). |
| --- | --- |

3.1.1

Jēdziens “valsts un privātā partnerība” tiek plaši izmantots jau kopš 90. gadiem, tomēr vēl arvien nepastāv vienots Eiropas VPP modelis (...).

| 3.1.2 | Eiropā jaunās ar infrastruktūrām saistītās investīcijas arvien biežāk tiek realizētas dažādās VPP struktūrās, balstoties uz privātā sektora piedalīšanās principu, sadalot valsts infrastruktūru nodrošināšanas riskus un izmantojot finansējumu vai nu no lietotāja, vai no valsts līdzekļiem proporcionāli nodrošinātajam pakalpojumam un/vai privātajam sektoram nodotajam riskam. Kā piemēru šīm valsts infrastruktūrām var minēt lidostas, dzelzceļus, ceļus, tiltus, tuneļus, apkārtējās vides aizsardzības iekārtas (tādas kā atkritumu dedzināšanas un attīrīšanas stacijas) un sabiedriskās celtnes, jo īpaši administratīvās ēkas, skolas, slimnīcas un cietumus (...).
  2. pielikums parāda “VPP programmu, uz tām attiecošos juridisko sistēmu un iesaistīto valsts pārvaldes iestāžu 25 valstu ES (...)attīstības pakāpi 2003. gada beigās”. |
| --- | --- |

3.1.2

Eiropā jaunās ar infrastruktūrām saistītās investīcijas arvien biežāk tiek realizētas dažādās VPP struktūrās, balstoties uz privātā sektora piedalīšanās principu, sadalot valsts infrastruktūru nodrošināšanas riskus un izmantojot finansējumu vai nu no lietotāja, vai no valsts līdzekļiem proporcionāli nodrošinātajam pakalpojumam un/vai privātajam sektoram nodotajam riskam. Kā piemēru šīm valsts infrastruktūrām var minēt lidostas, dzelzceļus, ceļus, tiltus, tuneļus, apkārtējās vides aizsardzības iekārtas (tādas kā atkritumu dedzināšanas un attīrīšanas stacijas) un sabiedriskās celtnes, jo īpaši administratīvās ēkas, skolas, slimnīcas un cietumus (...).

2. pielikums parāda “VPP programmu, uz tām attiecošos juridisko sistēmu un iesaistīto valsts pārvaldes iestāžu 25 valstu ES (...)attīstības pakāpi 2003. gada beigās”.

| 3.1.3 | “Publiskajā sektorā kādas VPP programmas galvenais mērķis ir mobilizēt privātā sektora kompetences, lai uzlabotu publiskā sektora sniegtos pakalpojumus”.(...) Tādēļ “VPP” bieži vien raksturo šādas publiskā sektora prasības:






  — | līguma slēgšana par pakalpojumu pārdošanu, nevis aktīva iegāde; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

“Publiskajā sektorā kādas VPP programmas galvenais mērķis ir mobilizēt privātā sektora kompetences, lai uzlabotu publiskā sektora sniegtos pakalpojumus”.(...) Tādēļ “VPP” bieži vien raksturo šādas publiskā sektora prasības:

—

līguma slēgšana par pakalpojumu pārdošanu, nevis aktīva iegāde;

| — | vajadzību definēšana, pamatojoties uz rezultātiem, nevis uz resursiem, |
| --- | --- |

—

vajadzību definēšana, pamatojoties uz rezultātiem, nevis uz resursiem,

| — | atlīdzība privātajam sektoram, pamatojoties uz reāli sniegto pakalpojumu līmeni un kvalitāti; |
| --- | --- |

—

atlīdzība privātajam sektoram, pamatojoties uz reāli sniegto pakalpojumu līmeni un kvalitāti;

| — | dažreiz obligāta prasība attiecībā uz projekta izstrādi, būvdarbiem un aktīvu ekspluatāciju visā projekta ciklā, ja ir skaidrs, ka katru projekta komponentu atsevišķi nevar nodrošināt par lētāku cenu; |
| --- | --- |

—

dažreiz obligāta prasība attiecībā uz projekta izstrādi, būvdarbiem un aktīvu ekspluatāciju visā projekta ciklā, ja ir skaidrs, ka katru projekta komponentu atsevišķi nevar nodrošināt par lētāku cenu;

| — | risku pārnešanas uz privāto sektoru optimizācija, pamatojoties uz principu, ka katru no riskiem jākontrolē tai darījumā iesaistītajai pusei, kas spējīga to darīt vislabāk; |
| --- | --- |

—

risku pārnešanas uz privāto sektoru optimizācija, pamatojoties uz principu, ka katru no riskiem jākontrolē tai darījumā iesaistītajai pusei, kas spējīga to darīt vislabāk;

| — | prasība privātā sektora partnerim sagādāt visus vai daļu no nepieciešamajiem resursiem ar projektu saistīto investīciju finansēšanai, ja ir skaidrs, ka augstākas finansējuma izmaksas kompensē citu izmaksu samazināšana, kā arī īss sniedzamā pakalpojuma īstenošanas termiņš; |
| --- | --- |

—

prasība privātā sektora partnerim sagādāt visus vai daļu no nepieciešamajiem resursiem ar projektu saistīto investīciju finansēšanai, ja ir skaidrs, ka augstākas finansējuma izmaksas kompensē citu izmaksu samazināšana, kā arī īss sniedzamā pakalpojuma īstenošanas termiņš;

| — | dažādu atlīdzības veidu izmantošana, tādu kā tirdzniecības ienākumi, netiešās ceļa nodevas, resursu pieejamības maksa u.c. |
| --- | --- |

—

dažādu atlīdzības veidu izmantošana, tādu kā tirdzniecības ienākumi, netiešās ceļa nodevas, resursu pieejamības maksa u.c.

3.2   VPP attīstības virzītājspēki Eiropā

| 3.2.1 | “Eiropas infrastruktūru attīstīšanā VPP struktūras (...) var ieņemt nozīmīgu vietu. Ņemot vērā, ka publiskā un privātā sektora sadarbībā pastāvīgi tiek izmantotas abu sektoru priekšrocības un to sadarbības iespējamais sinerģisms, VPP var dot savu ieguldījumu sabiedrisko pakalpojumu kvalitatīvā un kvantitatīvajā uzlabošanā.” |
| --- | --- |

3.2.1

“Eiropas infrastruktūru attīstīšanā VPP struktūras (...) var ieņemt nozīmīgu vietu. Ņemot vērā, ka publiskā un privātā sektora sadarbībā pastāvīgi tiek izmantotas abu sektoru priekšrocības un to sadarbības iespējamais sinerģisms, VPP var dot savu ieguldījumu sabiedrisko pakalpojumu kvalitatīvā un kvantitatīvajā uzlabošanā.”

| 3.2.2 | VPP ļauj izmantot privātā sektora efektivitāti un ieviest piemērotus riska sadales mehānismus starp valsts sektoru un privāto sektoru. Diemžēl tas ne vienmēr tā ir bijis, īpaši saistībā ar atsevišķiem lieliem informācijas tehnoloģijas projektiem. Riska nodošanas, kā arī vēlākās riska un ar to saisttās atlīdzības izlīdzināšanas iespēja projekta struktūras ietvaros ir izrādījusies ļoti nozīmīga, jo tā VPP ļauj uzlabot publiskā sektora pasākumu izdevīgumu (Value for Money) (...). |
| --- | --- |

3.2.2

VPP ļauj izmantot privātā sektora efektivitāti un ieviest piemērotus riska sadales mehānismus starp valsts sektoru un privāto sektoru. Diemžēl tas ne vienmēr tā ir bijis, īpaši saistībā ar atsevišķiem lieliem informācijas tehnoloģijas projektiem. Riska nodošanas, kā arī vēlākās riska un ar to saisttās atlīdzības izlīdzināšanas iespēja projekta struktūras ietvaros ir izrādījusies ļoti nozīmīga, jo tā VPP ļauj uzlabot publiskā sektora pasākumu izdevīgumu (Value for Money) (...).

| 3.2.3 | Līdztekus publiskā iepirkuma noteikumu reformai tas ļāva privātajam sektoram daudzās ES valstīs pozitīvi reaģēt uz jaunajām iespējām iesaistīties valsts infrastruktūru izveidošanā un ekspluatācijā (...). |
| --- | --- |

3.2.3

Līdztekus publiskā iepirkuma noteikumu reformai tas ļāva privātajam sektoram daudzās ES valstīs pozitīvi reaģēt uz jaunajām iespējām iesaistīties valsts infrastruktūru izveidošanā un ekspluatācijā (...).

| 3.2.4 | Tāpat tas dod iespēju vismazākajām privātajām sabiedrībām, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem piedalīties liela mēroga projektos (un saņemt ilgtermiņa aizdevumus) ar nosacījumiem, pēc kuriem tas būtu problemātiski ierastā privātā sektora iepirkumu tirgus ietvaros, kur “finansējums notiek no bilances” (...). |
| --- | --- |

3.2.4

Tāpat tas dod iespēju vismazākajām privātajām sabiedrībām, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem piedalīties liela mēroga projektos (un saņemt ilgtermiņa aizdevumus) ar nosacījumiem, pēc kuriem tas būtu problemātiski ierastā privātā sektora iepirkumu tirgus ietvaros, kur “finansējums notiek no bilances” (...).

| 3.2.5 | Pēc tam, kad valsts sektorā ir bijušas finansiālās grūtības, ko izraisījusi tāda politika, kuras dēļ gadiem ilgi nav notikuši sabiedrisko pakalpojumu jomā nepieciešamie ieguldījumi, sabiedrisko pakalpojumu uzlabošana prasa investīciju palielināšanu un to projektu ieviešanas paātrināšanu, kurus, iespējams, nevarēs finansēt ierastās iepirkumu procedūras ietvaros. Jāatzīst tomēr, ka novatoriska pieeja ieguldījumu projektu finansēšanai valsts sektorā var nodrošināt labāku naudas izmantošanu nekā VPP. |
| --- | --- |

3.2.5

Pēc tam, kad valsts sektorā ir bijušas finansiālās grūtības, ko izraisījusi tāda politika, kuras dēļ gadiem ilgi nav notikuši sabiedrisko pakalpojumu jomā nepieciešamie ieguldījumi, sabiedrisko pakalpojumu uzlabošana prasa investīciju palielināšanu un to projektu ieviešanas paātrināšanu, kurus, iespējams, nevarēs finansēt ierastās iepirkumu procedūras ietvaros. Jāatzīst tomēr, ka novatoriska pieeja ieguldījumu projektu finansēšanai valsts sektorā var nodrošināt labāku naudas izmantošanu nekā VPP.

| 3.2.6 | EIB uzsver, ka “tā kā liela daļa šo projektu ir klasificēti kā operācijas, kas saskaņā ar ESA 95 (Eiropas integrētā tautsaimniecības kontu sistēma) (6) vadlīnijām iekļautas valsts deficīta uzskaites bilancē, jautājums par to uzskaiti valsts grāmatvedības ietvaros ir tikai viens no daudzajiem faktoriem, ko valsts vara var ņemt vērā, lemjot par VPP kopējās programmas akceptēšanu, un tas noteikti nav pats svarīgākais”. EESK atgādina, ka EUROSTAT (7) ir definējis VPP projektu reģistrācijas dalībvalstu valsts grāmatvedībās noteikumus. Tajos ņemti vērā:






  — | būvniecības riska nodošanas no publiskā partnera privātajam partnerim kārtība, |
| --- | --- | --- |

3.2.6

EIB uzsver, ka “tā kā liela daļa šo projektu ir klasificēti kā operācijas, kas saskaņā ar ESA 95 (Eiropas integrētā tautsaimniecības kontu sistēma) (6) vadlīnijām iekļautas valsts deficīta uzskaites bilancē, jautājums par to uzskaiti valsts grāmatvedības ietvaros ir tikai viens no daudzajiem faktoriem, ko valsts vara var ņemt vērā, lemjot par VPP kopējās programmas akceptēšanu, un tas noteikti nav pats svarīgākais”. EESK atgādina, ka EUROSTAT (7) ir definējis VPP projektu reģistrācijas dalībvalstu valsts grāmatvedībās noteikumus. Tajos ņemti vērā:

—

būvniecības riska nodošanas no publiskā partnera privātajam partnerim kārtība,

| — | projekta nodošanas ekspluatācijā kritēriji, |
| --- | --- |

—

projekta nodošanas ekspluatācijā kritēriji,

| — | dažkārt izmantotāja prasības. |
| --- | --- |

—

dažkārt izmantotāja prasības.

| 3.2.7 | EESK atzīst, ka VPP attīstībā ir sasniegti panākumi, tomēr vēl saglabājas daudzi šķēršļi, kas būs jāpārvar, pirms dalībvalstu publiskās iestādes regulāri piedalīsies šādā partnerībā. |
| --- | --- |

3.2.7

3.3   VPP un izdevīgums

| 3.3.1 | “Valdībai, kas gatavojas uzsākt VPP programmu, galvenais izskatāmais jautājums ir pēc iespējas izdevīgāka cenas un iegūtās vērtības attiecība (...). Principam “nav atlīdzības bez sniegtā pakalpojuma” būtu jānodrošina, privātā partnera ieinteresētība projekta aktīvus piegādāt un ekspluatēt noteiktajos termiņos. (...) Atsevišķās valstīs tradicionālajos publiskajos iepirkumos dažkārt grūtības sagādāievērojama projektu izpildes kavēšanās un līdzekļu pārtēriņš, bet ar tādām pašām problēmām sastopas arī dažas VPP. Tur, kur uzturēšana visā projekta cikla garumā ir privātā sektora pienākums, ekspluatētāji ir ieinteresēti optimizēt investīciju un uzturēšanas izdevumus visā projekta darbības laikā (...). Tomēr var minēt arī piemērus, kad ekspluatētāji turpinājuši izmantot līgumus, kaut bija notikusi neparedzēta apstākļu maiņa vai izmaksu prognozes izrādījušās neprecīzas.” |
| --- | --- |

3.3.1

“Valdībai, kas gatavojas uzsākt VPP programmu, galvenais izskatāmais jautājums ir pēc iespējas izdevīgāka cenas un iegūtās vērtības attiecība (...). Principam “nav atlīdzības bez sniegtā pakalpojuma” būtu jānodrošina, privātā partnera ieinteresētība projekta aktīvus piegādāt un ekspluatēt noteiktajos termiņos. (...) Atsevišķās valstīs tradicionālajos publiskajos iepirkumos dažkārt grūtības sagādāievērojama projektu izpildes kavēšanās un līdzekļu pārtēriņš, bet ar tādām pašām problēmām sastopas arī dažas VPP. Tur, kur uzturēšana visā projekta cikla garumā ir privātā sektora pienākums, ekspluatētāji ir ieinteresēti optimizēt investīciju un uzturēšanas izdevumus visā projekta darbības laikā (...). Tomēr var minēt arī piemērus, kad ekspluatētāji turpinājuši izmantot līgumus, kaut bija notikusi neparedzēta apstākļu maiņa vai izmaksu prognozes izrādījušās neprecīzas.”

| 3.3.2 | Publiskā sektora ieinteresētība riska nodošanā jāizskata katrā gadījumā atsevišķi saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodoloģiju, ko parasti apzīmē ar kā “Public Sector Comparator” (valsts sektora salīdzinātājs) vai “PSC”. (...) Mehānismi, kas ļauj izplatīt labāko pieredzi, tādi kā VPP darba grupu un specializēto vienību izveide un vispārpieņemtu salīdzinošās novērtēšanas instrumentu izdevīguma novērtēšanai izmantošana arī var būt ļoti noderīgi (...). EESK norāda, ka vairākās dalībvalstīs ir izveidotas ekspertu grupas VPP līgumu ieviešanai un labākās prakses izvēlei. Tāpat tā norāda, ka plašāk jāievieš valsts un privāto uzņēmumu īstenoto projektu salīdzināšana (izmaksas, sasniegumi utt.) un ka to koordinācija Eiropas līmenī jāveic augsta līmeņa ekspertu grupai. |
| --- | --- |

3.3.2

Publiskā sektora ieinteresētība riska nodošanā jāizskata katrā gadījumā atsevišķi saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodoloģiju, ko parasti apzīmē ar kā “Public Sector Comparator” (valsts sektora salīdzinātājs) vai “PSC”. (...) Mehānismi, kas ļauj izplatīt labāko pieredzi, tādi kā VPP darba grupu un specializēto vienību izveide un vispārpieņemtu salīdzinošās novērtēšanas instrumentu izdevīguma novērtēšanai izmantošana arī var būt ļoti noderīgi (...). EESK norāda, ka vairākās dalībvalstīs ir izveidotas ekspertu grupas VPP līgumu ieviešanai un labākās prakses izvēlei. Tāpat tā norāda, ka plašāk jāievieš valsts un privāto uzņēmumu īstenoto projektu salīdzināšana (izmaksas, sasniegumi utt.) un ka to koordinācija Eiropas līmenī jāveic augsta līmeņa ekspertu grupai.

4.   Eiropas Investīciju bankas piedalīšanās VPP

4.1   Finansējuma principi

| 4.1.1 | Pirmkārt, Banka pieprasa, lai visi tās atbalstītie projekti finansiāli būtu spēcīgi, ekonomiski un tehniski dzīvotspējīgi, atbilstu tās noteiktajām vides normām, un tiktu pieškirti konkursa kārtībā atbilstoši ES publiskā iepirkuma noteikumiem (...). |
| --- | --- |

4.1.1

Pirmkārt, Banka pieprasa, lai visi tās atbalstītie projekti finansiāli būtu spēcīgi, ekonomiski un tehniski dzīvotspējīgi, atbilstu tās noteiktajām vides normām, un tiktu pieškirti konkursa kārtībā atbilstoši ES publiskā iepirkuma noteikumiem (...).

| 4.1.2 | Visos iespējamos gadījumos Eiropas Investīciju banka ieskaitās projektu sākotnējā stadijā, pirms iepirkuma, un tā sadarbojas bez izņēmuma ar visiem konkursa dalībniekiem (...). Tas nodrošina solītāju izvēli īpaši ņemot vērā to, cik lielā mērā tie EIB iesaistīšanās finansiālās priekšrocības pārnes uz publisko sektoru. |
| --- | --- |

4.1.2

Visos iespējamos gadījumos Eiropas Investīciju banka ieskaitās projektu sākotnējā stadijā, pirms iepirkuma, un tā sadarbojas bez izņēmuma ar visiem konkursa dalībniekiem (...). Tas nodrošina solītāju izvēli īpaši ņemot vērā to, cik lielā mērā tie EIB iesaistīšanās finansiālās priekšrocības pārnes uz publisko sektoru.

| 4.1.3 | Bankas princips papildināt citus finansētājus (...) tiek paturēts (...) mehānismos. |
| --- | --- |

4.1.3

Bankas princips papildināt citus finansētājus (...) tiek paturēts (...) mehānismos.

| 4.1.4 | Tādēļ daudzi Eiropas Investīciju bankas aizdevumi VPP tipa projektiem tiek piesaistīti bankas garantijām vai kādas nozares apdrošināšanai līdz atmaksāšanas termiņam, vai nu laikam, kad projekts attaisnojies ekspluatācijā (...). |
| --- | --- |

4.1.4

Tādēļ daudzi Eiropas Investīciju bankas aizdevumi VPP tipa projektiem tiek piesaistīti bankas garantijām vai kādas nozares apdrošināšanai līdz atmaksāšanas termiņam, vai nu laikam, kad projekts attaisnojies ekspluatācijā (...).

| 4.1.5 | “Bankas izsniegtā VPP kredītportfeļa kvalitāti pastiprina valsts sektora atbalsts maksājumu plūsmai uz daudziem VPP projektiem. Daudzos VPP tipa projektos (piemēram, saistītos ar slimnīcām un skolām Apvienotajā Karalistē), maksājumu saistības ir vienīgi valsts sektoram un uzņēmējiem nav nekādu saistību attiecībā uz “pieprasījuma risku”. Parasti VPP atbalsta arī stabila regulējošā bāze un līgumi. (...) Visbeidzot, neskatoties uz to, ka to pasākumu apjoms, kas saistīti ar VPP ir audzis (3. pielikums), attiecīgo aizdevumu summas salīdzinājumā ar kopējo aizdevumu apjomu ir relatīvi ierobežotas (...)”. |
| --- | --- |

4.1.5

“Bankas izsniegtā VPP kredītportfeļa kvalitāti pastiprina valsts sektora atbalsts maksājumu plūsmai uz daudziem VPP projektiem. Daudzos VPP tipa projektos (piemēram, saistītos ar slimnīcām un skolām Apvienotajā Karalistē), maksājumu saistības ir vienīgi valsts sektoram un uzņēmējiem nav nekādu saistību attiecībā uz “pieprasījuma risku”. Parasti VPP atbalsta arī stabila regulējošā bāze un līgumi. (...) Visbeidzot, neskatoties uz to, ka to pasākumu apjoms, kas saistīti ar VPP ir audzis (3. pielikums), attiecīgo aizdevumu summas salīdzinājumā ar kopējo aizdevumu apjomu ir relatīvi ierobežotas (...)”.

| 4.1.6 | EESK atzīmē, ka Eiropas Investīciju banka VPP projektus finansē apjomā no vienas sestās daļas līdz pusei no kopējā investīciju apjoma. |
| --- | --- |

4.1.6

EESK atzīmē, ka Eiropas Investīciju banka VPP projektus finansē apjomā no vienas sestās daļas līdz pusei no kopējā investīciju apjoma.

4.2   Bankas iesaistīšanās VPP projektos

4.2.1   Eiropas Investīciju bankas iesaistīšanās pa nozarēm

“2003. gada laikā Banka 17 jauniem VPP projektiem bija piešķīrusi aizdevumus par kopējo summu EUR 2,7 miljardi. Pamatojoties uz tās portfeli, kopējā Eiropas Investīciju bankas nominālā iesaistīšanās un svērtā riska iesaistīšanās VPP projektos bija attiecīgi EUR 14,7 miljardi un EUR 5,9 miljardi. Plašākās iesaistīšanās VPP portfeļa ietvaros paradītas (...) 4. pielikuma A tabulā”.

4.2.2   Eiropas Investīciju bankas iesaistīšanās pa valstīm

“Iesaistīšanās pa valstīm” paradīta 4. pielikuma B tabulā. “Svērtā riska atbalsts pašlaik ir virzīts galvenokārt uz Apvienoto Karalisti, Portugāli un Spāniju (...)”.

4.3   Aizdevumu ilgums

“VPP projektiem piešķirtos aizdevumus raksturo gari atmaksāšanas termiņi (...)”. (4. pielikuma C tabula).

4.3.1   Eiropas Investīciju bankas atbalstu pārskats pēc aizdevumu termiņa

“2003. gada 31. decembrī 83 % VPP projektu nominālā atbalsta un 87 % svērtā riska atbalsta attiecās uz aizdevumiem, kuru termiņš ir 20 gadi un vairāk. Visgarākie aizdevumu atmaksas termiņi saistīti ar sociālajām infrastruktūrām (galvenokārt slimnīcas, ko raksturo ekonomiskās dzīves ilgums un spēcīgas publiskā sektora saistības), kā arī pilsētas labiekārtošanu, vietējā transporta nozarēm, kur aizdevumu termiņš galvenokārt ir starp 25 un 30 gadiem (...)”. EESK pasvītro, ka garo aizdevuma atmaksas termiņu dēļ paies kāds laiks, pirms pirmie VPP projekti būs noslēgušies. Tādēļ pašreiz nav iespējams izteikt galīgo spriedumu par to vērtību. Turklāt tik ilgā laika periodā apstākļi nenovēršami mainās. VPP neelastīgums tādējādi var ierobežot valsts sektora spēju pielāgoties tādai jaunai notikumu attīstībai, kas ir sabiedrības interesēs (8)
  .

4.3.2   Eiropas Investīciju bankas atbalsts nākotnē

Ir novērojama “ar VPP projektiem saistīto aizdevumu atmaksas termiņa pagarināšanas tendence (9). (...) Jāatzīmē, ka garāks termiņš kļūst par valsts sektora pieprasītu normu un ka to var izskaidrot ar nepieciešamību kaut piesardzīgi saskaņot aizdevumu atmaksāšanas termiņus ar VPP projektu ieņēmumu profiliem”.

5.   Eiropas Investīciju bankas VPP jomā iegūtās pieredzes izmantošana nākotnē

5.1   VPP projektu atlase, izskatīšana un kontrole

“Pieredze rāda, ka Bankas un iesaistīto publisko iestāžu savlaicīga dialoga par vislabāk piemērotu projektu izvēlēšanos priekšrocības (...)” ļauj tai “lielu daļu ar VPP saistītu darbību virzīt uz prioritārajām nozarēm (Eiropas transporta tīkli, izglītība un i2i., veselība) un reģionu attīstības jomām. VPP sakarā ir nepieciešama Bankas papildu kapacitāte apmācībai, tās uzbūvei un sarunu vešanai (...)”.

5.2   Ar iepirkumu un valsts atbalstu saistīti jautājumi

| 5.2.1 | “Pareiza konkurence ir viens no VPP panākumu pamatnosacījumiem. Konkursa procedūra var būt sarežģīta, tādēļ gan valsts, gan privātajā sektorā ir nepieciešams ļoti kompetents personāls. Atsevišķos gadījumos VPP izveidošana nozīmē dārgas un ilgas sarunas, citos gadījumos (bieži vien valstīs, kurām ir uzkrājusies ar koncesijām saistīta pieredze), var gadīties, ka publisko iepirkumu izdodas vienkāršot, saglabājot konkurences spiedienu. Iepirkuma procedūras izskatīšana ir būtisks uzdevums, kas Eiropas Investīciju bankai būtu jāveic darbā ar VPP projektiem (...)”. |
| --- | --- |

5.2.1

“Pareiza konkurence ir viens no VPP panākumu pamatnosacījumiem. Konkursa procedūra var būt sarežģīta, tādēļ gan valsts, gan privātajā sektorā ir nepieciešams ļoti kompetents personāls. Atsevišķos gadījumos VPP izveidošana nozīmē dārgas un ilgas sarunas, citos gadījumos (bieži vien valstīs, kurām ir uzkrājusies ar koncesijām saistīta pieredze), var gadīties, ka publisko iepirkumu izdodas vienkāršot, saglabājot konkurences spiedienu. Iepirkuma procedūras izskatīšana ir būtisks uzdevums, kas Eiropas Investīciju bankai būtu jāveic darbā ar VPP projektiem (...)”.

| 5.2.2. | Lai veicinātu veselīgu konkurenci EESK uzskata par nepieciešamu Bankas atbalstītajos projektos ievērot Eiropas konkurences likumu, jo īpaši ar valsts palīdzību saistīto likumdošanu. Šajā sakarā EESK atgādina savu nostāju iepriekšminētajā atzinumā par Zaļo grāmatu (10). |
| --- | --- |

5.2.2.

Lai veicinātu veselīgu konkurenci EESK uzskata par nepieciešamu Bankas atbalstītajos projektos ievērot Eiropas konkurences likumu, jo īpaši ar valsts palīdzību saistīto likumdošanu. Šajā sakarā EESK atgādina savu nostāju iepriekšminētajā atzinumā par Zaļo grāmatu (10).

5.3   VPP projektu izpilde

| 5.3.1 | Nacionālās audita iestādes īpašu uzmanību veltījušas daudzo savu kompetenču jomās finansēto VPP projektu izpildei, kā arī to izdevīgumam (...).
  Lai novērtētu VPP projektu rezultātus, Komiteja iesaka izmantot visas pieejamās analīzes visās valstīs, kur ir ieviesti VPP projekti. Lai gan Apvienotajā Karalistē šis instruments publisko pakalpojumu finansēšanai ir izmantots visvairāk, pieredze ir uzkrāta arī citās valstīs. Turklāt ir jāņem vērā visu pieejamo avotu analīzes, lai iegūtu pilnīgus novērtējumus, īpaši attiecībā uz sociālo partneru, un jo īpaši arodbiedrību pieredzi saistībā ar darba apstākļu un pakalpojumu kvalitātes attīstību. |
| --- | --- |

5.3.1

Nacionālās audita iestādes īpašu uzmanību veltījušas daudzo savu kompetenču jomās finansēto VPP projektu izpildei, kā arī to izdevīgumam (...).

Lai novērtētu VPP projektu rezultātus, Komiteja iesaka izmantot visas pieejamās analīzes visās valstīs, kur ir ieviesti VPP projekti. Lai gan Apvienotajā Karalistē šis instruments publisko pakalpojumu finansēšanai ir izmantots visvairāk, pieredze ir uzkrāta arī citās valstīs. Turklāt ir jāņem vērā visu pieejamo avotu analīzes, lai iegūtu pilnīgus novērtējumus, īpaši attiecībā uz sociālo partneru, un jo īpaši arodbiedrību pieredzi saistībā ar darba apstākļu un pakalpojumu kvalitātes attīstību.

| 5.3.2 | 5. pielikumā sniegti Apvienotās Karalistes National Audit Office
   (11) publicēto ziņojumu fragmenti. Šie ziņojumi atklāj, ka Apvienotajā Karalistē realizēto VPP projektu izpilde galvenokārt ir bijusi laba, jo īpaši attiecībā uz lielo infrastruktūru izmaksām un izpildes termiņiem, neskatoties uz atsevišķiem trūkumiem pirmajos projektos, kas bija saistīti ar mācību iestādēm; tie arī bijuši ļoti noderīgi, lai uzsvērtu grūtības vai izdarītās kļūdas, jo īpaši informācijas tehnoloģiju nozarē, kur VPP līdz šim nav bijušas efektīvas. Līdzīgus ziņojumus (12) publicējušas arī citu valstu audita iestādes; kā piemēru var minēt kritisku ziņojumu, ko nesen publicēja portugāļu Tribunal de Contas par programmu SCUT
   (13). |
| --- | --- |

5.3.2

5. pielikumā sniegti Apvienotās Karalistes National Audit Office
   (11) publicēto ziņojumu fragmenti. Šie ziņojumi atklāj, ka Apvienotajā Karalistē realizēto VPP projektu izpilde galvenokārt ir bijusi laba, jo īpaši attiecībā uz lielo infrastruktūru izmaksām un izpildes termiņiem, neskatoties uz atsevišķiem trūkumiem pirmajos projektos, kas bija saistīti ar mācību iestādēm; tie arī bijuši ļoti noderīgi, lai uzsvērtu grūtības vai izdarītās kļūdas, jo īpaši informācijas tehnoloģiju nozarē, kur VPP līdz šim nav bijušas efektīvas. Līdzīgus ziņojumus (12) publicējušas arī citu valstu audita iestādes; kā piemēru var minēt kritisku ziņojumu, ko nesen publicēja portugāļu Tribunal de Contas par programmu SCUT
   (13).

| 5.3.3 | Kopumā, ņemot vērā savu pieredzi, Eiropas Investīciju banka uzskata, ka tās finansēto projektu izpilde ir bijusi laba. Būvniecības projekti galvenokārt tikuši pabeigti sākotnēji līgumos paredzētajos datumos. Starp visiem projektiem tikai vienā bija notikusi ievērojama kavēšanās (...). |
| --- | --- |

5.3.3

Kopumā, ņemot vērā savu pieredzi, Eiropas Investīciju banka uzskata, ka tās finansēto projektu izpilde ir bijusi laba. Būvniecības projekti galvenokārt tikuši pabeigti sākotnēji līgumos paredzētajos datumos. Starp visiem projektiem tikai vienā bija notikusi ievērojama kavēšanās (...).

| 5.3.4 | Kopumā paredzētie projektu izpildes rādītāji tiek sasniegti laika posmā no sešiem līdz divpadsmit mēnešiem pēc procesa uzsākšanas. (...) Ar EIB projektiem saistītās garantiju atcelšanas un refinansēšanas kontroles parasti ir notikušas noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

5.3.4

Kopumā paredzētie projektu izpildes rādītāji tiek sasniegti laika posmā no sešiem līdz divpadsmit mēnešiem pēc procesa uzsākšanas. (...) Ar EIB projektiem saistītās garantiju atcelšanas un refinansēšanas kontroles parasti ir notikušas noteiktajos termiņos.

5.4   Prioritātes pa nozarēm

| 5.4.1 | Kā jau iepriekš tika minēts, pastāvīgi ir vērojams, ka lielākajā daļā valstu VPP iepirkumi galvenokārt tiek veikti satiksmes nozarē. Tādēļ valstis pakāpeniski pievēršas citām nozarēm (izglītība, veselības aprūpe, enerģija, ūdens un atkritumu apsaimniekošana), kur VPP iepirkuma mehānismu uzskata par tikpat izdevīgu (...). |
| --- | --- |

5.4.1

Kā jau iepriekš tika minēts, pastāvīgi ir vērojams, ka lielākajā daļā valstu VPP iepirkumi galvenokārt tiek veikti satiksmes nozarē. Tādēļ valstis pakāpeniski pievēršas citām nozarēm (izglītība, veselības aprūpe, enerģija, ūdens un atkritumu apsaimniekošana), kur VPP iepirkuma mehānismu uzskata par tikpat izdevīgu (...).

| 5.4.2 | Piemēram, Apvienotājā Karalistē īpaša vērība tiek veltīta VPP struktūrām sociālās izglītības un veselības aprūpes nozarē — vislielākajā National Health Service (Valsts veselības aprūpes) vēsturē. Kopš 1997. gada 64 VPP slimnīcu projekti par kopējo summu 11,1 miljards Lielbritānijas mārciņu (EUR 15,7 miljardi) saņēmuši Apvienotās Karalistes Veselības aizsardzības ministrijas atļauju uzsākt iepirkuma procedūru. Starp visiem šiem projektiem 27, kuru kopējās izmaksas ir 3 miljardi Lielbritānijas mārciņu (EUR 4,3 miljardi), ir pabeigti un jau darbojas vai tiek veikti to būvdarbi (...). |
| --- | --- |

5.4.2

Piemēram, Apvienotājā Karalistē īpaša vērība tiek veltīta VPP struktūrām sociālās izglītības un veselības aprūpes nozarē — vislielākajā National Health Service (Valsts veselības aprūpes) vēsturē. Kopš 1997. gada 64 VPP slimnīcu projekti par kopējo summu 11,1 miljards Lielbritānijas mārciņu (EUR 15,7 miljardi) saņēmuši Apvienotās Karalistes Veselības aizsardzības ministrijas atļauju uzsākt iepirkuma procedūru. Starp visiem šiem projektiem 27, kuru kopējās izmaksas ir 3 miljardi Lielbritānijas mārciņu (EUR 4,3 miljardi), ir pabeigti un jau darbojas vai tiek veikti to būvdarbi (...).

| 5.4.3 | Vismaz trīs citas Eiropas valstis (Portugāle, Spānija un Itālija) patreiz gatavojas uzsākt nopietnas VPP programmas veselības aizsardzības nozarē. |
| --- | --- |

5.4.3

Vismaz trīs citas Eiropas valstis (Portugāle, Spānija un Itālija) patreiz gatavojas uzsākt nopietnas VPP programmas veselības aizsardzības nozarē.

| 5.4.4 | Tāpat var novērot, ka nacionālās VPP programmas bieži vien iesākas ar salīdzinoši lieliem projektiem, kurus atbalsta valdība, un tiem vietējo pašvaldību vai reģionālo iestāžu līmenī (dažkārt atkārtojoties) seko jau mazāki projekti. |
| --- | --- |

5.4.4

Tāpat var novērot, ka nacionālās VPP programmas bieži vien iesākas ar salīdzinoši lieliem projektiem, kurus atbalsta valdība, un tiem vietējo pašvaldību vai reģionālo iestāžu līmenī (dažkārt atkārtojoties) seko jau mazāki projekti.

| 5.4.5 | Komiteja norāda uz nepieciešamību pieņemt visaptverošu pieeju pētniecībai, attīstībai un inovācijām Eiropas Savienības ekonomiskās politikas ietvaros. EESK uzskata, ka Eiropas Investīciju bankas potenciāls šajā jomā nav pilnībā izmantots. Tādēļ Komiteja vēlas rosināt banku novirzīt ievērojamus resursus minētajām darbībām, it īpaši lietišķajiem pētījumiem un inovācijai. Tam nepieciešama radoša pieeja visu EIB instrumentu, tajā skaitā arī VPP, izmantošanai pētniecības jomā, ko vairumā gadījumu var uzskatīt par publisku pakalpojumu. |
| --- | --- |

5.4.5

6.   Maksājumi un VPP struktūras

| 6.1 | “EIB portfeļa VPP projektu maksājumu mehānismu struktūrās ir ievērojamas atšķirības, atspoguļojot dažādās Eiropā ieviestās VPP struktūras (...)”. |
| --- | --- |

6.1

“EIB portfeļa VPP projektu maksājumu mehānismu struktūrās ir ievērojamas atšķirības, atspoguļojot dažādās Eiropā ieviestās VPP struktūras (...)”.

| 6.2 | Valsts maksājumi ieņem vadošo lomu. Atsevišķos gadījumos koncesionāri tikuši tieši iedrošināti uzlabot drošību (efektīva uzturēšana, uzlabota apgaismošana u.c.) izmantojot maksājumus, kas saistīti ar negadījumu īpatsvaru. |
| --- | --- |

6.2

Valsts maksājumi ieņem vadošo lomu. Atsevišķos gadījumos koncesionāri tikuši tieši iedrošināti uzlabot drošību (efektīva uzturēšana, uzlabota apgaismošana u.c.) izmantojot maksājumus, kas saistīti ar negadījumu īpatsvaru.

| 6.3 | Praksē Banka ir novērojusi kopīgu publiskā sektora tendenci VPP satiksmes nozarē no ceļu nodevu maksājumiem pāriet uz maksājumiem, kas balstīti uz pieejamību. Tomēr iespēja izmantot dažādām VPP struktūrām raksturīgās maksājumu sistēmas dažādu sabiedriskas nozīmes mērķu īstenošanai, kā arī optimālai risku sadalei ir VPP galvenā īpatnība un stiprā puse (...). |
| --- | --- |

6.3

Praksē Banka ir novērojusi kopīgu publiskā sektora tendenci VPP satiksmes nozarē no ceļu nodevu maksājumiem pāriet uz maksājumiem, kas balstīti uz pieejamību. Tomēr iespēja izmantot dažādām VPP struktūrām raksturīgās maksājumu sistēmas dažādu sabiedriskas nozīmes mērķu īstenošanai, kā arī optimālai risku sadalei ir VPP galvenā īpatnība un stiprā puse (...).

| 6.4 | Ņemot vērā to, ka Komisija (...), lai daļēji segtu, ja ir nepieciešams, valsts sektora finansējumu jaunajās dalībvalstīs, paredz izmantot kohēzijas struktūrfondus, valstu darba grupu sadarbība ar Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu un citiem Komisijas dienestiem ir noteikti atbalstāma (...). |
| --- | --- |

6.4

Ņemot vērā to, ka Komisija (...), lai daļēji segtu, ja ir nepieciešams, valsts sektora finansējumu jaunajās dalībvalstīs, paredz izmantot kohēzijas struktūrfondus, valstu darba grupu sadarbība ar Reģionālās politikas ģenerāldirektorātu un citiem Komisijas dienestiem ir noteikti atbalstāma (...).

7.   Eiropas Investīciju bankas pieredzes izmantošana VPP ietvaros

| 7.1 | “Eiropas Investīciju banka tās finansētajās VPP ir ienesusi nozīmīgu pievienoto vērtību. No finanšu viedokļa raugoties, garie aizdevumu termiņi un Bankas piedāvātie atvieglojumu periodi ir jo īpaši piemēroti lielām infrastruktūrām, ņemot vērā finansēto aktīvu ekonomiskās dzīves ilgumu un attīstību, kas projekta laikā parasti seko naudas plūsmai (...).” |
| --- | --- |

7.1

“Eiropas Investīciju banka tās finansētajās VPP ir ienesusi nozīmīgu pievienoto vērtību. No finanšu viedokļa raugoties, garie aizdevumu termiņi un Bankas piedāvātie atvieglojumu periodi ir jo īpaši piemēroti lielām infrastruktūrām, ņemot vērā finansēto aktīvu ekonomiskās dzīves ilgumu un attīstību, kas projekta laikā parasti seko naudas plūsmai (...).”

| 7.2 | Turklāt Eiropas Investīciju bankas fondu izdevumi publiskajam sektoram no šīm operācijām ļauj gūt lielākus ienākumus. Šīs īpatnības, uzlabojot projektu ekonomiju, ir ļoti izdevīgas arī citiem finansētājiem (...). |
| --- | --- |

7.2

Turklāt Eiropas Investīciju bankas fondu izdevumi publiskajam sektoram no šīm operācijām ļauj gūt lielākus ienākumus. Šīs īpatnības, uzlabojot projektu ekonomiju, ir ļoti izdevīgas arī citiem finansētājiem (...).

| 7.3 | Šajā sakarā Eiropas Investīciju bankas stingrie kritēriji attiecībā uz pienācīgu rūpību, kā arī tās saistības saglabāt projekta parādus līdz maksājuma termiņa beigām uz (ne nodošana, ne parādu apvienošana, kā tas ir raksturīgi pie citiem galvenajiem aizdevējiem), valsts sektoram sniedz ievērojamu stabilitāti, stiprumu un pieredzi, kā arī pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

7.3

Šajā sakarā Eiropas Investīciju bankas stingrie kritēriji attiecībā uz pienācīgu rūpību, kā arī tās saistības saglabāt projekta parādus līdz maksājuma termiņa beigām uz (ne nodošana, ne parādu apvienošana, kā tas ir raksturīgi pie citiem galvenajiem aizdevējiem), valsts sektoram sniedz ievērojamu stabilitāti, stiprumu un pieredzi, kā arī pievienoto vērtību.

| 7.4 | Bankas spēju tieši vai netieši konsultēt valsts sektoru pirms VPP programmu vai arī prioritāru labāko individuālu projektu izstrādāšanas, ir augstu novērtējušas valsts iestādes, kuras jau ir saņēmušas šādu palīdzību, (...). |
| --- | --- |

7.4

Bankas spēju tieši vai netieši konsultēt valsts sektoru pirms VPP programmu vai arī prioritāru labāko individuālu projektu izstrādāšanas, ir augstu novērtējušas valsts iestādes, kuras jau ir saņēmušas šādu palīdzību, (...).

| 7.5 | Šajā sakarā Bankas dalībai projektā var būt svarīga loma, ņemot vērā tās vienīgā “objektīvā” finansētāja statusu, kura mērķis nav peļņa, bet kas pilda sabiedrisku misiju, izmantojot ievērojamu tehnisko ekspertīzi un kam var būt nopietna loma darījuma publisko un privāto partneru uzticības celšanā. Kā piemēru var minēt Bankas katalizatora lomu, kas bija jo īpaši atzīta Tage tilta celtniecības projektā, kas bija vadošais VPP projekts Portugālē. |
| --- | --- |

7.5

Šajā sakarā Bankas dalībai projektā var būt svarīga loma, ņemot vērā tās vienīgā “objektīvā” finansētāja statusu, kura mērķis nav peļņa, bet kas pilda sabiedrisku misiju, izmantojot ievērojamu tehnisko ekspertīzi un kam var būt nopietna loma darījuma publisko un privāto partneru uzticības celšanā. Kā piemēru var minēt Bankas katalizatora lomu, kas bija jo īpaši atzīta Tage tilta celtniecības projektā, kas bija vadošais VPP projekts Portugālē.

| 7.6 | Visbeidzot, Eiropas Investīciju banka VPP projektos ir spējusi ieviest elastīgu un jaunu finanšu mehānismu. (...) Kā tika norādīts Izaugsmes iniciatīvas sakarā, Banka tāpat strādā, lai attīstītu tādu plašu finanšu instrumentu gammu kā garantijas, otrā līmeņa vai tuvākie parādi, infrastruktūrām paredzētie fondi, un lai pēc vajadzības paplašinātu pārvēršanu vērtspapīros, atvieglojot pieaugošo privātā sektora piedalīšanos valsts infrastruktūru ierīkošanā. Šie jauninājumi un iepriekš minētais jautājums par Bankas pienācīgas rūpības normām ir par pamatu Bankas katalizatora lomai citu finansējuma sniedzēju starpā (...). |
| --- | --- |

7.6

Visbeidzot, Eiropas Investīciju banka VPP projektos ir spējusi ieviest elastīgu un jaunu finanšu mehānismu. (...) Kā tika norādīts Izaugsmes iniciatīvas sakarā, Banka tāpat strādā, lai attīstītu tādu plašu finanšu instrumentu gammu kā garantijas, otrā līmeņa vai tuvākie parādi, infrastruktūrām paredzētie fondi, un lai pēc vajadzības paplašinātu pārvēršanu vērtspapīros, atvieglojot pieaugošo privātā sektora piedalīšanos valsts infrastruktūru ierīkošanā. Šie jauninājumi un iepriekš minētais jautājums par Bankas pienācīgas rūpības normām ir par pamatu Bankas katalizatora lomai citu finansējuma sniedzēju starpā (...).

| 7.7. | EESK atzīmē, ka, ieviešot VPP projektus dalībvalstīs, Eiropas Investīciju Banka, var palīdzēt atbalstīt varas iestādes, samazinot izdevumus un pielietojot projektu un risku nodošanas stingras izvērtēšanas politiku. |
| --- | --- |

7.7.

EESK atzīmē, ka, ieviešot VPP projektus dalībvalstīs, Eiropas Investīciju Banka, var palīdzēt atbalstīt varas iestādes, samazinot izdevumus un pielietojot projektu un risku nodošanas stingras izvērtēšanas politiku.

8.   Slēdzieni

| 8.1 | EESK atzinīgi novērtē Eiropas Investīciju bankas ieguldījumu VPP attīstībā un sabiedrisko pakalpojumu uzlabošanā un to attīstības uzturēšanā dalībvalstīs, sniedzot finansējumu dažādu projektu realizācijai vairākās jomās:






  — | Eiropas transporta tīkli un transporta infrastruktūru modernizācija; |
| --- | --- | --- |

8.1

EESK atzinīgi novērtē Eiropas Investīciju bankas ieguldījumu VPP attīstībā un sabiedrisko pakalpojumu uzlabošanā un to attīstības uzturēšanā dalībvalstīs, sniedzot finansējumu dažādu projektu realizācijai vairākās jomās:

—

Eiropas transporta tīkli un transporta infrastruktūru modernizācija;

| — | skolu un augstskolu izglītība; |
| --- | --- |

—

skolu un augstskolu izglītība;

| — | primārā un sekundārā veselības aprūpe; |
| --- | --- |

—

primārā un sekundārā veselības aprūpe;

| — | apkārtējās vides uzlabošana (...). |
| --- | --- |

—

apkārtējās vides uzlabošana (...).

Tomēr EESK Eiropas Investīciju bankai iesaka arī papildus šīm jomām finansēt lietišķos pētījumus un inovāciju, iekļaujot arī patentu finansēšanu, kas piešķir ES pasaules mēroga prioritāti.

| 8.2 | Savā atzinumā par Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā
   (14) EESK atzīmē nepieciešamību:






  — | VPP ietvaros realizētajos projektos ievērot sociālās normas un veselības aizsardzības noteikumus, ka arī to pieejamību. Eiropas Investīciju bankai tās līdzfinansētajos projektos jānodrošina šo standartu ievērošana dažādās projekta izstrādāšanas, attīstības un pārvaldes fāzēs; |
| --- | --- | --- |

8.2

Savā atzinumā par Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā
   (14) EESK atzīmē nepieciešamību:

—

VPP ietvaros realizētajos projektos ievērot sociālās normas un veselības aizsardzības noteikumus, ka arī to pieejamību. Eiropas Investīciju bankai tās līdzfinansētajos projektos jānodrošina šo standartu ievērošana dažādās projekta izstrādāšanas, attīstības un pārvaldes fāzēs;

| — | uzturēt veselīgu konkurenci starp valsts un privāto sektoru. Tādēļ Eiropas Investīciju bankai projektos, kuros tā piedalās, jānodrošina vienlīdzīga konkurence (tiesiskā un fiskālā) starp valsts un privāto sektoru, jo īpaši šādu līgumu piešķiršanu nedrīkst traucēt nekāds valsts atbalsts. |
| --- | --- |

—

uzturēt veselīgu konkurenci starp valsts un privāto sektoru. Tādēļ Eiropas Investīciju bankai projektos, kuros tā piedalās, jānodrošina vienlīdzīga konkurence (tiesiskā un fiskālā) starp valsts un privāto sektoru, jo īpaši šādu līgumu piešķiršanu nedrīkst traucēt nekāds valsts atbalsts.

| — | sistemātiski novērtēt VPP projektus, izmantojot tādu kritēriju sarakstu, kur ņemtas vērā izmaiņas dažādu alternatīvu risinājumu izmaksās, kā arī visu iesaistīto pieredze, ieskaitot darba ņēmējus un patērētājus. |
| --- | --- |

—

sistemātiski novērtēt VPP projektus, izmantojot tādu kritēriju sarakstu, kur ņemtas vērā izmaiņas dažādu alternatīvu risinājumu izmaksās, kā arī visu iesaistīto pieredze, ieskaitot darba ņēmējus un patērētājus.

| 8.3 | EESK uzskata, ka visām dalībvalstu valsts ekspertu grupām VPP jomā savā starpā un ar Eiropas Investīciju banku ir jāsadarbojas, lai varētu nosūtīt Komisijai labākās prakses jomā gūtās pieredzes apkopojumu un uzsākt diksusiju ar mērķi uzlabot Eiropas tiesisko pamatu. |
| --- | --- |

8.3

EESK uzskata, ka visām dalībvalstu valsts ekspertu grupām VPP jomā savā starpā un ar Eiropas Investīciju banku ir jāsadarbojas, lai varētu nosūtīt Komisijai labākās prakses jomā gūtās pieredzes apkopojumu un uzsākt diksusiju ar mērķi uzlabot Eiropas tiesisko pamatu.

| 8.4 | Ņemot vērā EIB darbības nozīmi un tās pieredzi VPP, EESK ierosina vienreiz gadā Ecofin un Konkurētspējas padomes dienas kārtībā iekļaut tāda ziņojuma par VPP izskatīšanu, ko kopīgi iesniegusi EIB un Komisija. |
| --- | --- |

8.4

Briselē, 2005. gada 10. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Eiropas Investīciju bankas loma valsts un privātajās partnerattiecībās (VPP), Eiropas Investīciju banka, 2004. gada jūlijs. Šis dokuments sagatavots EESK darba grupai. Tas ir pieejams pēc pieprasījuma EESK sekretariātā: eco@esc.eu.int

1

(2)  EESK atzinums “Koncesijas un valsts un privātās partnerattiecības”OV C 120, 20.5.2005., par “Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā - COM (2004) 327 final”.

2

Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā

(3)  EIB grupas programma i2i īsteno īstermiņa vai ilgtermiņa aizņēmumus un akciju kapitāla piešķiršanu, kā arī šķērsgarantiju struktūru. Tā ņem vērā Lisabonas stratēģijas mērķus. Papildu informācijas par šo programmu ir pieejama EIB tīmekļa lappusē - www.bei.org.

3

(4)  Skatīt 2003. gada 25. novembra ECOFIN Komisijā iesniegto dokumentu CA 03/515.

4

(5)  EESK atzinums “Koncesijas un valsts un privātās partnerattiecības”OV C 120, 20.5.2005. par “Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā . - COM (2004) 327 final”.

5

Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā

(6)  Piemēram, Apvienotajā Karalistē apmēram 60 % no visiem VPP darījumiem ir iekļauti bilancē.

6

(7)  EUROSTAT lēmums par parādu deficītu saistībā ar uz valsts un privāto partnerību, 2004. gada 11. februāra STAT/04/18 preses ziņojums.

7

(8)  EESK savā atzinumā “Sabiedriskās/privātās koncesijas un partnerattiecības” - OV C 120, 20.5.2005., izteica savu viedoli par labu ilgtermiņa pārbaudei pēc pieredzes pārņemšanas.

8

(9)  Apmēram 30 % šāda nākotnes atbalsta atmaksašanas ilgums pārsniedz 30 gadus.

9

(10)  EESK atzinums “Koncesijas un valsts un privātās partnerattiecības”OV C 120, 20.5.2005. par “Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā - COM (2004) 327 final”.

10

Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā

(11)  Pieejams tīmekļa vietnē: www.nao.org.uk.

11

(12)  www.tcontas.pt/pt/actos/rel_anual/2003/ra-2003-res.pdf

12

(13)  Ziņojums pieejams tīmekļa vietnē : www.tcontas.pt

13

(14)  EESK atzinums “Koncesijas un valsts un privātās partnerattiecības” CESE 1440/2004 (INT/239) par “Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā - COM (2004) 327 final”.

14

Zaļo grāmatu par VPP un Kopienas tiesībām valsts iepirkuma un koncesiju jomā

---

1 PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Izmaiņu priekšlikumi, kuri ieguva vairāk nekā vienu ceturtdaļu no kopējā balsu skaita, bet tika noraidīti apspriešanas gaitā.

4.1.5 punkts: pēc 2. teikuma pievienot šādu jaunu teikumu

Faktiski daudzos projektos ir grūti noteikt, kāds risks ir nodots privātajam sektoram.

Pamatojums

Tiks sniegts mutiski.

Balsošanas rezultāti:

Pret: 69

Par: 47

Atturējās: 17

5.3.2. punkts Pec otrā teikuma pievienot tekstu:

Tomēr daži sociālie partneri neuzskata Apvienotās Karalistes Finanšu ministrijas Darba grupu par objektīvu struktūru, ņemot vērā tās uzdevumu atbalstīt VPP. Līdz ar to tās optimistiskais vērtējums ir apšaubāms, īpaši tādēļ, ka lielākajai daļai VPP projektu vēl nav pienācis maksājuma termiņš, un viens no pirmajiem projektiem, “Skye Road Bridge” bija jāizpērk valsts sektoram.

Pamatojums

Tiks sniegts mutiski.

Balsošanas rezultāti:

Pret: 74

Par: 48

Atturējās: 13

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/60

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tēmu Jaunās dalībvalstis un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes

(2005/C 234/13)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 29. janvārī saskaņā ar reglamenta 29. panta 2. punktu pieņēma lēmumu izstrādāt papildu pašiniciatīvas atzinumu par tematu Jaunās dalībvalstis un ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes.

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas nodaļa, kas bija atbildīga par komitejas dokumenta sagatavošanu par minēto tēmu, pieņēma atzinumu 2005. gada 16. februārī. Ziņotājs bija
  Koulumies
  kgs.

Savā 2005. gada 9. un 10. marta 415. plenārajā sesijā (10. marta sēdē) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar 170 balsīm “par”, 2 “pret”, 5 “atturoties” pieņēma šādu atzinumu.

KOPSAVILKUMS

Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs 2003. — 2005. gadam ir noteikta ES vidēja termiņa ekonomiskās politikas stratēģija, kuras trīs pamatelementi ir uz izaugsmi un stabilitāti orientēta ekonomiskā politika, ekonomiskās reformas, lai palielinātu Eiropas izaugsmes potenciālu, un noturīgas attīstības veicināšana. Vienlaikus Komisija uzsvēra to problēmu apmēru, ar ko sastopas jaunās dalībvalstis. Attiecībā uz ES kopumā jāatzīmē, ka paplašināšanas ietekme sadalās nevienmērīgi.

Lielākā daļa jauno dalībvalstu droši vien pēc iespējas ātrāk vēlas pievienoties eiro zonai. Lai izpildītu nosacījumus par pievienošanos eiro zonai, dalībvalstīm jāīsteno disciplinēta un noturīga ekonomiskā politiska. Lai Stabilitātes pakts efektīvi darbotos ilgtermiņā, tajā jāveic reformas. Reforma ir jāīsteno tādā veidā, lai ilgtermiņā tiktu nodrošināti priekšnoteikumi ES ekonomiskajai izaugsmei un tiktu pastiprinātas visu dalībvalstu saistības kopējo mērķu sasniegšanai. Prasība uzlabot konkurētspēju attiecas uz visām dalībvalstīm. Jaunajām dalībvalstīm ilgākā laika posmā nepietiks ar ES-15 pašreizējā ražīguma līmeņa sasniegšanu. Daudz vairāk ir jāiegulda informācijas un komunikāciju tehnoloģijās, izpētē un attīstībā, kā arī izglītībā un apmācībā visā ES. Papildus ekonomiskajai un sociālajai ilgtspējībai svarīgi ir nodrošināt noturīgu vides attīstību. Jaunajām dalībvalstīm cita starpā jo īpaši svarīgi ir uzlabot efektivitāti enerģijas izmantošanā.

Pašsaprotami, ka dzīves standartu atšķirības starp ES-15 un jaunajām dalībvalstīm tik ātri neizlīdzināsies. Iespējams, ka paies vairāki gadu desmiti. Demogrāfiskās attīstības tendences ir viena no lielākajām problēmām visai ES, un tādēļ jāveic dažādi pasākumi dzimstības koeficienta paaugstināšanai. Nekavējoties ir jāmobilizē visi Eiropas Savienībā pieejamie darba resursi, lai jo īpaši sievietēm un jauniešiem dotu iespēju iekļauties darba tirgū un ilgstoši tajā palikt. Jāveicina gados vecāku darbinieku palikšana darba vietā. Svarīgs uzdevums irt iekšējā tirgus izveide un labas ekonomiskās vadības aktīva sekmēšana.

1.   Atsauces uz jaunajām dalībvalstīm iepriekšējās ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnēs un atzinumos

| 1.1 | Šajā atzinumā jaunās dalībvalstis ir desmit valstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, t.i., Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija. |
| --- | --- |

1.1

Šajā atzinumā jaunās dalībvalstis ir desmit valstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, t.i., Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija un Ungārija.

| 1.2 | Kā liecina nosaukums, Komisijas paziņojumā par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP) vienmēr ir sniegta ļoti visaptveroša ekonomikas politikas mērķu un stratēģiju analīze. Analīzē uzmanība vairāk ir pievērsta Savienības iekšējai darbībai nekā apkārtējās pasaules attīstībai. Tas jo īpaši attiecas uz jautājumiem saistībā ar jaunajām dalībvalstīm, kas gandrīz nemaz netika izskatīti pirms to pievienošanās ES. |
| --- | --- |

1.2

Kā liecina nosaukums, Komisijas paziņojumā par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP) vienmēr ir sniegta ļoti visaptveroša ekonomikas politikas mērķu un stratēģiju analīze. Analīzē uzmanība vairāk ir pievērsta Savienības iekšējai darbībai nekā apkārtējās pasaules attīstībai. Tas jo īpaši attiecas uz jautājumiem saistībā ar jaunajām dalībvalstīm, kas gandrīz nemaz netika izskatīti pirms to pievienošanās ES.

| 1.3 | Atzinumos par EPVP Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja pirmo reizi pieminēja jauno dalībvalstu nākotni tā atzinuma secinājumos, ko tā bija pieņēmusi 2002. gada martā. Šajā sakarā komiteja atzīmēja, ka “gaidāmā ES paplašināšana rada neatliekamu nepieciešamību pārskatīt ekonomikas politikas koordinēšanas procedūras”. |
| --- | --- |

1.3

Atzinumos par EPVP Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja pirmo reizi pieminēja jauno dalībvalstu nākotni tā atzinuma secinājumos, ko tā bija pieņēmusi 2002. gada martā. Šajā sakarā komiteja atzīmēja, ka “gaidāmā ES paplašināšana rada neatliekamu nepieciešamību pārskatīt ekonomikas politikas koordinēšanas procedūras”.

| 1.4 | Vairākas atsauces attiecībā uz gaidāmo paplašināšanu tika sniegtas atzinumā, ko komiteja pieņēma 2003. gada martā. Kopsavilkumā komiteja uzsvēra, ka viena no pamatprasībām nākamajos gados ir “patiesi efektīvs atbalsts jauno dalībvalstu pievienošanās procesam”. Ekonomiskie rādītāji pielikumos pievienotajās tabulās attiecas gan uz toreizējām dalībvalstīm, gan uz kandidātvalstīm. |
| --- | --- |

1.4

Vairākas atsauces attiecībā uz gaidāmo paplašināšanu tika sniegtas atzinumā, ko komiteja pieņēma 2003. gada martā. Kopsavilkumā komiteja uzsvēra, ka viena no pamatprasībām nākamajos gados ir “patiesi efektīvs atbalsts jauno dalībvalstu pievienošanās procesam”. Ekonomiskie rādītāji pielikumos pievienotajās tabulās attiecas gan uz toreizējām dalībvalstīm, gan uz kandidātvalstīm.

| 1.5 | Atzinumā, ko tā pieņēma 2003. gada decembrī, komiteja apgalvoja, ka “liekas pārsteidzoši, ka, lai gan pamatnostādnes aptver trīs gadu periodu, tikai vienā teikumā ir pieminēts fakts, ka desmit jaunās dalībvalstis pievienosies ES pēc dažiem mēnešiem”. Pamatnostādnēs tikai bija norādīts, ka minēto valstu uzdevums ir veidot to politiku saskaņā ar pamatnostādnēm. EESK uzskatīja, ka šādai pieejai trūkst tālredzības. |
| --- | --- |

1.5

Atzinumā, ko tā pieņēma 2003. gada decembrī, komiteja apgalvoja, ka “liekas pārsteidzoši, ka, lai gan pamatnostādnes aptver trīs gadu periodu, tikai vienā teikumā ir pieminēts fakts, ka desmit jaunās dalībvalstis pievienosies ES pēc dažiem mēnešiem”. Pamatnostādnēs tikai bija norādīts, ka minēto valstu uzdevums ir veidot to politiku saskaņā ar pamatnostādnēm. EESK uzskatīja, ka šādai pieejai trūkst tālredzības.

| 1.6 | Tas pats atzinums attiecās arī uz paplašināšanas sekām: “Pirmām kārtām, paplašināšana vēl vairāk sarežģīs ekonomikas politikas koordinēšanu, kas jau tā ir neatbilstoša. Tas ir tādēļ, ka paplašināšanas rezultātā būs vajadzīga jauna koordinēšana divās jomās: pirmkārt, atsevišķās politikas veidošanas jomās (piemēram, algu politikas iekšējā koordinēšana) un, otrkārt, starp trim galvenajām makroekonomikas politiskajām nostādnēm, ja paplašināšanas rezultātā ievērojami pieaugs atšķirības”. |
| --- | --- |

1.6

Tas pats atzinums attiecās arī uz paplašināšanas sekām: “Pirmām kārtām, paplašināšana vēl vairāk sarežģīs ekonomikas politikas koordinēšanu, kas jau tā ir neatbilstoša. Tas ir tādēļ, ka paplašināšanas rezultātā būs vajadzīga jauna koordinēšana divās jomās: pirmkārt, atsevišķās politikas veidošanas jomās (piemēram, algu politikas iekšējā koordinēšana) un, otrkārt, starp trim galvenajām makroekonomikas politiskajām nostādnēm, ja paplašināšanas rezultātā ievērojami pieaugs atšķirības”.

| 1.7 | Atzinumā tika izteikts arī brīdinājums par iespējamām sekām, ja “jaunās dalībvalstis pēc iespējas īsā laikā centīsies panākt atbilstību EMS dalības kritērijiem un, darot to, stingri ievēros kritērijus, kas ietverti Stabilitātes un izaugsmes paktā”. |
| --- | --- |

1.7

Atzinumā tika izteikts arī brīdinājums par iespējamām sekām, ja “jaunās dalībvalstis pēc iespējas īsā laikā centīsies panākt atbilstību EMS dalības kritērijiem un, darot to, stingri ievēros kritērijus, kas ietverti Stabilitātes un izaugsmes paktā”.

| 1.8 | Savā jaunākajā (2004. g.) atzinumā par EPVP “Labāka ekonomiskā pārvaldība ES”
   (1) komiteja atzīmē, ka paplašināšana iezīmē jaunu posmu ES. Ievērojot nosaukumu, uzmanība tiek pievērsta pārvaldībai, kas ir svarīga Savienības uzticamības un efektivitātes nodrošināšanai: “Steidzami ir nepieciešama sistēma, kas izraisa uzticību.” |
| --- | --- |

1.8

Savā jaunākajā (2004. g.) atzinumā par EPVP “Labāka ekonomiskā pārvaldība ES”
   (1) komiteja atzīmē, ka paplašināšana iezīmē jaunu posmu ES. Ievērojot nosaukumu, uzmanība tiek pievērsta pārvaldībai, kas ir svarīga Savienības uzticamības un efektivitātes nodrošināšanai: “Steidzami ir nepieciešama sistēma, kas izraisa uzticību.”

| 1.9 | Atzinumā norādīts arī pamatnostādņu 2004. gada precizētajā redakcijā Komisijas sniegtais novērtējums, ka “jaunajām dalībvalstīm ir problēmas, kas līdzīgas 15 agrāko dalībvalstu (ES-15 ) problēmām attiecībā uz budžeta situāciju, parādu nastām un nodarbinātību”. Tas tomēr nenozīmē, ka problēmas jaunajās dalībvalstīs ir tādas pašas kā ES-15 valstīs. Turklāt daudzās jomās dalībvalstīs ir ievērojamas atšķirības. Salīdzinājumu var piemērot tikai zināmā mērā. Atzinumā ir arī atzīmēts, ka jaunajās dalībvalstīs likumdošanas un sociālās un ekonomiskās prakses pielāgošana augsti attīstīto ES-15 valstu līmenim varētu būt saistīta ar šokējošu ietekmi. |
| --- | --- |

1.9

Atzinumā norādīts arī pamatnostādņu 2004. gada precizētajā redakcijā Komisijas sniegtais novērtējums, ka “jaunajām dalībvalstīm ir problēmas, kas līdzīgas 15 agrāko dalībvalstu (ES-15 ) problēmām attiecībā uz budžeta situāciju, parādu nastām un nodarbinātību”. Tas tomēr nenozīmē, ka problēmas jaunajās dalībvalstīs ir tādas pašas kā ES-15 valstīs. Turklāt daudzās jomās dalībvalstīs ir ievērojamas atšķirības. Salīdzinājumu var piemērot tikai zināmā mērā. Atzinumā ir arī atzīmēts, ka jaunajās dalībvalstīs likumdošanas un sociālās un ekonomiskās prakses pielāgošana augsti attīstīto ES-15 valstu līmenim varētu būt saistīta ar šokējošu ietekmi.

| 1.10 | Tādējādi savos iepriekšējos atzinumos par vispārējām pamatnostādnēm EESK, kaut arī pavirši, tomēr zināmā mērā ir aplūkojusi pamatproblēmas, ar ko sastopas jaunās dalībvalstis. Protams, tas, ka Komisijas paziņojumos tikpat kā nemaz nav veikta paplašināšanas seku izvērtēšana vai analīze, ir ietekmējis EESK atzinumu saturu. |
| --- | --- |

1.10

Tādējādi savos iepriekšējos atzinumos par vispārējām pamatnostādnēm EESK, kaut arī pavirši, tomēr zināmā mērā ir aplūkojusi pamatproblēmas, ar ko sastopas jaunās dalībvalstis. Protams, tas, ka Komisijas paziņojumos tikpat kā nemaz nav veikta paplašināšanas seku izvērtēšana vai analīze, ir ietekmējis EESK atzinumu saturu.

2.   Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes jaunajās dalībvalstīs

| 2.1 | EPVP 2003.–2005. gadam ir noteikti ES vidēja termiņa ekonomikas stratēģijas pamatelementi, un tie ir šādi:






  — | uz izaugsmi un stabilitāti orientētas makroekonomikas politiskās nostādnes; |
| --- | --- | --- |

2.1

EPVP 2003.–2005. gadam ir noteikti ES vidēja termiņa ekonomikas stratēģijas pamatelementi, un tie ir šādi:

—

uz izaugsmi un stabilitāti orientētas makroekonomikas politiskās nostādnes;

| — | ekonomiskās reformas, lai veicinātu Eiropas izaugsmes potenciālu; un |
| --- | --- |

—

ekonomiskās reformas, lai veicinātu Eiropas izaugsmes potenciālu; un

| — | noturības stiprināšana. |
| --- | --- |

—

noturības stiprināšana.

| 2.2 | Ekonomiskā izaugsme ES-15 bija apstājusies 2003. gada pirmajā pusē. Ekonomiskās reformas bija notikušas, taču ne tādā apjomā, lai sasniegtu Lisabonas mērķus. Darba ražīgums nebija pieaudzis pietiekami ātri un iekšējā tirgus izveides virzība bija lēna. Zināms progress tika panākts saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, tomēr tas nebija pietiekams. Piemēram, siltumnīcas efekta gāzu emisijas gandrīz tikpat kā nemaz nav samazinātas, neraugoties uz 1990.-to gadu beigās gūtajiem panākumiem. |
| --- | --- |

2.2

Ekonomiskā izaugsme ES-15 bija apstājusies 2003. gada pirmajā pusē. Ekonomiskās reformas bija notikušas, taču ne tādā apjomā, lai sasniegtu Lisabonas mērķus. Darba ražīgums nebija pieaudzis pietiekami ātri un iekšējā tirgus izveides virzība bija lēna. Zināms progress tika panākts saistībā ar ilgtspējīgu attīstību, tomēr tas nebija pietiekams. Piemēram, siltumnīcas efekta gāzu emisijas gandrīz tikpat kā nemaz nav samazinātas, neraugoties uz 1990.-to gadu beigās gūtajiem panākumiem.

| 2.3 | Komisija 2004. gada aprīlī aktualizēja EPVP un atzīmēja, ka pašreizējā stratēģija ir piemērota arī jaunajām dalībvalstīm. Lai gan problēmas, ar ko sastapušās jaunās dalībvalstis, pamatā neatšķiras no ES-15 valstu problēmām, tās kopumā ir daudz lielākas, kaut arī dažos gadījumos ne tik nopietnas. |
| --- | --- |

2.3

Komisija 2004. gada aprīlī aktualizēja EPVP un atzīmēja, ka pašreizējā stratēģija ir piemērota arī jaunajām dalībvalstīm. Lai gan problēmas, ar ko sastapušās jaunās dalībvalstis, pamatā neatšķiras no ES-15 valstu problēmām, tās kopumā ir daudz lielākas, kaut arī dažos gadījumos ne tik nopietnas.

| 2.4 | Starp jaunajām dalībvalstīm ir lielas atšķirības. Tādēļ Komisija uzskata par piemērotu izstrādāt katrai valstij konkrētus ieteikumus, ņemot vērā valstu iepriekšējās darbības un tās rezultātu atšķirības. |
| --- | --- |

2.4

Starp jaunajām dalībvalstīm ir lielas atšķirības. Tādēļ Komisija uzskata par piemērotu izstrādāt katrai valstij konkrētus ieteikumus, ņemot vērā valstu iepriekšējās darbības un tās rezultātu atšķirības.

| 2.5 | EPVP precizētajā redakcijā uzmanība ir pievērsta jauno dalībvalstu integrācijai pašreizējās ekonomikas politikas koordinēšanas sistēmā. Strukturālās problēmas, ar ko sastopas jaunās dalībvalstis, kopumā ir daudz grūtāk atrisināmas, jo iemesli ir šādi:






  — | bezdarba līmenis ir gandrīz divas reizes augstāks nekā ES-15 valstīs; |
| --- | --- | --- |

2.5

EPVP precizētajā redakcijā uzmanība ir pievērsta jauno dalībvalstu integrācijai pašreizējās ekonomikas politikas koordinēšanas sistēmā. Strukturālās problēmas, ar ko sastopas jaunās dalībvalstis, kopumā ir daudz grūtāk atrisināmas, jo iemesli ir šādi:

—

bezdarba līmenis ir gandrīz divas reizes augstāks nekā ES-15 valstīs;

| — | kopējais valsts budžeta deficīts laika posmā no 2000. gada līdz 2004. gadam vidēji ir nedaudz augstāks par 4 % no IKP; |
| --- | --- |

—

kopējais valsts budžeta deficīts laika posmā no 2000. gada līdz 2004. gadam vidēji ir nedaudz augstāks par 4 % no IKP;

| — | ienākumu līmenis (aprēķināts pēc pirktspējas) ir apmēram uz pusi zemāks nekā ES-15 valstīs; |
| --- | --- |

—

ienākumu līmenis (aprēķināts pēc pirktspējas) ir apmēram uz pusi zemāks nekā ES-15 valstīs;

| — | dažās jaunajās dalībvalstīs ir sevišķi liels lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju skaits un |
| --- | --- |

—

dažās jaunajās dalībvalstīs ir sevišķi liels lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju skaits un

| — | daudzās no jaunajām dalībvalstīm ir liels tekošā konta deficīts. |
| --- | --- |

—

daudzās no jaunajām dalībvalstīm ir liels tekošā konta deficīts.

| 2.6 | Priekšnoteikums sekmīgai, uz izaugsmi un stabilitāti orientētai makroekonomikas politikai ir tāds, ka jaunās dalībvalstis cenšas nodrošināt valsts finanšu stabilitāti un samazināt tekošā konta deficītu, jo īpaši, ja deficīts ir radies nevis ieguldījumu, bet patēriņa dēļ. |
| --- | --- |

2.6

Priekšnoteikums sekmīgai, uz izaugsmi un stabilitāti orientētai makroekonomikas politikai ir tāds, ka jaunās dalībvalstis cenšas nodrošināt valsts finanšu stabilitāti un samazināt tekošā konta deficītu, jo īpaši, ja deficīts ir radies nevis ieguldījumu, bet patēriņa dēļ.

| 2.7 | Izaugsmes potenciāls ir jāpalielina ar tādu reformu starpniecību, ko ir apsprieduši sociālie partneri un kuras atbalsta pašreizējo darba tirgus pārstrukturēšanu (piemēram, izmantojot apmācību) un paaugstina produktivitāti, piemēram, palielinot konkurenci, samazinot regulēšanas apjomu, tādējādi paaugstinot tās efektivitāti, un attīstot kapitāla tirgus. Sociālo noturību var palielināt un nabadzību var samazināt, uzsverot darba būtisko nozīmīgumu. Investīcijām transporta un enerģētikas infrastruktūrā — papildus rūpniecībai un lauksaimniecībai — ir svarīga nozīme vides ilgtspējības uzlabošanā. |
| --- | --- |

2.7

Izaugsmes potenciāls ir jāpalielina ar tādu reformu starpniecību, ko ir apsprieduši sociālie partneri un kuras atbalsta pašreizējo darba tirgus pārstrukturēšanu (piemēram, izmantojot apmācību) un paaugstina produktivitāti, piemēram, palielinot konkurenci, samazinot regulēšanas apjomu, tādējādi paaugstinot tās efektivitāti, un attīstot kapitāla tirgus. Sociālo noturību var palielināt un nabadzību var samazināt, uzsverot darba būtisko nozīmīgumu. Investīcijām transporta un enerģētikas infrastruktūrā — papildus rūpniecībai un lauksaimniecībai — ir svarīga nozīme vides ilgtspējības uzlabošanā.

| 2.8 | Komisija uzsver problēmas, ar ko sastopas jaunās dalībvalstis, kā arī sarežģīto politisko izvēli, kas tām vēl priekšā. EPVP ir ņemti vērā minēto valstu īpašie apstākļi, piemēram, katrai valstij paredzētajos ieteikumos iekļaujot ilgākus pielāgošanās periodus nekā noteikti ES-15 valstīm. |
| --- | --- |

2.8

Komisija uzsver problēmas, ar ko sastopas jaunās dalībvalstis, kā arī sarežģīto politisko izvēli, kas tām vēl priekšā. EPVP ir ņemti vērā minēto valstu īpašie apstākļi, piemēram, katrai valstij paredzētajos ieteikumos iekļaujot ilgākus pielāgošanās periodus nekā noteikti ES-15 valstīm.

3.   Saimnieciskās darbības rezultāti un paplašināšanas sekas

3.1   Saimnieciskās darbības rezultāti un plāni jaunajās dalībvalstīs

| 3.1.1 | Paplašināšana ir labvēlīgi ietekmējusi ekonomisko attīstību. ES-15 valstu tautsaimniecības atlabšana, ko atbalstīja pasaules ekonomikas vispārējā izaugsme un patērētāju uzticības atgūšana, sākās 2003. gada otrajā pusē. Patēriņa pieaugums daļēji ir radies vēsturiski zemo procentu likmju dēļ. Neraugoties uz ekonomisko pavērsienu, paies laiks, kamēr tas izpaudīsies kā augstāks nodarbinātības līmenis. Patērētāju neziņa par ienākumiem nākotnē tomēr joprojām ir pārbaudījums patērētāju uzticībai un risks saistībā ar vispārējām ekonomikas tendencēm ir pieaudzis. Ekonomiskās izaugsmes pieaugums ES-15 valstīs ir nozīmīgs arī jaunajām dalībvalstīm, jo to eksports ir paredzēts galvenokārt ES-15 valstu tirgiem. |
| --- | --- |

3.1.1

Paplašināšana ir labvēlīgi ietekmējusi ekonomisko attīstību. ES-15 valstu tautsaimniecības atlabšana, ko atbalstīja pasaules ekonomikas vispārējā izaugsme un patērētāju uzticības atgūšana, sākās 2003. gada otrajā pusē. Patēriņa pieaugums daļēji ir radies vēsturiski zemo procentu likmju dēļ. Neraugoties uz ekonomisko pavērsienu, paies laiks, kamēr tas izpaudīsies kā augstāks nodarbinātības līmenis. Patērētāju neziņa par ienākumiem nākotnē tomēr joprojām ir pārbaudījums patērētāju uzticībai un risks saistībā ar vispārējām ekonomikas tendencēm ir pieaudzis. Ekonomiskās izaugsmes pieaugums ES-15 valstīs ir nozīmīgs arī jaunajām dalībvalstīm, jo to eksports ir paredzēts galvenokārt ES-15 valstu tirgiem.

| 3.1.2 | Jauno dalībvalstu ekonomika 2003. gadā pieauga vidēji par 3,5 %. Izaugsmi veicināja privātpatēriņš, jo īpaši Baltijas valstīs, Ungārijā un Čehijā. Eksports ievērojami pieauga, jo īpaši Slovākijā un Polijā, kur lielā mērā ir pieaudzis augsti attīstītas pārstrādes rūpniecības ražojumu eksports. |
| --- | --- |

3.1.2

Jauno dalībvalstu ekonomika 2003. gadā pieauga vidēji par 3,5 %. Izaugsmi veicināja privātpatēriņš, jo īpaši Baltijas valstīs, Ungārijā un Čehijā. Eksports ievērojami pieauga, jo īpaši Slovākijā un Polijā, kur lielā mērā ir pieaudzis augsti attīstītas pārstrādes rūpniecības ražojumu eksports.

| 3.1.3 | Ieguldījumu apjoms jaunajās dalībvalstīs parasti ir tādā pašā līmenī kā ES-15 dalībvalstīs. Tas atbilst starptautiskajām norisēm, tomēr atspoguļo arī reformu procesa palēnināšanos minētajās valstīs. Procentu likmju konverģence ar attiecīgajām likmēm pārējās ES valstīs un nepieciešamība uzlabot infrastruktūru ir faktori, kam vajadzētu veicināt investīciju pieaugumu nākotnē. Ar dažiem izņēmumiem ieguldījumu apjoms jaunajās dalībvalstīs attiecībā uz IKP pārsniedz ES-15 valstu vidējo apjomu. Tas ir faktors, kas veicina jauno dalībvalstu ekonomisko izaugsmi. |
| --- | --- |

3.1.3

Ieguldījumu apjoms jaunajās dalībvalstīs parasti ir tādā pašā līmenī kā ES-15 dalībvalstīs. Tas atbilst starptautiskajām norisēm, tomēr atspoguļo arī reformu procesa palēnināšanos minētajās valstīs. Procentu likmju konverģence ar attiecīgajām likmēm pārējās ES valstīs un nepieciešamība uzlabot infrastruktūru ir faktori, kam vajadzētu veicināt investīciju pieaugumu nākotnē. Ar dažiem izņēmumiem ieguldījumu apjoms jaunajās dalībvalstīs attiecībā uz IKP pārsniedz ES-15 valstu vidējo apjomu. Tas ir faktors, kas veicina jauno dalībvalstu ekonomisko izaugsmi.

| 3.1.4 | Ekonomiskā izaugsme jaunajās dalībvalstīs 2004. un 2005. gadā ir paredzama vidēji 4 % apmērā. Straujākais pieaugums ir paredzams tajās jaunajās dalībvalstīs, kurās ir viszemākais IKP uz vienu personu. Vislielākais pieaugums paredzams Polijā valsts fiskālā politika orientēta uz pieaugumu. Attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm ar augstu ienākumu līmeni relatīvi spēcīga ekonomiskā izaugsme jo īpaši sagaidāma Kiprā. Augstākas naftas cenas varētu bremzēt visu ES dalībvalstu turpmāko ekonomisko izaugsmi. |
| --- | --- |

3.1.4

Ekonomiskā izaugsme jaunajās dalībvalstīs 2004. un 2005. gadā ir paredzama vidēji 4 % apmērā. Straujākais pieaugums ir paredzams tajās jaunajās dalībvalstīs, kurās ir viszemākais IKP uz vienu personu. Vislielākais pieaugums paredzams Polijā valsts fiskālā politika orientēta uz pieaugumu. Attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm ar augstu ienākumu līmeni relatīvi spēcīga ekonomiskā izaugsme jo īpaši sagaidāma Kiprā. Augstākas naftas cenas varētu bremzēt visu ES dalībvalstu turpmāko ekonomisko izaugsmi.

| 3.1.5 | Izņemot Ungāriju, Slovākiju un Slovēniju, inflācija jaunajās dalībvalstīs nesen ir pietuvojusies eiro zonas vidējam rādītājam. Lai gan inflācija nedaudz paātrināsies 2004. gadā, daļēji naftas cenu pieauguma dēļ, paredzams, ka tā palēnināsies par apmēram 3 % 2005. gadā. |
| --- | --- |

3.1.5

Izņemot Ungāriju, Slovākiju un Slovēniju, inflācija jaunajās dalībvalstīs nesen ir pietuvojusies eiro zonas vidējam rādītājam. Lai gan inflācija nedaudz paātrināsies 2004. gadā, daļēji naftas cenu pieauguma dēļ, paredzams, ka tā palēnināsies par apmēram 3 % 2005. gadā.

| 3.1.6 | Laika posmā no 2000. gada līdz 2003. gadam jaunajās dalībvalstīs valsts budžeta deficīts vidēji bija 4,3 %, bet paredzamais deficīts 2004. gadā — 4,9 %. Budžeta stāvoklis svārstījās no pārpalikuma 1 % apmērā Igaunijā līdz deficītam 7 % apmērā no IKP Čehijā. Neskaitot Čehiju, budžeta deficīts pārsniedza 3 % atsauces vērtību vēl piecās citās no desmit jaunajām dalībvalstīm — Maltā, Polijā, Slovākijā, Ungārijā un Kiprā (skat. statistikas pielikumu). Paredzams, ka stāvoklis uzlabosies lielākajā daļā jauno dalībvalstu, jo valsts finanšu konsolidācija paātrina tempu. |
| --- | --- |

3.1.6

Laika posmā no 2000. gada līdz 2003. gadam jaunajās dalībvalstīs valsts budžeta deficīts vidēji bija 4,3 %, bet paredzamais deficīts 2004. gadā — 4,9 %. Budžeta stāvoklis svārstījās no pārpalikuma 1 % apmērā Igaunijā līdz deficītam 7 % apmērā no IKP Čehijā. Neskaitot Čehiju, budžeta deficīts pārsniedza 3 % atsauces vērtību vēl piecās citās no desmit jaunajām dalībvalstīm — Maltā, Polijā, Slovākijā, Ungārijā un Kiprā (skat. statistikas pielikumu). Paredzams, ka stāvoklis uzlabosies lielākajā daļā jauno dalībvalstu, jo valsts finanšu konsolidācija paātrina tempu.

| 3.1.7 | Tāpat kā ES-15 valstīm, arī katrai no jaunajām dalībvalstīm ir savas īpašās iezīmes. Tāpēc jauno dalībvalstu uzskatīšana par vienu veselumu bieži vien ir nepareiza. Kopumā tomēr var teikt, ka ekonomiskā izaugsme jaunajās dalībvalstīs salīdzinājumā ar ES-15 valstīm ir relatīvi laba. Dalība ES, vietējā pieprasījuma samērā noturīgs pieaugums un zemākas cenas nekā ES-15 valstīs palīdzēs veicināt produktivitātes pieaugumu minētajās valstīs nākamo gadu laikā, kas vienlaikus var paaugstināt arī ES-15 valstu investīciju un tajās ražotu patēriņa preču pieprasījumu. |
| --- | --- |

3.1.7

Tāpat kā ES-15 valstīm, arī katrai no jaunajām dalībvalstīm ir savas īpašās iezīmes. Tāpēc jauno dalībvalstu uzskatīšana par vienu veselumu bieži vien ir nepareiza. Kopumā tomēr var teikt, ka ekonomiskā izaugsme jaunajās dalībvalstīs salīdzinājumā ar ES-15 valstīm ir relatīvi laba. Dalība ES, vietējā pieprasījuma samērā noturīgs pieaugums un zemākas cenas nekā ES-15 valstīs palīdzēs veicināt produktivitātes pieaugumu minētajās valstīs nākamo gadu laikā, kas vienlaikus var paaugstināt arī ES-15 valstu investīciju un tajās ražotu patēriņa preču pieprasījumu.

3.2   ES paplašināšanas ietekme uz makroekonomiku

| 3.2.1 | Paplašināšana ir nevienmērīgi ietekmējusi jaunās dalībvalstis un ES–valstis. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka ar ES-15 valstīm ir saistīta jauno dalībvalstu ļoti liela ārējās tirdzniecības daļa, turpretī jaunās dalībvalstis ES-15 valstīm ir mazāk nozīmīgas. Tradicionāli daudzas no ES-15 valstīm ir centušās veikt tirdzniecību galvenokārt ar citām Rietumu rūpnieciski attīstītajām valstīm, piemēram, ar ASV. |
| --- | --- |

3.2.1

Paplašināšana ir nevienmērīgi ietekmējusi jaunās dalībvalstis un ES–valstis. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka ar ES-15 valstīm ir saistīta jauno dalībvalstu ļoti liela ārējās tirdzniecības daļa, turpretī jaunās dalībvalstis ES-15 valstīm ir mazāk nozīmīgas. Tradicionāli daudzas no ES-15 valstīm ir centušās veikt tirdzniecību galvenokārt ar citām Rietumu rūpnieciski attīstītajām valstīm, piemēram, ar ASV.

| 3.2.2 | Viduseiropas austrumu valstu virzība uz dalību ES bija pakāpenisks process, ietverot institūciju izveidi un tirdzniecības barjeru ar ES– 15 valstīm likvidēšanu. Vissvarīgākie ierobežojumi attiecās uz pārtikas un lauksaimniecības preču ārējo tirdzniecību. Pēc pievienošanās atlikušie ierobežojumi lielākoties ir saistībā ar pārejas noteikumiem, kas attiecas uz īpašumtiesībām uz zemes īpašumu, darbaspēka pārvietošanos un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

3.2.2

Viduseiropas austrumu valstu virzība uz dalību ES bija pakāpenisks process, ietverot institūciju izveidi un tirdzniecības barjeru ar ES– 15 valstīm likvidēšanu. Vissvarīgākie ierobežojumi attiecās uz pārtikas un lauksaimniecības preču ārējo tirdzniecību. Pēc pievienošanās atlikušie ierobežojumi lielākoties ir saistībā ar pārejas noteikumiem, kas attiecas uz īpašumtiesībām uz zemes īpašumu, darbaspēka pārvietošanos un vides aizsardzību.

| 3.2.3 | Tiek lēsts, ka paplašināšanās kaut arī nedaudz, tomēr labvēlīgi ietekmēs ES-15 valstis. Jaunajām dalībvalstīm ieguvums paredzams lielāks. Jo īpaši labvēlīga būs atlikušo tirdzniecības šķēršļu likvidēšana, darbaspēka un kapitāla brīvāka aprite. |
| --- | --- |

3.2.3

Tiek lēsts, ka paplašināšanās kaut arī nedaudz, tomēr labvēlīgi ietekmēs ES-15 valstis. Jaunajām dalībvalstīm ieguvums paredzams lielāks. Jo īpaši labvēlīga būs atlikušo tirdzniecības šķēršļu likvidēšana, darbaspēka un kapitāla brīvāka aprite.

| 3.2.4 | Jāatzīmē, ka paplašināšanas sekas būs nevienmērīgas, ciktāl ES uzskata par vienu veselumu. ES-15 valstīs lielāka ietekme būs vērojama Austrijas, Vācijas un Somijas reģionos, kas robežojas ar jaunajām dalībvalstīm. Izmaiņas ievērojami atšķirsies starp nozarēm. |
| --- | --- |

3.2.4

Jāatzīmē, ka paplašināšanas sekas būs nevienmērīgas, ciktāl ES uzskata par vienu veselumu. ES-15 valstīs lielāka ietekme būs vērojama Austrijas, Vācijas un Somijas reģionos, kas robežojas ar jaunajām dalībvalstīm. Izmaiņas ievērojami atšķirsies starp nozarēm.

| 3.2.5 | Vislielākās sekas varētu būt tajās nozarēs, kurās vajadzīgs liels darbinieku skaits, piemēram, lauksaimniecībā, pārtikas rūpniecībā, celtniecībā un daudzās pakalpojumu nozarēs, kas nevar izmantot uzņēmējdarbības ģeogrāfisko izkliedētību attālumu un/vai regulējuma dēļ. Dažās nozarēs tomēr ir viegli pārvietot ražošanu no vienas valsts uz citu. |
| --- | --- |

3.2.5

Vislielākās sekas varētu būt tajās nozarēs, kurās vajadzīgs liels darbinieku skaits, piemēram, lauksaimniecībā, pārtikas rūpniecībā, celtniecībā un daudzās pakalpojumu nozarēs, kas nevar izmantot uzņēmējdarbības ģeogrāfisko izkliedētību attālumu un/vai regulējuma dēļ. Dažās nozarēs tomēr ir viegli pārvietot ražošanu no vienas valsts uz citu.

| 3.2.6 | Zemais izmaksu līmenis jaunajās dalībvalstīs sniedz iespēju arī visai ES saistībā ar Ķīnas fenomenu. Zemu izmaksu valstu ģeogrāfiskais tuvums nozīmē, ka ir daudz izdevīgāk ražot Eiropā nekā attālākās vietās. Tas jo īpaši attiecas uz lietišķo pētījumu un eksperimentālo izstrādņu produktu dzīves cikla sākuma posmu. Tikai gadījumā, ja izpētes un attīstības izmaksu daļa kopējās ražošanas izmaksās samazināsies, ražošanu varētu pārvietot uz attālākām valstīm ar vēl zemākām ražošanas izmaksām. Lai gan pašlaik ražošanas izmaksu starpība ES-15 valstīs un jaunajās dalībvalstīs ir ievērojama, tā laika gaitā pakāpeniski samazināsies. |
| --- | --- |

3.2.6

Zemais izmaksu līmenis jaunajās dalībvalstīs sniedz iespēju arī visai ES saistībā ar Ķīnas fenomenu. Zemu izmaksu valstu ģeogrāfiskais tuvums nozīmē, ka ir daudz izdevīgāk ražot Eiropā nekā attālākās vietās. Tas jo īpaši attiecas uz lietišķo pētījumu un eksperimentālo izstrādņu produktu dzīves cikla sākuma posmu. Tikai gadījumā, ja izpētes un attīstības izmaksu daļa kopējās ražošanas izmaksās samazināsies, ražošanu varētu pārvietot uz attālākām valstīm ar vēl zemākām ražošanas izmaksām. Lai gan pašlaik ražošanas izmaksu starpība ES-15 valstīs un jaunajās dalībvalstīs ir ievērojama, tā laika gaitā pakāpeniski samazināsies.

4.   Īpaši jautājumi

4.1   Pievienošanās eiro zonai

| 4.1.1 | Lielākā daļa no jaunajām dalībvalstīm droši vien pēc iespējas ātrāk vēlētos pievienoties eiro zonai. Lai atbilstu nosacījumiem par iestāšanos eiro zonā, jaunajām dalībvalstīm vajadzēs īstenot disciplinētu un ilgtspējīgu ekonomisko politiku. Īpaši grūti būs pirmie gadi. Māstrihtas kritēriji nosaka pietiekami zemu inflāciju un procentu likmes, budžeta deficītu un valsts aizņēmumus, kā arī stabilu valūtas kursu. Tādas pašas prasības, protams, attiecas uz visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.1.1

Lielākā daļa no jaunajām dalībvalstīm droši vien pēc iespējas ātrāk vēlētos pievienoties eiro zonai. Lai atbilstu nosacījumiem par iestāšanos eiro zonā, jaunajām dalībvalstīm vajadzēs īstenot disciplinētu un ilgtspējīgu ekonomisko politiku. Īpaši grūti būs pirmie gadi. Māstrihtas kritēriji nosaka pietiekami zemu inflāciju un procentu likmes, budžeta deficītu un valsts aizņēmumus, kā arī stabilu valūtas kursu. Tādas pašas prasības, protams, attiecas uz visām dalībvalstīm.

| 4.1.2 | Galvenais jautājums šajā sakarā, protams, ir šāds — kā centieni attiecībā uz atbilstību Māstrihtas kritērijiem ietekmēs jauno dalībvalstu saimnieciskās darbības rezultātus? Ja, pievienojoties ERM 2 (valūtas maiņas mehānismam), minētās dalībvalstis cenšas saglabāt savu valūtu pārāk šaurās svārstību robežās, tās pakļauj sevi riskam, ka to valūta būs mazāk aizsargāta pret spekulācijām. Procentu likmju iespējamai paaugstināšanai, lai aizsargātu valūtas kursa stabilitāti, būtu kaitīgas ekonomiskās sekas, piemēram, uz nodarbinātību. Igaunija, Lietuva un Slovēnija bija pirmās jaunās dalībvalstis, kuras pievienojās ERM 2, un tās ir saglabājušas savas valūtas kursu plašās svārstību robežās, kas tām palīdz novērst spekulatīvu uzbrukumu iespējamību. Valūtas padomes pasākumi Igaunijā un Lietuvā arī atbalsta minēto valstu valūtas kursa stabilitāti attiecībā pret euro. |
| --- | --- |

4.1.2

Galvenais jautājums šajā sakarā, protams, ir šāds — kā centieni attiecībā uz atbilstību Māstrihtas kritērijiem ietekmēs jauno dalībvalstu saimnieciskās darbības rezultātus? Ja, pievienojoties ERM 2 (valūtas maiņas mehānismam), minētās dalībvalstis cenšas saglabāt savu valūtu pārāk šaurās svārstību robežās, tās pakļauj sevi riskam, ka to valūta būs mazāk aizsargāta pret spekulācijām. Procentu likmju iespējamai paaugstināšanai, lai aizsargātu valūtas kursa stabilitāti, būtu kaitīgas ekonomiskās sekas, piemēram, uz nodarbinātību. Igaunija, Lietuva un Slovēnija bija pirmās jaunās dalībvalstis, kuras pievienojās ERM 2, un tās ir saglabājušas savas valūtas kursu plašās svārstību robežās, kas tām palīdz novērst spekulatīvu uzbrukumu iespējamību. Valūtas padomes pasākumi Igaunijā un Lietuvā arī atbalsta minēto valstu valūtas kursa stabilitāti attiecībā pret euro.

| 4.1.3 | Valstis varētu sastapties ar grūtībām, cenšoties sasniegt zemas inflācijas mērķi, jo to ekonomiskās sistēmas strauji paplašinās. Pirms pievienošanās ES inflācija jaunajās dalībvalstīs pārsniedza ES–-15 valstu inflācijas līmeni. Strauji augošu ekonomisko sistēmu pielāgošana īpaši zemai inflācijai varētu aizkavēt izaugsmi, jo augstāka inflācija iet roku rokā ar straujas izaugsmes fāzi minētajās valstīs. Bez tam produktivitātes straujāka pieauguma periodi parasti ir saistīti ar augstāku inflāciju. No otras puses, pārmērīga inflācija nomāc ekonomisko izaugsmi. |
| --- | --- |

4.1.3

Valstis varētu sastapties ar grūtībām, cenšoties sasniegt zemas inflācijas mērķi, jo to ekonomiskās sistēmas strauji paplašinās. Pirms pievienošanās ES inflācija jaunajās dalībvalstīs pārsniedza ES–-15 valstu inflācijas līmeni. Strauji augošu ekonomisko sistēmu pielāgošana īpaši zemai inflācijai varētu aizkavēt izaugsmi, jo augstāka inflācija iet roku rokā ar straujas izaugsmes fāzi minētajās valstīs. Bez tam produktivitātes straujāka pieauguma periodi parasti ir saistīti ar augstāku inflāciju. No otras puses, pārmērīga inflācija nomāc ekonomisko izaugsmi.

| 4.1.3.1 | Ja šobrīd inflācijas līmenis ir pieņemams, tas var būtiski mainīties, līdzko beigsies Pievienošanās līgumā noteiktie pārejas periodi, tā kā inflācija var palielināties, jo tiks atcelta pagaidu atļauja attiecībā uz PVN nulles likmes saglabāšanu, samazinātiem akcīzes nodokļiem vai valstu pasākumiem. |
| --- | --- |

4.1.3.1

Ja šobrīd inflācijas līmenis ir pieņemams, tas var būtiski mainīties, līdzko beigsies Pievienošanās līgumā noteiktie pārejas periodi, tā kā inflācija var palielināties, jo tiks atcelta pagaidu atļauja attiecībā uz PVN nulles likmes saglabāšanu, samazinātiem akcīzes nodokļiem vai valstu pasākumiem.

| 4.1.4 | Mazās ekonomiskās sistēmas ir daudz ciešāk saistītas ar globālo ekonomiku nekā lielās sistēmas. Tām ir daudz grūtāk nekā lielajām ekonomiskajām sistēmām nodrošināt pagaidu stimulu ekonomikai, palielinot valsts aizņēmumus vai budžeta deficītu, piemēram, gatavojoties vēlēšanām. Mazā valstī valsts finanses parasti ir daudz pārredzamākas un vieglāk pārvaldāmas. Tāpēc ir loģiski gaidīt, ka mazākās no jaunajām dalībvalstīm būs pirmās, kas pievienosies eiro zonai. Igaunijā ir ar likumu noteikta prasība saglabāt līdzsvarotu valsts budžetu. |
| --- | --- |

4.1.4

Mazās ekonomiskās sistēmas ir daudz ciešāk saistītas ar globālo ekonomiku nekā lielās sistēmas. Tām ir daudz grūtāk nekā lielajām ekonomiskajām sistēmām nodrošināt pagaidu stimulu ekonomikai, palielinot valsts aizņēmumus vai budžeta deficītu, piemēram, gatavojoties vēlēšanām. Mazā valstī valsts finanses parasti ir daudz pārredzamākas un vieglāk pārvaldāmas. Tāpēc ir loģiski gaidīt, ka mazākās no jaunajām dalībvalstīm būs pirmās, kas pievienosies eiro zonai. Igaunijā ir ar likumu noteikta prasība saglabāt līdzsvarotu valsts budžetu.

| 4.1.5 | Problēmas varētu rasties arī tad, ja valstis centīsies izpildīt Māstrihtas kritērijus ļoti ātri. Pirms to pievienošanās eiro zonai attiecīgo valstu valūtai attiecībā pret euro jābūt stabilai 2,25 % svārstību robežās bez paritātes koriģēšanas 2 gadu laika posmā. Papildus jau 4.1.2. punktā minētajām problēmām pārāk steidzīgās valstis riskē pievienoties minētajai sistēmai ar pārāk augstu vai pārāk zemu novērtētu valūtu. Valūtas pārāk augsts novērtējums, kas samazinātu attiecīgo valstu konkurētspēju pasaules tirgos, vai pārāk zems novērtējums, kurš radītu inflācijas spiedienu, varētu vājināt tautsaimniecības dinamismu un izaugsmes potenciālu. Vienā vai otrā gadījumā tas radītu spiedienu uz algām, kas savukārt palielinātu uzņēmumu pārvietošanas problēmu un negatīvi iespaidotu iekšējo pieprasījumu, kurš vairumā gadījumu ir izaugsmes virzītājspēks šajās valstīs. Ievērojot piesardzību, ir nepieciešams noteikt paritāti pieejai valūtas maiņas mehānismam ERM 2. Dalībvalstīm eiro zonā katrā gadījumā tomēr būs jāpievērš uzmanība savai konkurētspējai, pat ja iestāšanās brīdī valūtas maiņas kurss ir pareizajā līmenī. |
| --- | --- |

4.1.5

Problēmas varētu rasties arī tad, ja valstis centīsies izpildīt Māstrihtas kritērijus ļoti ātri. Pirms to pievienošanās eiro zonai attiecīgo valstu valūtai attiecībā pret euro jābūt stabilai 2,25 % svārstību robežās bez paritātes koriģēšanas 2 gadu laika posmā. Papildus jau 4.1.2. punktā minētajām problēmām pārāk steidzīgās valstis riskē pievienoties minētajai sistēmai ar pārāk augstu vai pārāk zemu novērtētu valūtu. Valūtas pārāk augsts novērtējums, kas samazinātu attiecīgo valstu konkurētspēju pasaules tirgos, vai pārāk zems novērtējums, kurš radītu inflācijas spiedienu, varētu vājināt tautsaimniecības dinamismu un izaugsmes potenciālu. Vienā vai otrā gadījumā tas radītu spiedienu uz algām, kas savukārt palielinātu uzņēmumu pārvietošanas problēmu un negatīvi iespaidotu iekšējo pieprasījumu, kurš vairumā gadījumu ir izaugsmes virzītājspēks šajās valstīs. Ievērojot piesardzību, ir nepieciešams noteikt paritāti pieejai valūtas maiņas mehānismam ERM 2. Dalībvalstīm eiro zonā katrā gadījumā tomēr būs jāpievērš uzmanība savai konkurētspējai, pat ja iestāšanās brīdī valūtas maiņas kurss ir pareizajā līmenī.

| 4.1.6 | Līdz ar ES paplašināšanu dalībvalstis ārpus eiro zonas pagaidām ir nelielā vairākumā, lai gan, vērtējot pēc IKP, eiro zonā ietilpst ES lielākā daļa. Jaunajām dalībvalstīm pievienojoties eiro zonai turpmākajos gados, uzlabosies priekšnoteikumi euro starptautiskās pozīcijas stiprināšanā. |
| --- | --- |

4.1.6

Līdz ar ES paplašināšanu dalībvalstis ārpus eiro zonas pagaidām ir nelielā vairākumā, lai gan, vērtējot pēc IKP, eiro zonā ietilpst ES lielākā daļa. Jaunajām dalībvalstīm pievienojoties eiro zonai turpmākajos gados, uzlabosies priekšnoteikumi euro starptautiskās pozīcijas stiprināšanā.

4.2   Stabilitātes un izaugsmes pakts

| 4.2.1 | Attiecībā uz valsts finanšu noturīgumu stāvoklis ir pietiekami labs lielākajā daļā jauno dalībvalstu. Tikai dažās no tām kopējais valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP. Jāatzīst, ka pastāv risks, ka parāda apjoms dažās no minētajām valstīm palielināsies budžeta deficīta dēļ, tomēr jāatceras, ka ārējā parāda apjoms jaunajās dalībvalstīs salīdzinājumā ar tā apjomu ES-15 dalībvalstīs nebūt nav draudīgs. Bez tam visas dalībvalstis vairākkārt ir deklarējušas savas saistības attiecībā uz Lisabonas mērķu sasniegšanu un stabilas budžeta politikas izveidi. |
| --- | --- |

4.2.1

Attiecībā uz valsts finanšu noturīgumu stāvoklis ir pietiekami labs lielākajā daļā jauno dalībvalstu. Tikai dažās no tām kopējais valsts parāds pārsniedz 60 % no IKP. Jāatzīst, ka pastāv risks, ka parāda apjoms dažās no minētajām valstīm palielināsies budžeta deficīta dēļ, tomēr jāatceras, ka ārējā parāda apjoms jaunajās dalībvalstīs salīdzinājumā ar tā apjomu ES-15 dalībvalstīs nebūt nav draudīgs. Bez tam visas dalībvalstis vairākkārt ir deklarējušas savas saistības attiecībā uz Lisabonas mērķu sasniegšanu un stabilas budžeta politikas izveidi.

| 4.2.2 | Stabilitātes un izaugsmes pakts ir daudz kritizēts ilgu laiku. Komiteja ir sniegusi vairākus atzinumus par minēto paktu (2). Neraugoties uz trūkumiem, liekas, ka tas tomēr ir ietekmējis budžeta disciplīnas ievērošanu. Šajā sakarā ir palīdzējusi arī efektīvāka uzraudzība un pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras pārredzamība. Jaunajām dalībvalstīm, lai izstrādātu vidēja termiņa ekonomisko politiku, skaidri jāapzinās Stabilitātes un izaugsmes pakta turpmākā forma. |
| --- | --- |

4.2.2

Stabilitātes un izaugsmes pakts ir daudz kritizēts ilgu laiku. Komiteja ir sniegusi vairākus atzinumus par minēto paktu (2). Neraugoties uz trūkumiem, liekas, ka tas tomēr ir ietekmējis budžeta disciplīnas ievērošanu. Šajā sakarā ir palīdzējusi arī efektīvāka uzraudzība un pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras pārredzamība. Jaunajām dalībvalstīm, lai izstrādātu vidēja termiņa ekonomisko politiku, skaidri jāapzinās Stabilitātes un izaugsmes pakta turpmākā forma.

| 4.2.3 | Dalībvalstu budžeta atskaišu un prognožu nepilnības un neprecizitāte ir radījusi uzraudzības problēmas. Komisija un dažādas komitejas ir iesaistītas kopēju kritēriju izstrādāšanā attiecībā uz daudzpusējas uzraudzības piemērošanu un politikas saskaņošanu. Metodes un procedūras tomēr nevar labi saskaņot, ja statistikas dati nav pilnībā ticami. Gan dažās jaunajās dalībvalstīs, kā arī dažās ES-15 valstīs, neraugoties uz pēdējos gados panākto progresu, joprojām ir jāveic daudz uzlabojumu saistībā ar statistikas apkopošanu. |
| --- | --- |

4.2.3

Dalībvalstu budžeta atskaišu un prognožu nepilnības un neprecizitāte ir radījusi uzraudzības problēmas. Komisija un dažādas komitejas ir iesaistītas kopēju kritēriju izstrādāšanā attiecībā uz daudzpusējas uzraudzības piemērošanu un politikas saskaņošanu. Metodes un procedūras tomēr nevar labi saskaņot, ja statistikas dati nav pilnībā ticami. Gan dažās jaunajās dalībvalstīs, kā arī dažās ES-15 valstīs, neraugoties uz pēdējos gados panākto progresu, joprojām ir jāveic daudz uzlabojumu saistībā ar statistikas apkopošanu.

| 4.2.4 | Pastāv plaši izplatīts uzskats, ka ir jāgroza uz Māstrihtas Līgumu pamatotā Stabilitātes un izaugsmes pakta interpretācija. Daudzi noteikumi un procedūras, ko pašreiz piemēro 25 dalībvalstīs, ir jāatslābina un jāpadara elastīgākas. Darbs ar Komisijas un dalībvalstu programmām un atzinumiem ir kļuvis ļoti formāls, bet tajā aizvien nozīmīgāka kļūst dalībvalstu savstarpēja neformāla koordinēšana. Uzticību vienotajai valūtai tomēr nedrīkst kompromitēt. |
| --- | --- |

4.2.4

Pastāv plaši izplatīts uzskats, ka ir jāgroza uz Māstrihtas Līgumu pamatotā Stabilitātes un izaugsmes pakta interpretācija. Daudzi noteikumi un procedūras, ko pašreiz piemēro 25 dalībvalstīs, ir jāatslābina un jāpadara elastīgākas. Darbs ar Komisijas un dalībvalstu programmām un atzinumiem ir kļuvis ļoti formāls, bet tajā aizvien nozīmīgāka kļūst dalībvalstu savstarpēja neformāla koordinēšana. Uzticību vienotajai valūtai tomēr nedrīkst kompromitēt.

| 4.2.5 | Ekonomikas politikas vadība un valsts finanšu stabilitātes uzturēšana jaunajās dalībvalstīs nebūs viegli paveicama. Saistības netiek pildītas pilnībā, jo īpaši, ja valstīs nav atbilstošas politiskās stabilitātes. Kaut arī jaunās dalībvalstis ir veikušas fundamentālas reformas, kas vajadzīgas tirgus ekonomikas radīšanai, dažas no tām sastopas ar grūtu izvēli, jo nepieciešamās strukturālās reformas parasti ir saistītas ar valsts izdevumu pieaugumu. Valsts izdevumu sadalījums jaunajām dalībvalstīm varētu būt vēl grūtāk risināms jautājums nekā ES-15 valstīs. |
| --- | --- |

4.2.5

Ekonomikas politikas vadība un valsts finanšu stabilitātes uzturēšana jaunajās dalībvalstīs nebūs viegli paveicama. Saistības netiek pildītas pilnībā, jo īpaši, ja valstīs nav atbilstošas politiskās stabilitātes. Kaut arī jaunās dalībvalstis ir veikušas fundamentālas reformas, kas vajadzīgas tirgus ekonomikas radīšanai, dažas no tām sastopas ar grūtu izvēli, jo nepieciešamās strukturālās reformas parasti ir saistītas ar valsts izdevumu pieaugumu. Valsts izdevumu sadalījums jaunajām dalībvalstīm varētu būt vēl grūtāk risināms jautājums nekā ES-15 valstīs.

| 4.2.6 | Dažas reformas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu Stabilitātes pakta ilgtermiņa efektivitāti. Reformu rezultātā visām dalībvalstīm jāuzņemas saistības par kopējo mērķu sasniegšanu, neietekmējot negatīvi uzticamību to saistībām attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, budžeta disciplīnu, ilgtspējību un ekonomiskās politikas koordinēšanu. |
| --- | --- |

4.2.6

Dažas reformas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu Stabilitātes pakta ilgtermiņa efektivitāti. Reformu rezultātā visām dalībvalstīm jāuzņemas saistības par kopējo mērķu sasniegšanu, neietekmējot negatīvi uzticamību to saistībām attiecībā uz valsts finanšu stabilitāti, budžeta disciplīnu, ilgtspējību un ekonomiskās politikas koordinēšanu.

4.3   Saimnieciskās labklājības un nodarbinātības atšķirības (3)

| 4.3.1 | Līdz ar paplašināšanu ES IKP pieauga tikai par 5 %, rēķinot tirgus cenās, un tikai par 10 %, pielīdzinot pirktspējas paritāti, lai gan ES kopējais iedzīvotāju skaits ir pieaudzis gandrīz par 20 %. Jaunajām dalībvalstīm kopīgs ir tas, ka tās ir nabadzīgākas nekā vidēji ES-15 valstis. IKP uz vienu iedzīvotāju (pielāgojot pirktspējai) jaunajās dalībvalstīs ir tikai puse no ES-15 valstu attiecīgā IKP. Tāpat kā ES-15, arī jaunajās dalībvalstīs ir ievērojamas atšķirības: Kipra, Slovēnija un Malta ir bagātākās valstis, bet Polija un Baltijas valstis (Igaunija, Latvija un Lietuva) ir nabadzīgākās. IKP uz vienu iedzīvotāju, izsakot to pirktspējas līmenī, Slovēnijā un Kiprā ir vienādā līmenī ar Grieķiju, un Maltā un Čehijas Republikā atbilst Portugāles līmenim. |
| --- | --- |

4.3.1

Līdz ar paplašināšanu ES IKP pieauga tikai par 5 %, rēķinot tirgus cenās, un tikai par 10 %, pielīdzinot pirktspējas paritāti, lai gan ES kopējais iedzīvotāju skaits ir pieaudzis gandrīz par 20 %. Jaunajām dalībvalstīm kopīgs ir tas, ka tās ir nabadzīgākas nekā vidēji ES-15 valstis. IKP uz vienu iedzīvotāju (pielāgojot pirktspējai) jaunajās dalībvalstīs ir tikai puse no ES-15 valstu attiecīgā IKP. Tāpat kā ES-15, arī jaunajās dalībvalstīs ir ievērojamas atšķirības: Kipra, Slovēnija un Malta ir bagātākās valstis, bet Polija un Baltijas valstis (Igaunija, Latvija un Lietuva) ir nabadzīgākās. IKP uz vienu iedzīvotāju, izsakot to pirktspējas līmenī, Slovēnijā un Kiprā ir vienādā līmenī ar Grieķiju, un Maltā un Čehijas Republikā atbilst Portugāles līmenim.

| 4.3.2 | Saskaņā ar “Eurostat” datiem 13 % no jauno dalībvalstu iedzīvotājiem dzīvo zem relatīvā nabadzības sliekšņa. Tas ir pielīdzināms 15 % ES-15 valstīs. Nabadzības slieksni nosaka kā personīgā vai saimniecības izmantojamā ienākuma attiecību pret valsts vidējo ienākumu. Nabadzības slieksnis ir 60 % no valsts vidējiem ienākumiem. Minēto procentuālo lielumu mazā atšķirība nedrīkst būt maldinoša attiecībā uz sociālo problēmu apjomu, jo, kā iepriekš minēts, IKP uz vienu cilvēku, izsakot to pirktspējā, jaunajās dalībvalstīs ir uz pusi mazāks nekā vecajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.3.2

Saskaņā ar “Eurostat” datiem 13 % no jauno dalībvalstu iedzīvotājiem dzīvo zem relatīvā nabadzības sliekšņa. Tas ir pielīdzināms 15 % ES-15 valstīs. Nabadzības slieksni nosaka kā personīgā vai saimniecības izmantojamā ienākuma attiecību pret valsts vidējo ienākumu. Nabadzības slieksnis ir 60 % no valsts vidējiem ienākumiem. Minēto procentuālo lielumu mazā atšķirība nedrīkst būt maldinoša attiecībā uz sociālo problēmu apjomu, jo, kā iepriekš minēts, IKP uz vienu cilvēku, izsakot to pirktspējā, jaunajās dalībvalstīs ir uz pusi mazāks nekā vecajās dalībvalstīs.

| 4.3.3 | Ienākumu sadalījums jaunajās dalībvalstīs tikpat kā nemaz neatšķiras no ES-15 valstu modeļa. Čehijas Republikā, Ungārijā un Slovēnijā ir vismazākā ienākumu atšķirība, tāpat kā tas ir ziemeļvalstīs. Nabadzības slieksnis visaugstākais ir Igaunijā, Lietuvā un Latvijā, kur ienākumu sadalījuma modelis galvenokārt atbilst lielākām ienākumu atšķirībām, kas ir tipiskas Īrijai un Apvienotajai Karalistei. Visaugstākie nabadzības sliekšņi ES-15 valstīs ir Īrijā un Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs. Starpvalstu salīdzināšanas trūkums ir tāds, ka netiek ņemtas vērā valstu reģionālās atšķirības, kas var būt ievērojamas. |
| --- | --- |

4.3.3

Ienākumu sadalījums jaunajās dalībvalstīs tikpat kā nemaz neatšķiras no ES-15 valstu modeļa. Čehijas Republikā, Ungārijā un Slovēnijā ir vismazākā ienākumu atšķirība, tāpat kā tas ir ziemeļvalstīs. Nabadzības slieksnis visaugstākais ir Igaunijā, Lietuvā un Latvijā, kur ienākumu sadalījuma modelis galvenokārt atbilst lielākām ienākumu atšķirībām, kas ir tipiskas Īrijai un Apvienotajai Karalistei. Visaugstākie nabadzības sliekšņi ES-15 valstīs ir Īrijā un Vidusjūras reģiona dienvidu valstīs. Starpvalstu salīdzināšanas trūkums ir tāds, ka netiek ņemtas vērā valstu reģionālās atšķirības, kas var būt ievērojamas.

| 4.3.4 | Nodarbinātības līmenis jaunajās dalībvalstīs vidēji ir tikai 56 % salīdzinājumā ar 64 % ES-15 valstīs. Izšķiroša nozīme ir jautājumam, vai jaunās dalībvalstis spēs vienlaikus paaugstināt savu produktivitāti un nodarbinātības līmeni. Lielākā daļa jauno dalībvalstu piešķir prioritāti produktivitātes pieaugumam, kas paaugstina to konkurētspēju un līdz ar to arī visas ES konkurētspēju. Īstermiņā komiteja atbalsta šādu pieeju. Lisabonas stratēģija sniedz atbildi, kas joprojām ir aktuāla, kaut arī to varētu pilnveidot. |
| --- | --- |

4.3.4

Nodarbinātības līmenis jaunajās dalībvalstīs vidēji ir tikai 56 % salīdzinājumā ar 64 % ES-15 valstīs. Izšķiroša nozīme ir jautājumam, vai jaunās dalībvalstis spēs vienlaikus paaugstināt savu produktivitāti un nodarbinātības līmeni. Lielākā daļa jauno dalībvalstu piešķir prioritāti produktivitātes pieaugumam, kas paaugstina to konkurētspēju un līdz ar to arī visas ES konkurētspēju. Īstermiņā komiteja atbalsta šādu pieeju. Lisabonas stratēģija sniedz atbildi, kas joprojām ir aktuāla, kaut arī to varētu pilnveidot.

| 4.3.5 | Ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu precizējumā (2004. gada 7. aprīlī) Komisija atzīmē, ka īpaša uzmanība jāpievērš jauniešu un gados vecāku darba ņēmēju zemajam nodarbinātības līmenim. Bez tam jāveic turpmāki pasākumi, lai paaugstinātu darba ņēmēju sociālās aizsardzības līmeni un kvalifikāciju. Komiteja uzskata, ka minētie jautājumi ir svarīgi. Tie ir nozīmīgi mērķi arī ES-15 valstīs. |
| --- | --- |

4.3.5

Ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu precizējumā (2004. gada 7. aprīlī) Komisija atzīmē, ka īpaša uzmanība jāpievērš jauniešu un gados vecāku darba ņēmēju zemajam nodarbinātības līmenim. Bez tam jāveic turpmāki pasākumi, lai paaugstinātu darba ņēmēju sociālās aizsardzības līmeni un kvalifikāciju. Komiteja uzskata, ka minētie jautājumi ir svarīgi. Tie ir nozīmīgi mērķi arī ES-15 valstīs.

| 4.3.6 | Jaunajās dalībvalstīs vērojamas lielas atšķirības saistībā ar sieviešu un gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību. Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā un Slovēnijā sieviešu nodarbinātības līmenis ir augstāks nekā vidējais līmenis ES-15 valstīs, Polijā un jo īpaši Maltā tas ir ievērojami zemāks. Gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā un Lietuvā ir augstāks nekā vidējais līmenis ES-15 valstīs, citās no jaunajām dalībvalstīm tas turpretī ir ievērojami zemāks. Visās jaunajās dalībvalstīs, izņemot Igauniju un Ungāriju, sieviešu bezdarba līmenis 2003. gadā bija nedaudz augstāks par vīriešu bezdarba līmeni. Minētā atšķirība īpaši krasa bija Maltā un Čehijā. |
| --- | --- |

4.3.6

Jaunajās dalībvalstīs vērojamas lielas atšķirības saistībā ar sieviešu un gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību. Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā un Slovēnijā sieviešu nodarbinātības līmenis ir augstāks nekā vidējais līmenis ES-15 valstīs, Polijā un jo īpaši Maltā tas ir ievērojami zemāks. Gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmenis Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā un Lietuvā ir augstāks nekā vidējais līmenis ES-15 valstīs, citās no jaunajām dalībvalstīm tas turpretī ir ievērojami zemāks. Visās jaunajās dalībvalstīs, izņemot Igauniju un Ungāriju, sieviešu bezdarba līmenis 2003. gadā bija nedaudz augstāks par vīriešu bezdarba līmeni. Minētā atšķirība īpaši krasa bija Maltā un Čehijā.

| 4.3.7 | Laika periodā no 2000. gada līdz 2003. gadam bezdarbs vairākās jaunajās dalībvalstīs samazinājās. Minētā tendence bija īpaši izteikta Baltijas valstīs, kur bezdarba līmenis pazeminājās apmēram par trim procentu punktiem. Slovēnijā un Ungārijā stāvoklis nodarbinātībā uzlabojās jau 1990.-to gadu vidū. Bezdarba un nodarbinātības rādītāji ir iekļauti pievienotajā statistikas pārskatā. |
| --- | --- |

4.3.7

Laika periodā no 2000. gada līdz 2003. gadam bezdarbs vairākās jaunajās dalībvalstīs samazinājās. Minētā tendence bija īpaši izteikta Baltijas valstīs, kur bezdarba līmenis pazeminājās apmēram par trim procentu punktiem. Slovēnijā un Ungārijā stāvoklis nodarbinātībā uzlabojās jau 1990.-to gadu vidū. Bezdarba un nodarbinātības rādītāji ir iekļauti pievienotajā statistikas pārskatā.

| 4.3.8 | Iedzīvotāju vecuma struktūrai un sociālās aizsardzības sistēmas stāvoklim ir liela ietekme uz valsts ienākumu sadalījumu. Pastāv cieša saistība starp lielāku vecumu un zemiem ienākumiem jaunajās dalībvalstīs. Cilvēki, kas pārsnieguši 65 gadu vecumu, ir visvairāk pārstāvēti zemāko ienākumu grupā Kiprā, Čehijas Republikā, Slovākijā, Slovēnijā un Lietuvā. Visaugstākais nabadzības risks ir daudzbērnu ģimenēs un ģimenes, kurās bērnus audzina tikai viens no vecākiem, kā arī 16 — 24 gadus veco iedzīvotāju vidū. |
| --- | --- |

4.3.8

Iedzīvotāju vecuma struktūrai un sociālās aizsardzības sistēmas stāvoklim ir liela ietekme uz valsts ienākumu sadalījumu. Pastāv cieša saistība starp lielāku vecumu un zemiem ienākumiem jaunajās dalībvalstīs. Cilvēki, kas pārsnieguši 65 gadu vecumu, ir visvairāk pārstāvēti zemāko ienākumu grupā Kiprā, Čehijas Republikā, Slovākijā, Slovēnijā un Lietuvā. Visaugstākais nabadzības risks ir daudzbērnu ģimenēs un ģimenes, kurās bērnus audzina tikai viens no vecākiem, kā arī 16 — 24 gadus veco iedzīvotāju vidū.

| 4.3.9 | Vispārējais izglītības līmenis jaunajās dalībvalstīs ir augstāks nekā ES-15 valstīs. Apmēram 89 % no visiem 25 — 64 gadus vecajiem iedzīvotājiem ir ieguvuši vidējo izglītību, salīdzinot ar 65 % ES-15 valstīs, un augstākais procentuālais rādītājs ir Čehijas Republikā, Igaunijā un Slovākijā. ES-15 valstīs tikai Vācijā, Apvienotajā Karalistē un Zviedrijā attiecīgais procentuālais rādītājs pārsniedz 80 %. Tieši augstais izglītības līmenis kopā ar izdevīgajām darbaspēka izmaksām piesaista investorus jaunajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

4.3.9

Vispārējais izglītības līmenis jaunajās dalībvalstīs ir augstāks nekā ES-15 valstīs. Apmēram 89 % no visiem 25 — 64 gadus vecajiem iedzīvotājiem ir ieguvuši vidējo izglītību, salīdzinot ar 65 % ES-15 valstīs, un augstākais procentuālais rādītājs ir Čehijas Republikā, Igaunijā un Slovākijā. ES-15 valstīs tikai Vācijā, Apvienotajā Karalistē un Zviedrijā attiecīgais procentuālais rādītājs pārsniedz 80 %. Tieši augstais izglītības līmenis kopā ar izdevīgajām darbaspēka izmaksām piesaista investorus jaunajām dalībvalstīm.

| 4.3.10 | Ekonomiskā izaugsme vidēji ir augstāka jaunajās dalībvalstīs nekā ES-15 valstīs. Tas tomēr nenozīmē, ka ienākumu atšķirības automātiski tiks novērstas Eiropas integrācijas rezultātā. Pašreizējā tempā tas varētu aizņemt vairākus gadu desmitus. Saskaņā ar ļoti vispārīgiem aprēķiniem Kipra un Malta varētu būt pirmās, kas sasniegs ES-15 valstu vidējo dzīves standartu un minētais process varētu ilgt vismaz 20 gadu. Ir daudz faktoru, kas var palīdzēt ātrāk novērst ienākumu atšķirības; ES struktūrfondi ir viens no šādiem līdzekļiem. Ekonomiskās situācijas novērtējums attiecībā uz visām ES dalībvalstīm ir sniegts tabulās, kas pievienots šim atzinumam. |
| --- | --- |

4.3.10

Ekonomiskā izaugsme vidēji ir augstāka jaunajās dalībvalstīs nekā ES-15 valstīs. Tas tomēr nenozīmē, ka ienākumu atšķirības automātiski tiks novērstas Eiropas integrācijas rezultātā. Pašreizējā tempā tas varētu aizņemt vairākus gadu desmitus. Saskaņā ar ļoti vispārīgiem aprēķiniem Kipra un Malta varētu būt pirmās, kas sasniegs ES-15 valstu vidējo dzīves standartu un minētais process varētu ilgt vismaz 20 gadu. Ir daudz faktoru, kas var palīdzēt ātrāk novērst ienākumu atšķirības; ES struktūrfondi ir viens no šādiem līdzekļiem. Ekonomiskās situācijas novērtējums attiecībā uz visām ES dalībvalstīm ir sniegts tabulās, kas pievienots šim atzinumam.

4.4   Konkurētspēja un produktivitāte

| 4.4.1 | Darbaspēka kopējās izmaksas jaunajās dalībvalstīs vidēji ir ievērojami zemākas nekā ES-15 valstīs. Turklāt darba tirgus jaunajās dalībvalstīs tiek uzskatīts par ļoti elastīgu. Ņemot vērā iepriekš minēto, daudzas ražošanas operācijas un, zināmā mērā, pakalpojumu operācijas ir pārvietotas uz jaunajām dalībvalstīm. Bieži tomēr tiek aizmirsts, ka vidējais produktivitātes līmenis minētajās valstīs arī ir ievērojami zemāks nekā ES-15 valstīs. Produktivitāte uz vienu nodarbināto (rēķinot pēc pirktspējas) 2003. gadā jaunajās dalībvalstīs bija tikai 54 % apmērā no attiecīgā rādītāja ES-15 valstīs. |
| --- | --- |

4.4.1

Darbaspēka kopējās izmaksas jaunajās dalībvalstīs vidēji ir ievērojami zemākas nekā ES-15 valstīs. Turklāt darba tirgus jaunajās dalībvalstīs tiek uzskatīts par ļoti elastīgu. Ņemot vērā iepriekš minēto, daudzas ražošanas operācijas un, zināmā mērā, pakalpojumu operācijas ir pārvietotas uz jaunajām dalībvalstīm. Bieži tomēr tiek aizmirsts, ka vidējais produktivitātes līmenis minētajās valstīs arī ir ievērojami zemāks nekā ES-15 valstīs. Produktivitāte uz vienu nodarbināto (rēķinot pēc pirktspējas) 2003. gadā jaunajās dalībvalstīs bija tikai 54 % apmērā no attiecīgā rādītāja ES-15 valstīs.

| 4.4.1 | Pagājušā gadsimta 90.-to gadu sākumā daudzas jaunās dalībvalstis ir pārmantojušas lielus valsts sektorus un to tiesību akti bieži vien ir pārāk sarežģīti, tomēr minētās valstis ir guvušas labus panākumus, veicot reformas valsts sektorā, un tagad to valsts izdevumi attiecībā uz IKP caurmērā ir salīdzināmi ar ES-15 valstu līmeni. |
| --- | --- |

4.4.1

Pagājušā gadsimta 90.-to gadu sākumā daudzas jaunās dalībvalstis ir pārmantojušas lielus valsts sektorus un to tiesību akti bieži vien ir pārāk sarežģīti, tomēr minētās valstis ir guvušas labus panākumus, veicot reformas valsts sektorā, un tagad to valsts izdevumi attiecībā uz IKP caurmērā ir salīdzināmi ar ES-15 valstu līmeni.

| 4.4.3 | Produktivitātes un konkurētspējas uzlabošanai būs nepieciešami pasākumi izglītības, apmācību, pētniecības un darba organizācijas jomā. Bez tam saistībā ar mazāku uzņēmumu dibināšanu un to darbību ir jālikvidē birokrātiski šķēršļi un jāveicina uzņēmējdarbība. Konkurētspēja un produktivitāte uzlabojas arī tad, kad neefektīvas un peļņu nenesošas kompānijas pamet tirgu, jo šādā veidā atbrīvotie resursi tiek novadīti uz daudz produktīvākiem kanāliem. Minētā pārstrukturēšana tomēr prasa arī pārstrukturēšanas pasākumu ietekmēto personu pārkvalificēšanos (4). |
| --- | --- |

4.4.3

Produktivitātes un konkurētspējas uzlabošanai būs nepieciešami pasākumi izglītības, apmācību, pētniecības un darba organizācijas jomā. Bez tam saistībā ar mazāku uzņēmumu dibināšanu un to darbību ir jālikvidē birokrātiski šķēršļi un jāveicina uzņēmējdarbība. Konkurētspēja un produktivitāte uzlabojas arī tad, kad neefektīvas un peļņu nenesošas kompānijas pamet tirgu, jo šādā veidā atbrīvotie resursi tiek novadīti uz daudz produktīvākiem kanāliem. Minētā pārstrukturēšana tomēr prasa arī pārstrukturēšanas pasākumu ietekmēto personu pārkvalificēšanos (4).

| 4.4.4 | Jaunās dalībvalstis jau izmanto elastīgā tirgus priekšrocības. Kapitālu, tehnoloģijas un pat darbaspēku ir samērā viegli pārvietot no vienas valsts uz citu. Strukturālais elastīgums salīdzinoši viegli nodrošina darba vietu pārvietošanu. Ilgtermiņā valstīm un reģioniem vajadzēs konkurēt arī attiecībā uz infrastruktūru, ieskaitot IKT un izpētes spēju. Ieguldījumi izpētē un attīstībā kā daļa no IKP vidēji sasniedz 2 % ES-15 valstīs, salīdzinot tikai ar apmēram 1 % jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.4.4

Jaunās dalībvalstis jau izmanto elastīgā tirgus priekšrocības. Kapitālu, tehnoloģijas un pat darbaspēku ir samērā viegli pārvietot no vienas valsts uz citu. Strukturālais elastīgums salīdzinoši viegli nodrošina darba vietu pārvietošanu. Ilgtermiņā valstīm un reģioniem vajadzēs konkurēt arī attiecībā uz infrastruktūru, ieskaitot IKT un izpētes spēju. Ieguldījumi izpētē un attīstībā kā daļa no IKP vidēji sasniedz 2 % ES-15 valstīs, salīdzinot tikai ar apmēram 1 % jaunajās dalībvalstīs.

| 4.4.5 | Pašreizējā ES-15 valstu produktivitātes līmeņa sasniegšana nebūs pietiekama jaunajās dalībvalstīs ilgākā laika posmā. Visās dalībvalstīs ir īpaša vajadzība izdarīt investīcijas zināšanās. ES produktivitātes izaugsmes palēnināšanos var izskaidrot ar zemu investīciju un tehnoloģiju izmantošanas līmeni. Daudz vairāk investīciju ir nepieciešamas IKT, izpētē un attīstībā, izglītībā un apmācībāsvisā ES. Jaunajām dalībvalstīm tā ir liela problēma, taču vienlaicīgi arī lieliska iespēja. |
| --- | --- |

4.4.5

Pašreizējā ES-15 valstu produktivitātes līmeņa sasniegšana nebūs pietiekama jaunajās dalībvalstīs ilgākā laika posmā. Visās dalībvalstīs ir īpaša vajadzība izdarīt investīcijas zināšanās. ES produktivitātes izaugsmes palēnināšanos var izskaidrot ar zemu investīciju un tehnoloģiju izmantošanas līmeni. Daudz vairāk investīciju ir nepieciešamas IKT, izpētē un attīstībā, izglītībā un apmācībāsvisā ES. Jaunajām dalībvalstīm tā ir liela problēma, taču vienlaicīgi arī lieliska iespēja.

| 4.4.6 | Konkurētspējas uzlabošanai bieži ir nepieciešamas strukturālas izmaiņas dažādās tautsaimniecības nozarēs. Jaunajās dalībvalstīs jo īpaši ir nepieciešami saimnieciskās konkurētspējas uzlabojumi, veicot strukturālas reformas lauksaimniecībā un smagajā rūpniecībā. |
| --- | --- |

4.4.6

Konkurētspējas uzlabošanai bieži ir nepieciešamas strukturālas izmaiņas dažādās tautsaimniecības nozarēs. Jaunajās dalībvalstīs jo īpaši ir nepieciešami saimnieciskās konkurētspējas uzlabojumi, veicot strukturālas reformas lauksaimniecībā un smagajā rūpniecībā.

4.5   Noturīga vides attīstība

| 4.5.1 | EPVP stratēģijas pamatelements ir noturīgas attīstības veicināšana. Papildus ekonomiskajai un sociālajai stabilitātei jaunajām dalībvalstīm ir svarīgi nodrošināt noturīgu vides attīstību. Efektīva dabas resursu pārvaldība un augsta līmeņa vides kvalitātes uzturēšana ir svarīga un saimnieciski pamatota ilgāka laika posmā. |
| --- | --- |

4.5.1

EPVP stratēģijas pamatelements ir noturīgas attīstības veicināšana. Papildus ekonomiskajai un sociālajai stabilitātei jaunajām dalībvalstīm ir svarīgi nodrošināt noturīgu vides attīstību. Efektīva dabas resursu pārvaldība un augsta līmeņa vides kvalitātes uzturēšana ir svarīga un saimnieciski pamatota ilgāka laika posmā.

| 4.5.2 | Jaunajām dalībvalstīm svarīgi ir uzlabot enerģijas izmantošanas efektivitāti. Lai gan, saskaņā ar Eurostat un Komisijas aprēķiniem, enerģijas intensitātes rādītājs (enerģijas patēriņš attiecībā uz IKP pēc pirktspējas) ES-15 valstīs laika periodā no 2000. līdz 2002. gadam bija 173, jaunajās dalībvalstīs tas bija 258. Jaunajās dalībvalstīs vēl joprojām ir nepieciešami uzlabojumi efektīvas enerģijas izmantošanas jomā, kas ir svarīgs noturīgas attīstības faktors. |
| --- | --- |

4.5.2

Jaunajām dalībvalstīm svarīgi ir uzlabot enerģijas izmantošanas efektivitāti. Lai gan, saskaņā ar Eurostat un Komisijas aprēķiniem, enerģijas intensitātes rādītājs (enerģijas patēriņš attiecībā uz IKP pēc pirktspējas) ES-15 valstīs laika periodā no 2000. līdz 2002. gadam bija 173, jaunajās dalībvalstīs tas bija 258. Jaunajās dalībvalstīs vēl joprojām ir nepieciešami uzlabojumi efektīvas enerģijas izmantošanas jomā, kas ir svarīgs noturīgas attīstības faktors.

| 4.5.3 | Lai gan jaunajās dalībvalstīs ir panākts zināms progress, joprojām ir nepieciešamas lielas investīcijas, galvenokārt, lai uzlabotu enerģijas ražošanas un enerģijas izmantošanas efektivitāti transporta nozarē. Subsīdijas enerģijas izmantošanā ir jāsamazina, lai mazinātu videi radīto kaitējumu. Komiteja atbalsta Komisijas ieteikumu samazināt subsīdijas, kam ir negatīva ietekme uz vidi un kuras kaitē noturīgai attīstībai. |
| --- | --- |

4.5.3

Lai gan jaunajās dalībvalstīs ir panākts zināms progress, joprojām ir nepieciešamas lielas investīcijas, galvenokārt, lai uzlabotu enerģijas ražošanas un enerģijas izmantošanas efektivitāti transporta nozarē. Subsīdijas enerģijas izmantošanā ir jāsamazina, lai mazinātu videi radīto kaitējumu. Komiteja atbalsta Komisijas ieteikumu samazināt subsīdijas, kam ir negatīva ietekme uz vidi un kuras kaitē noturīgai attīstībai.

| 4.5.4 | 2003. gadā tika paredzēts ieviest Direktīvu par elektrību no atjaunojamiem enerģijas avotiem. Paziņojumā par EPVP Komisija atzīmē, ka rezultāti attiecībā uz “zaļās elektrības” ražošanu vēl ne tuvu nav ievērības cienīgi, izņemot Vāciju, Spāniju un Dāniju, kur ir panākti labi rezultāti vēja enerģijas izmantošanā. |
| --- | --- |

4.5.4

2003. gadā tika paredzēts ieviest Direktīvu par elektrību no atjaunojamiem enerģijas avotiem. Paziņojumā par EPVP Komisija atzīmē, ka rezultāti attiecībā uz “zaļās elektrības” ražošanu vēl ne tuvu nav ievērības cienīgi, izņemot Vāciju, Spāniju un Dāniju, kur ir panākti labi rezultāti vēja enerģijas izmantošanā.

| 4.5.5 | Paies gadi, kamēr jaunās dalībvalstis sasniegs tādu pašu enerģijas ražošanas un izmantošanas efektivitātes līmeni kā ES-15 valstīs. Attiecībā uz problēmām, ko izraisa minētais mērķis, attiecīgās valstis tomēr nedrīkst samazināt pasākumus noturīgas attīstības nodrošināšanai. Daļai no šajā nolūkā veiktajiem pasākumiem jābūt vērstiem uz to, lai veicinātu sabiedrības izpratni par noturīgas attīstības nozīmi. |
| --- | --- |

4.5.5

Paies gadi, kamēr jaunās dalībvalstis sasniegs tādu pašu enerģijas ražošanas un izmantošanas efektivitātes līmeni kā ES-15 valstīs. Attiecībā uz problēmām, ko izraisa minētais mērķis, attiecīgās valstis tomēr nedrīkst samazināt pasākumus noturīgas attīstības nodrošināšanai. Daļai no šajā nolūkā veiktajiem pasākumiem jābūt vērstiem uz to, lai veicinātu sabiedrības izpratni par noturīgas attīstības nozīmi.

5.   Secinājumi

| 5.1 | Pēdējo gadu laikā ES-15 dalībvalstīm ir trūkusi izaugsmes dinamika, kas ir tik tipiska daudzām no jaunajām dalībvalstīm. Ekonomiskā izaugsme, iespējams, turpinās būt augstāka nekā jaunajās dalībvalstīs, vismaz vidējā termiņā. Izaugsmi var veicināt arī atbalsts no struktūrfondiem. Paplašināšanai ir arī pozitīva ietekme uz ES-15 valstu izaugsmi. |
| --- | --- |

5.1

Pēdējo gadu laikā ES-15 dalībvalstīm ir trūkusi izaugsmes dinamika, kas ir tik tipiska daudzām no jaunajām dalībvalstīm. Ekonomiskā izaugsme, iespējams, turpinās būt augstāka nekā jaunajās dalībvalstīs, vismaz vidējā termiņā. Izaugsmi var veicināt arī atbalsts no struktūrfondiem. Paplašināšanai ir arī pozitīva ietekme uz ES-15 valstu izaugsmi.

| 5.2 | Nav pašsaprotami, ka dzīves līmeņa atšķirības starp ES-15 un jaunajām dalībvalstīm tiks ātri novērstas. Politiskā integrācija ne vienmēr nozīmē atšķirību samazināšanu ienākumu un dzīves līmeņa jomā. Vācijas apvienošanās ir uzskatāms piemērs tam, ka reģionālās ekonomiskās atšķirības izzūd lēni. Pat lielas naudas summas un iestāžu integrācija nav reāli ietekmējusi notikumu pozitīvu attīstību. |
| --- | --- |

5.2

Nav pašsaprotami, ka dzīves līmeņa atšķirības starp ES-15 un jaunajām dalībvalstīm tiks ātri novērstas. Politiskā integrācija ne vienmēr nozīmē atšķirību samazināšanu ienākumu un dzīves līmeņa jomā. Vācijas apvienošanās ir uzskatāms piemērs tam, ka reģionālās ekonomiskās atšķirības izzūd lēni. Pat lielas naudas summas un iestāžu integrācija nav reāli ietekmējusi notikumu pozitīvu attīstību.

| 5.3 | Paplašināšana turpinās veicināt tirdzniecību un investīcijas un pēc pārejās perioda — arī darbaspēka apriti starp jaunajām dalībvalstīm un ES-15. Tas padarīs ekonomisko vidi jaunajās dalībvalstīs daudz pārredzamāku, un uzņēmumiem būs vieglāk pieņemt saimnieciska rakstura lēmumus attiecībā uz investīcijām. Ievērojamas atšķirības saglabāsies starp valstīm arī jomās, uz kurām neattiecas ES likumi. Piemēram, ES kompetence nodokļu jautājumos pašreiz ir saistīta galvenokārt ar minimālo PVN likmi un noteiktiem principiem, kas reglamentē uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu. |
| --- | --- |

5.3

Paplašināšana turpinās veicināt tirdzniecību un investīcijas un pēc pārejās perioda — arī darbaspēka apriti starp jaunajām dalībvalstīm un ES-15. Tas padarīs ekonomisko vidi jaunajās dalībvalstīs daudz pārredzamāku, un uzņēmumiem būs vieglāk pieņemt saimnieciska rakstura lēmumus attiecībā uz investīcijām. Ievērojamas atšķirības saglabāsies starp valstīm arī jomās, uz kurām neattiecas ES likumi. Piemēram, ES kompetence nodokļu jautājumos pašreiz ir saistīta galvenokārt ar minimālo PVN likmi un noteiktiem principiem, kas reglamentē uzņēmējdarbības nodokļu sistēmu.

| 5.4 | Pārejas perioda pasākumi galvenokārt attiecas uz darbaspēka brīvu pārvietošanos starp valstīm. Dažos gadījumos tie var ierobežot darbaspēka kustību pat septiņu gadu posmā. Daudzās ES-15 valstīs iedzīvotāji strauji noveco, un šīm valstīm ir nepieciešams jauns darbaspēks, neskatoties uz ievērojamo strukturālā bezdarba apjomu. Pārejas periodi var gan aizkavēt nepieciešamās strukturālās reformas jaunajās dalībvalstīs, gan ierobežot ekonomisko izaugsmi ES-15, kā arī jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.4

Pārejas perioda pasākumi galvenokārt attiecas uz darbaspēka brīvu pārvietošanos starp valstīm. Dažos gadījumos tie var ierobežot darbaspēka kustību pat septiņu gadu posmā. Daudzās ES-15 valstīs iedzīvotāji strauji noveco, un šīm valstīm ir nepieciešams jauns darbaspēks, neskatoties uz ievērojamo strukturālā bezdarba apjomu. Pārejas periodi var gan aizkavēt nepieciešamās strukturālās reformas jaunajās dalībvalstīs, gan ierobežot ekonomisko izaugsmi ES-15, kā arī jaunajās dalībvalstīs.

| 5.5 | Uzņēmējsabiedrības, kas apsver investēšanas iespējas vai jau ir investējušas jaunajās dalībvalstīs, ir sniegušas daudz pierādījumu tam, ka minētās valstis vairāk nekā ES-15 valstis cieš no pārejas posma ekonomikas problēmām, kuras nevar novērst tikai ar tiesību aktu starpniecību. Bieži šādas problēmas ir saistītas ar korupciju. Tomēr korupcija ir pazīstama arī ES-15 valstīs. |
| --- | --- |

5.5

Uzņēmējsabiedrības, kas apsver investēšanas iespējas vai jau ir investējušas jaunajās dalībvalstīs, ir sniegušas daudz pierādījumu tam, ka minētās valstis vairāk nekā ES-15 valstis cieš no pārejas posma ekonomikas problēmām, kuras nevar novērst tikai ar tiesību aktu starpniecību. Bieži šādas problēmas ir saistītas ar korupciju. Tomēr korupcija ir pazīstama arī ES-15 valstīs.

| 5.6 | Tādas prakses likvidēšana, kas sabiedrībā iesakņojusies vairākus gadu desmitus, tomēr ir lēns process. Taču dalība ES ir pastiprinājusi prasību veikt uzlabojumus. Lai jaunajās dalībvalstīs esošo potenciālu izmantotu efektīvi, būs jāievēro stingra atbilstība ES kopējiem noteikumiem. Tas jo īpaši attiecas uz iekšējā tirgus noteikumiem, bet ir vienlīdz svarīgi, lai citi noteikumi, kas ietekmē konkurētspēju, kā tiesību akti vides jomā, tiktu ieviesti vienādi visās ES valstīs. |
| --- | --- |

5.6

Tādas prakses likvidēšana, kas sabiedrībā iesakņojusies vairākus gadu desmitus, tomēr ir lēns process. Taču dalība ES ir pastiprinājusi prasību veikt uzlabojumus. Lai jaunajās dalībvalstīs esošo potenciālu izmantotu efektīvi, būs jāievēro stingra atbilstība ES kopējiem noteikumiem. Tas jo īpaši attiecas uz iekšējā tirgus noteikumiem, bet ir vienlīdz svarīgi, lai citi noteikumi, kas ietekmē konkurētspēju, kā tiesību akti vides jomā, tiktu ieviesti vienādi visās ES valstīs.

| 5.7 | Jaunajās dalībvalstīs pastāv laba darbaspēka izmaksu un darbaspēka izglītības līmeņa attiecība. Vēl viens no faktoriem, kas ietekmē ieguldījumus uzņēmējdarbībā jaunajās dalībvalstīs, ir nodokļu politika. Uzņēmuma darbības raksturs precīzi nosaka, kādi faktori ir izšķirošie investīcijām. |
| --- | --- |

5.7

Jaunajās dalībvalstīs pastāv laba darbaspēka izmaksu un darbaspēka izglītības līmeņa attiecība. Vēl viens no faktoriem, kas ietekmē ieguldījumus uzņēmējdarbībā jaunajās dalībvalstīs, ir nodokļu politika. Uzņēmuma darbības raksturs precīzi nosaka, kādi faktori ir izšķirošie investīcijām.

| 5.8 | Cenšanās arvien vairāk samazināt nodokļu likmes tomēr saistīta ar zināmu risku. Iespējams, ka valstij pietrūks līdzekļu investīcijām infrastruktūrā un sociālajā sistēmā, bez kurām tā nespēs panākt attīstītākās valstis. Tādējādi pastāv arī risks, ka salīdzinoši nemobilajai darba jomai tiek uzlikta lielāka nodokļu nasta, kam varētu būt negatīva ietekme uz situāciju nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

5.8

Cenšanās arvien vairāk samazināt nodokļu likmes tomēr saistīta ar zināmu risku. Iespējams, ka valstij pietrūks līdzekļu investīcijām infrastruktūrā un sociālajā sistēmā, bez kurām tā nespēs panākt attīstītākās valstis. Tādējādi pastāv arī risks, ka salīdzinoši nemobilajai darba jomai tiek uzlikta lielāka nodokļu nasta, kam varētu būt negatīva ietekme uz situāciju nodarbinātības jomā.

| 5.9 | Tiešo investīciju vai uzņēmuma visu operāciju pārvietošana uz jaunajām dalībvalstīm ir vieglāka uzņēmumiem, kam jau ir plaša uzņēmējdarbība attiecīgajās valstīs vai kuru konkurētspēja galvenokārt balstās uz zemām darbaspēka izmaksām salīdzinājumā ar darbaspēka izglītības līmeni. Minētā priekšrocība jaunajās dalībvalstīs arī turpmāk piesaistīs citu valstu, ieskaitot ES-15 valstis, produktīvu darbību. Bez tam ES-15 valstu uzņēmumu darījumu un ražošanas darbība jaunajās dalībvalstīs daudzos gadījumos stimulē arī saimniecisko darbību ES-15 valstīs. Par to liecina, piemēram, arī ES-15 valstu un jauno dalībvalstu pieaugošais nozaru iekšējās tirdzniecības apjoms. |
| --- | --- |

5.9

Tiešo investīciju vai uzņēmuma visu operāciju pārvietošana uz jaunajām dalībvalstīm ir vieglāka uzņēmumiem, kam jau ir plaša uzņēmējdarbība attiecīgajās valstīs vai kuru konkurētspēja galvenokārt balstās uz zemām darbaspēka izmaksām salīdzinājumā ar darbaspēka izglītības līmeni. Minētā priekšrocība jaunajās dalībvalstīs arī turpmāk piesaistīs citu valstu, ieskaitot ES-15 valstis, produktīvu darbību. Bez tam ES-15 valstu uzņēmumu darījumu un ražošanas darbība jaunajās dalībvalstīs daudzos gadījumos stimulē arī saimniecisko darbību ES-15 valstīs. Par to liecina, piemēram, arī ES-15 valstu un jauno dalībvalstu pieaugošais nozaru iekšējās tirdzniecības apjoms.

| 5.10 | Jauno dalībvalstu un ES-15 valstu ekonomiskās konverģences jomā ir panākts salīdzinoši labs progress, un tendences rāda, ka tas turpināsies, lai gan vēl joprojām ir neskaidrības attiecībā uz nākotni. Saskaņā ar visticamāko scenāriju jauno dalībvalstu relatīvā priekšrocība attiecībā pret ES-15 valstīm algu un cenu jomā samazināsies, taču tam būs nepieciešams laiks zemā sākotnējā līmeņa dēļ. |
| --- | --- |

5.10

Jauno dalībvalstu un ES-15 valstu ekonomiskās konverģences jomā ir panākts salīdzinoši labs progress, un tendences rāda, ka tas turpināsies, lai gan vēl joprojām ir neskaidrības attiecībā uz nākotni. Saskaņā ar visticamāko scenāriju jauno dalībvalstu relatīvā priekšrocība attiecībā pret ES-15 valstīm algu un cenu jomā samazināsies, taču tam būs nepieciešams laiks zemā sākotnējā līmeņa dēļ.

| 5.11 | Demogrāfiskās tendences ir viena no lielākajām ES problēmām, jo izstāšanās no darba tirgus ievērojami pieaugs. Tādēļ aktīvi un daudzpusīgi jāveicina gados vecāku darba ņēmēju palikšana darba tirgū. Lai ilglaicīgi nodrošinātu konkurētspēju, īpaši svarīgi ir veicināt dzimstību un mobilizēt visus Savienības darba resursus. Tas ir paveicams tikai tad, ja nodrošina vīriešu un sieviešu līdztiesību un ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu. Bez tam visām dalībvalstīm jāveic pasākumi sociālās atstumtības un nabadzības samazināšanai, kas uzlabotu arī sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

5.11

Demogrāfiskās tendences ir viena no lielākajām ES problēmām, jo izstāšanās no darba tirgus ievērojami pieaugs. Tādēļ aktīvi un daudzpusīgi jāveicina gados vecāku darba ņēmēju palikšana darba tirgū. Lai ilglaicīgi nodrošinātu konkurētspēju, īpaši svarīgi ir veicināt dzimstību un mobilizēt visus Savienības darba resursus. Tas ir paveicams tikai tad, ja nodrošina vīriešu un sieviešu līdztiesību un ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu. Bez tam visām dalībvalstīm jāveic pasākumi sociālās atstumtības un nabadzības samazināšanai, kas uzlabotu arī sociālo kohēziju.

| 5.12 | Dažās no jaunajām dalībvalstīm sociālo partneru organizācija ir diezgan vāja un sadrumstalota. Pastāv lielas atšķirības starp organizācijām attiecībā uz to pārstāvību. Kā kopēju iezīmi lielākajā daļā šādu organizāciju var minēt atbilstošu ekonomisko resursu trūkumu. Tas pats attiecas uz NVO. Tām būs jāattīsta sava darbība tā, lai varētu risināt dažādu pušu veiksmīgu dialogu un lai tās visas vienlaicīgi varētu palīdzēt radīt labvēlīgus apstākļus ekonomiskajai izaugsmei. Sabiedriska apspriešana ir nepieciešama stipras un solidāras Eiropas integrācijas nodrošināšanai. |
| --- | --- |

5.12

Dažās no jaunajām dalībvalstīm sociālo partneru organizācija ir diezgan vāja un sadrumstalota. Pastāv lielas atšķirības starp organizācijām attiecībā uz to pārstāvību. Kā kopēju iezīmi lielākajā daļā šādu organizāciju var minēt atbilstošu ekonomisko resursu trūkumu. Tas pats attiecas uz NVO. Tām būs jāattīsta sava darbība tā, lai varētu risināt dažādu pušu veiksmīgu dialogu un lai tās visas vienlaicīgi varētu palīdzēt radīt labvēlīgus apstākļus ekonomiskajai izaugsmei. Sabiedriska apspriešana ir nepieciešama stipras un solidāras Eiropas integrācijas nodrošināšanai.

| 5.13 | Bez tam Komisijai rūpīgi jāpārbauda starptautiskās neskaidrības, kas apdraud ekonomisko izaugsmi un ES konkurētspēju, kā, piemēram, ASV naftas cenu pieauguma, strukturālā budžeta un tekošā konta deficīta ietekme. |
| --- | --- |

5.13

Bez tam Komisijai rūpīgi jāpārbauda starptautiskās neskaidrības, kas apdraud ekonomisko izaugsmi un ES konkurētspēju, kā, piemēram, ASV naftas cenu pieauguma, strukturālā budžeta un tekošā konta deficīta ietekme.

| 5.14 | Visām dalībvalstīm jāturpina darbs pie iekšējā tirgus izveides, daudz efektīvākas Lisabonas reformu īstenošanas un uzlabotas ekonomiskās pārvaldības. Bez minētajām reformām pastāv ekonomiskās lejupslīdes un labklājības samazināšanās risks visā ES. |
| --- | --- |

5.14

Visām dalībvalstīm jāturpina darbs pie iekšējā tirgus izveides, daudz efektīvākas Lisabonas reformu īstenošanas un uzlabotas ekonomiskās pārvaldības. Bez minētajām reformām pastāv ekonomiskās lejupslīdes un labklājības samazināšanās risks visā ES.

| 5.15 | Lai gan lielākoties šajā atzinumā pausta jaunās dalībvalstis un ES-15 valstis ir uzskatītas par vienotu veselumu, to var darīt tikai ļoti vispārējā līmenī. Katrai valstij ir savas specifiskās problēmas un vajadzības. |
| --- | --- |

5.15

Lai gan lielākoties šajā atzinumā pausta jaunās dalībvalstis un ES-15 valstis ir uzskatītas par vienotu veselumu, to var darīt tikai ļoti vispārējā līmenī. Katrai valstij ir savas specifiskās problēmas un vajadzības.

Briselē, 2005. gada 10. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Labāka ekonomiskā pārvaldība ES, EESK atzinums - OV C 74, 23.3.2005., pieņemts 2004. gada 15. septembrī.

1

Labāka ekonomiskā pārvaldība ES,

(2)  Skat. pēdējo atzinumu par šo tēmu: Finansu politika un ieguldījumu veidi, EESK atzinums – OV C 110/19 no 30.4.2004, 111.-115. lpp.

2

Finansu politika un ieguldījumu veidi,

(3)  Tomēr EESK vērš uzmanību uz faktu, ka jautājumā par precīzāka dzīves līmeņa noteikšanu būtu vēlams atsaukties uz jēdzienu “ģimenes ienākumi”. Statistiskie rādītāji diemžēl ir nepilnīgi. EESK izmanto izdevību, lai atkārtoti pieprasītu ES statistikas struktūras un EUROSTAT jautājumā kompetento valsts iestāžu sadarbības nostiprināšanu.

3

(4)  Uzņēmējdarbības konkurētspēja, EESK atzinums – OV C 120, 20.5.2005., kas pieņemts 2004. gada 27. oktobrī

4

Uzņēmējdarbības konkurētspēja,

---

| 22.9.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 234/69 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 234/69

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vispārīgajiem Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas noteikumiem Eiropas transporta un enerģijas tīkliem, ar ko groza Padomes Regulu Nr. 2236/95

(COM(2004) 475 final — 2004/0154 (COD))

(2005/C 234/14)

Padome 2005. gada 9. martā, saskaņā ar EK dibināšanas līguma 156. pantu nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izteikt atzinumu par šādu dokumentu: Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vispārīgajiem Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas noteikumiem Eiropas transporta un enerģijas tīkliem, ar ko groza Padomes Regulu Nr. 2236/95

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa, kurai uzdeva veikt darbu, pieņēma atzinumu 2005. gada 21. februārī. Ziņotājs bija RANOCCHIARI kgs.

Komiteja tās 415. plenārajā sesijā, kas notika 2005. gada 9. un 10. martā (2005. gada 10. marta sēdē) ar 112 balsīm “par”, 8 balsīm “pret” un 6 balsīm atturoties, pieņēma šādu atzinumu:

1.   Ievads

| 1.1 | 2000. gadā Eiropas Savienībā patērēja 15 % no vispasaules enerģijas patēriņa; tādējādi ES bija lielākais enerģijas importētājs un otrais lielākais patērētājs (aiz ASV). Pieprasījums pēc pirmavota enerģijas laikā no 1990. līdz 2000. gadam palielinājās par 10 %. Tajā pašā laika periodā daudzās no 10 jaunajām dalībvalstīm notika politiskās un ekonomiskās struktūras maiņa, kas izraisīja to pieprasījuma pēc pirmavota enerģijas samazināšanos par 17 %. Tādējādi pieprasījums pēc pirmavota enerģijas 25 dalībvalstīs kopā vidēji palielinājās tikai par 6 %. |
| --- | --- |

1.1

2000. gadā Eiropas Savienībā patērēja 15 % no vispasaules enerģijas patēriņa; tādējādi ES bija lielākais enerģijas importētājs un otrais lielākais patērētājs (aiz ASV). Pieprasījums pēc pirmavota enerģijas laikā no 1990. līdz 2000. gadam palielinājās par 10 %. Tajā pašā laika periodā daudzās no 10 jaunajām dalībvalstīm notika politiskās un ekonomiskās struktūras maiņa, kas izraisīja to pieprasījuma pēc pirmavota enerģijas samazināšanos par 17 %. Tādējādi pieprasījums pēc pirmavota enerģijas 25 dalībvalstīs kopā vidēji palielinājās tikai par 6 %.

| 1.2 | Pieprasījuma pēc pirmavota enerģijas attīstības scenārijā no 2000. līdz 2030. gadam tiek prognozēts vidējais pieaugums 25 valstu Eiropā par 19,3 %, turklāt pieprasījums desmit jaunajās dalībvalstīs aug visstraujāk (par 26 %), turpretī līdzšinējās 15 dalībvalstīs tas palielinās par 18,4 %. |
| --- | --- |

1.2

Pieprasījuma pēc pirmavota enerģijas attīstības scenārijā no 2000. līdz 2030. gadam tiek prognozēts vidējais pieaugums 25 valstu Eiropā par 19,3 %, turklāt pieprasījums desmit jaunajās dalībvalstīs aug visstraujāk (par 26 %), turpretī līdzšinējās 15 dalībvalstīs tas palielinās par 18,4 %.

| 1.3 | Sistēmas uzlabošanos desmit jaunajās dalībvalstīs apliecina kaut vai tikai enerģijas intensitātes (1) attīstība, kas saskaņā ar prognozēm no 2000. līdz 2030. gadam 25 dalībvalstīs palielināsies par 1,7 %, tātad, tāpat kā pēdējā dekādē (1990. — 2000. gadā). Tomēr šis rādītājs atbilst 2,6 % paaugstinājumam gadā desmit jaunajās dalībvalstīs (iepriekšējā dekādē 3,5 %) un samazinājumam 15 līdzšinējās dalībvalstīs par 1,7 % gadā. |
| --- | --- |

1.3

Sistēmas uzlabošanos desmit jaunajās dalībvalstīs apliecina kaut vai tikai enerģijas intensitātes (1) attīstība, kas saskaņā ar prognozēm no 2000. līdz 2030. gadam 25 dalībvalstīs palielināsies par 1,7 %, tātad, tāpat kā pēdējā dekādē (1990. — 2000. gadā). Tomēr šis rādītājs atbilst 2,6 % paaugstinājumam gadā desmit jaunajās dalībvalstīs (iepriekšējā dekādē 3,5 %) un samazinājumam 15 līdzšinējās dalībvalstīs par 1,7 % gadā.

| 1.4 | Visbeidzot jānorāda uz to, ka šis scenārijs arī nākamos 25 gadus paredz atkarību no izrakteņu kurināmā, kas 2020. gadā būs gandrīz 90 %. |
| --- | --- |

1.4

Visbeidzot jānorāda uz to, ka šis scenārijs arī nākamos 25 gadus paredz atkarību no izrakteņu kurināmā, kas 2020. gadā būs gandrīz 90 %.

| 1.5 | Transportam, kas ir šī regulas priekšlikuma galvenā tēma, nepieciešams apmēram 32 % no enerģijas patēriņa, un tas veido vairāk nekā 10 % no Eiropas Savienības IKP; kravu un pasažieru transports pēdējo 30 gadu laikā ir divkāršojies. Transporta sektorā pašlaik ir nodarbināti apmēram 10 miljoni darba ņēmēju. Līdz 2020. gadam kopējais transporta apjoms palielināsies aptuveni divas reizes; kravu pārvadājumi 15 valstu Eiropā palielināsies par 70 %, 10 jaunajās dalībvalstīs — apmēram par 100 %; pēdējo 30 gadu laikā kravu transports palielinājies par 185 % un pasažieru transports — par 145 %. Šis ievērojamais pieaugums ir radījis arī negatīvas sekas, sevišķi sastrēgumus, kas apgrūtina IKP apmēram par 0,5 % gadā; prognozējams, ka līdz 2010. gadam šis rādītājs divkāršosies un tā radītie zaudējumi būs EUR 80 miljoni. Katru dienu sastrēgumi aizņem 7500 autoceļu kilometrus — tātad, apmēram 15 % no 15 valstu Eiropas autoeļu tīkla, un apmēram 20 % dzelzceļa tīkla kilometrus (2). |
| --- | --- |

1.5

Transportam, kas ir šī regulas priekšlikuma galvenā tēma, nepieciešams apmēram 32 % no enerģijas patēriņa, un tas veido vairāk nekā 10 % no Eiropas Savienības IKP; kravu un pasažieru transports pēdējo 30 gadu laikā ir divkāršojies. Transporta sektorā pašlaik ir nodarbināti apmēram 10 miljoni darba ņēmēju. Līdz 2020. gadam kopējais transporta apjoms palielināsies aptuveni divas reizes; kravu pārvadājumi 15 valstu Eiropā palielināsies par 70 %, 10 jaunajās dalībvalstīs — apmēram par 100 %; pēdējo 30 gadu laikā kravu transports palielinājies par 185 % un pasažieru transports — par 145 %. Šis ievērojamais pieaugums ir radījis arī negatīvas sekas, sevišķi sastrēgumus, kas apgrūtina IKP apmēram par 0,5 % gadā; prognozējams, ka līdz 2010. gadam šis rādītājs divkāršosies un tā radītie zaudējumi būs EUR 80 miljoni. Katru dienu sastrēgumi aizņem 7500 autoceļu kilometrus — tātad, apmēram 15 % no 15 valstu Eiropas autoeļu tīkla, un apmēram 20 % dzelzceļa tīkla kilometrus (2).

| 1.6 | ES aizvien lielākajām vajadzībām atbilstoša transporta (TEN — T) un enerģijas infrastruktūras (TEN — E) tīkla izveidošana ir viena no Kopienas stratēģijām jau vairāk nekā 10 gadus, un tā pamatoti tiek uzskatīta par izšķirošo faktoru, pirmām kārtam, iekšējā tirgus veidošanas pabeigšanai, kā arī Lisabonas mērķu sasniegšanai. Barselonas Eiropadome 2002. gadā uzsvēra, cik svarīgi ir paplašināt esošos elektrības tīklus, un izvirzīja konkrētu mērķi līdz 2005. gadam panākt elektrības tīklu pārrobežu savstarpējas savienošanas līmeni vismaz 10 % apjomā no valstī uzstādītās ražošanas jaudas. Arī 2003. gada decembra Eiropadome Eiropas transporta un enerģijas tīklus izvirzīja izaugsmes plāna centrā. |
| --- | --- |

1.6

ES aizvien lielākajām vajadzībām atbilstoša transporta (TEN — T) un enerģijas infrastruktūras (TEN — E) tīkla izveidošana ir viena no Kopienas stratēģijām jau vairāk nekā 10 gadus, un tā pamatoti tiek uzskatīta par izšķirošo faktoru, pirmām kārtam, iekšējā tirgus veidošanas pabeigšanai, kā arī Lisabonas mērķu sasniegšanai. Barselonas Eiropadome 2002. gadā uzsvēra, cik svarīgi ir paplašināt esošos elektrības tīklus, un izvirzīja konkrētu mērķi līdz 2005. gadam panākt elektrības tīklu pārrobežu savstarpējas savienošanas līmeni vismaz 10 % apjomā no valstī uzstādītās ražošanas jaudas. Arī 2003. gada decembra Eiropadome Eiropas transporta un enerģijas tīklus izvirzīja izaugsmes plāna centrā.

2.   Pašreizējā situācija

| 2.1 | Kaut arī pastāvošās problēmas un turpmākās papildu vajadzības ir skaidri noteiktas, tomēr visas iesaistītās puses, sākot ar dalībvalstīm vēl nav veikušas nekādus piemērotus pasākumus. Jāatgādina kaut vai tas, ka no 14 lielajiem transporta projektiem, kurus dalībvalstis 1994. gadā (Eiropadomes sanāksmē Esenē) apņēmās īstenot līdz 2010. gadam, 2003. gada beigās bija pabeigti tikai trīs, un bija izdarīta mazāk nekā viena ceturtā daļa no investīcijām, kas nepieciešamas pārrobežu savienojumu izveidei. Pie pašreizējā investēšanas ātruma līdz pilnīgai programmas īstenošanai varētu paiet vēl divdesmit gadi. |
| --- | --- |

2.1

Kaut arī pastāvošās problēmas un turpmākās papildu vajadzības ir skaidri noteiktas, tomēr visas iesaistītās puses, sākot ar dalībvalstīm vēl nav veikušas nekādus piemērotus pasākumus. Jāatgādina kaut vai tas, ka no 14 lielajiem transporta projektiem, kurus dalībvalstis 1994. gadā (Eiropadomes sanāksmē Esenē) apņēmās īstenot līdz 2010. gadam, 2003. gada beigās bija pabeigti tikai trīs, un bija izdarīta mazāk nekā viena ceturtā daļa no investīcijām, kas nepieciešamas pārrobežu savienojumu izveidei. Pie pašreizējā investēšanas ātruma līdz pilnīgai programmas īstenošanai varētu paiet vēl divdesmit gadi.

| 2.2 | Ne mazāk nopietna ir energoapgādes problēma, kaut arī ES finanšu intervences nepieciešamība šajā jomā ir daudz mazāka, kā norādīts turpmāk. Proti, tīklu fiziskās iespējas neatbilst normatīvos paredzētajiem noteikumiem. Pēc 2007. gadā gaidāmās liberalizācijas varētu izveidoties īsts iekšējais elektrības tirgus, tomēr tā ietekme varētu būt ierobežota, ja netiks paplašināti šobrīd nepietiekamie un pārslogotie tīkli. Ja tirgū pastāv liela koncentrācija, ir būtiski svarīgi novērst fiziskos šķēršļus, kas traucē konkurenci, lai novērstu negatīvu ietekmi uz visiem patērētājiem, tajā skaita privātpersonām. Nedrīkst arī aizmirst, ka atjaunojamās enerģijas attīstībai varētu būt nepieciešamas ad hoc investīcijas jau esošajās enerģijas sistēmās un tīklos. |
| --- | --- |

2.2

Ne mazāk nopietna ir energoapgādes problēma, kaut arī ES finanšu intervences nepieciešamība šajā jomā ir daudz mazāka, kā norādīts turpmāk. Proti, tīklu fiziskās iespējas neatbilst normatīvos paredzētajiem noteikumiem. Pēc 2007. gadā gaidāmās liberalizācijas varētu izveidoties īsts iekšējais elektrības tirgus, tomēr tā ietekme varētu būt ierobežota, ja netiks paplašināti šobrīd nepietiekamie un pārslogotie tīkli. Ja tirgū pastāv liela koncentrācija, ir būtiski svarīgi novērst fiziskos šķēršļus, kas traucē konkurenci, lai novērstu negatīvu ietekmi uz visiem patērētājiem, tajā skaita privātpersonām. Nedrīkst arī aizmirst, ka atjaunojamās enerģijas attīstībai varētu būt nepieciešamas ad hoc investīcijas jau esošajās enerģijas sistēmās un tīklos.

| 2.3 | Līdz šim ar TEN-T jomas projektiem panākto pieticīgo rezultātu iemeslus Eiropas Komisija konstatēja un apkopoja savā 2003. gada (3) paziņojumā šādi:






  — | dalībvalstu lēmējinstitūciju politiskās gribas trūkums; |
| --- | --- | --- |

2.3

Līdz šim ar TEN-T jomas projektiem panākto pieticīgo rezultātu iemeslus Eiropas Komisija konstatēja un apkopoja savā 2003. gada (3) paziņojumā šādi:

—

dalībvalstu lēmējinstitūciju politiskās gribas trūkums;

| — | Eiropas tīklam nepietiekami finanšu līdzekļi; |
| --- | --- |

—

Eiropas tīklam nepietiekami finanšu līdzekļi;

| — | par projektiem atbildīgo iestāžu sadrumstalotība. |
| --- | --- |

—

par projektiem atbildīgo iestāžu sadrumstalotība.

| 2.4 | Karel Van Miert (kādreizējā par konkurenci atbildīgā Komisijas locekļa) vadītās Augsta līmeņa darba grupas 2003. gada jūnija ziņojumā ir apstiprināta šīs situācijas nopietnības apzināšanās, kā arī ietverti interesanti ierosinājumi šī sastrēguma pārvarēšanai. Tajā tika aplūkots ne tikai problēmas finansiālais aspekts, bet arī organizatoriskās un koordinācijas prasības saistībā ar ES paplašināšanos. |
| --- | --- |

2.4

Karel Van Miert (kādreizējā par konkurenci atbildīgā Komisijas locekļa) vadītās Augsta līmeņa darba grupas 2003. gada jūnija ziņojumā ir apstiprināta šīs situācijas nopietnības apzināšanās, kā arī ietverti interesanti ierosinājumi šī sastrēguma pārvarēšanai. Tajā tika aplūkots ne tikai problēmas finansiālais aspekts, bet arī organizatoriskās un koordinācijas prasības saistībā ar ES paplašināšanos.

| 2.5 | Pamatojoties uz Van Miert ziņojumu, Eiropas Komisija 2003. gada oktobrī iesniedza priekšlikumu par Eiropas transporta tīklu pamatnostādņu pārstrādāšanu ar aktualizētu tagad jau 30 prioritāro projektu sarakstu, ietverot tajā arī 14 Esenes projektus. Šo priekšlikumu apsprieda un 2004. gada 29. aprīlī pieņēma Parlamentā un Padomē. Tādējādi tika apstiprinātas jaunās pamatnostādnes, prioritātes un projektu raksturlielumi arī saistībā ar paredzamajām izmaksām. |
| --- | --- |

2.5

Pamatojoties uz Van Miert ziņojumu, Eiropas Komisija 2003. gada oktobrī iesniedza priekšlikumu par Eiropas transporta tīklu pamatnostādņu pārstrādāšanu ar aktualizētu tagad jau 30 prioritāro projektu sarakstu, ietverot tajā arī 14 Esenes projektus. Šo priekšlikumu apsprieda un 2004. gada 29. aprīlī pieņēma Parlamentā un Padomē. Tādējādi tika apstiprinātas jaunās pamatnostādnes, prioritātes un projektu raksturlielumi arī saistībā ar paredzamajām izmaksām.

3.   Komisijas priekšlikums

| 3.1 | Apspriežamais regulas priekšlikums bija nepieciešams, lai piešķirtu Komisijai tiesību instrumentu, kas tai ļaus piemērot saskaņā ar augstāk minētajiem apsvērumiem pārstrādātus vispārīgos noteikumus finansiālā atbalsta piešķiršanai, un paredz drošu un noteiktu finansējumu visā plānotajā periodā (2007. — 2013.gadam). |
| --- | --- |

3.1

Apspriežamais regulas priekšlikums bija nepieciešams, lai piešķirtu Komisijai tiesību instrumentu, kas tai ļaus piemērot saskaņā ar augstāk minētajiem apsvērumiem pārstrādātus vispārīgos noteikumus finansiālā atbalsta piešķiršanai, un paredz drošu un noteiktu finansējumu visā plānotajā periodā (2007. — 2013.gadam).

| 3.2 | Faktiski izrādījās, ka ES līdzfinansējuma ietekme ir jāpadara optimālāka gan kvantitatīvi (ar augstāku procentuālo likmi nekā līdz šim), gan kvalitatīvi (izmantojot jaunus finanšu instrumentus), lai tādējādi veicinātu privātās investīcijas, aizvien vairāk paplašinot valsts un privātās partnerības (PPP). |
| --- | --- |

3.2

Faktiski izrādījās, ka ES līdzfinansējuma ietekme ir jāpadara optimālāka gan kvantitatīvi (ar augstāku procentuālo likmi nekā līdz šim), gan kvalitatīvi (izmantojot jaunus finanšu instrumentus), lai tādējādi veicinātu privātās investīcijas, aizvien vairāk paplašinot valsts un privātās partnerības (PPP).

| 3.3 | ES atbalsta piešķiršanas pamata priekšnosacījumi ir: tiem ir jābūt vispārējo interešu projektiem, ar tiem tiek veidoti pārrobežu savienojumi un šie projekti veicina tirgus integrāciju paplašinātā Eiropā. Transporta projektos tiek pievērsta īpaša uzmanība ietekmei uz vidi, un ar ātrsatiksmes šosejām ir jāatbrīvo parastie kravu pārvadājumu ceļi, lai panāktu izlīdzinājumu starp dažādiem pārvadātājiem. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, apmēram 80 % finanšu līdzekļu jāpiešķir pārējiem nevis autotransporta pārvadājumiem. Enerģijas jomā prioritārie aspekti ir tīkla nepārtrauktība, tā jaudas optimizācija, iekšējā tirgus integrācija, jauno dalībvalstu iesaistīšana iekšējā tirgū un piesaiste atjaunojamās enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

3.3

ES atbalsta piešķiršanas pamata priekšnosacījumi ir: tiem ir jābūt vispārējo interešu projektiem, ar tiem tiek veidoti pārrobežu savienojumi un šie projekti veicina tirgus integrāciju paplašinātā Eiropā. Transporta projektos tiek pievērsta īpaša uzmanība ietekmei uz vidi, un ar ātrsatiksmes šosejām ir jāatbrīvo parastie kravu pārvadājumu ceļi, lai panāktu izlīdzinājumu starp dažādiem pārvadātājiem. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, apmēram 80 % finanšu līdzekļu jāpiešķir pārējiem nevis autotransporta pārvadājumiem. Enerģijas jomā prioritārie aspekti ir tīkla nepārtrauktība, tā jaudas optimizācija, iekšējā tirgus integrācija, jauno dalībvalstu iesaistīšana iekšējā tirgū un piesaiste atjaunojamās enerģijas avotiem.

| 3.4 | Lai sasniegtu šos mērķus, ir jābūt noteiktiem skaidriem un objektīviem līdzekļu piešķiršanas un līdzfinansējuma kritērijiem: pirmkārt, nosacītība, t.i., palīdzība tiek piešķirta saskaņā ar izvēles un koncentrācijas kritērijiem, lai piešķirtu prioritāti savienojumiem ar visaugstāko Kopienas “pievienoto vērtību”; otrkārt, atbalsta samērīgums, kas pārrobežu savienojumiem var sasniegt līdz 30 % (izņēmuma gadījumos 50 %). Dalībvalstīm savukārt ir jānodrošina atbilstošas garantijas, pamatojoties uz finanšu plānu un stingrām saistībām īstenot projektu paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

3.4

Lai sasniegtu šos mērķus, ir jābūt noteiktiem skaidriem un objektīviem līdzekļu piešķiršanas un līdzfinansējuma kritērijiem: pirmkārt, nosacītība, t.i., palīdzība tiek piešķirta saskaņā ar izvēles un koncentrācijas kritērijiem, lai piešķirtu prioritāti savienojumiem ar visaugstāko Kopienas “pievienoto vērtību”; otrkārt, atbalsta samērīgums, kas pārrobežu savienojumiem var sasniegt līdz 30 % (izņēmuma gadījumos 50 %). Dalībvalstīm savukārt ir jānodrošina atbilstošas garantijas, pamatojoties uz finanšu plānu un stingrām saistībām īstenot projektu paredzētajā termiņā.

| 3.5 | TEN tīkliem gan transporta, gan enerģijas nozarē līdzfinansējums pētījumiem var būt, augstākais, 50 %, kamēr atbalsta maksimālā likme celtniecības fāzei transporta jomā noteiktiem prioritāro projektu posmiem ir 30 % (50 % izņēmuma gadījumos pārrobežu posmu būvei); citiem vispārīgo interešu projektiem šī maksimālā likme ir 15 %. Enerģijas jomā maksimālā līdzfinansējuma likme atbilstoši pašreizējai regulai arī turpmāk ir 10 % (izņēmuma gadījumos, ja ir īpašas finansiālās grūtības vai savienojumi ar kaimiņvalstīm, tā var būt 20 %). Zemākā līdzfinansējuma likme enerģijas jomā salīdzinājumā ar transporta jomu tāpat kā lielā abu budžetu atšķirība ir pamatota ar to, ka enerģijas jomā var izmantot arī citus Kopienas instrumentus (struktūrfondus, EIB kredītus) un starp šī viennozīmīgi tirgus ietekmētā sektora dalībniekiem pastāv spēcīga konkurence. Faktiski tikai dalībvalstis var iesniegt pieteikumus par transporta tīkliem, bet enerģijas sektorā to var darīt arī privātie operatori. |
| --- | --- |

3.5

TEN tīkliem gan transporta, gan enerģijas nozarē līdzfinansējums pētījumiem var būt, augstākais, 50 %, kamēr atbalsta maksimālā likme celtniecības fāzei transporta jomā noteiktiem prioritāro projektu posmiem ir 30 % (50 % izņēmuma gadījumos pārrobežu posmu būvei); citiem vispārīgo interešu projektiem šī maksimālā likme ir 15 %. Enerģijas jomā maksimālā līdzfinansējuma likme atbilstoši pašreizējai regulai arī turpmāk ir 10 % (izņēmuma gadījumos, ja ir īpašas finansiālās grūtības vai savienojumi ar kaimiņvalstīm, tā var būt 20 %). Zemākā līdzfinansējuma likme enerģijas jomā salīdzinājumā ar transporta jomu tāpat kā lielā abu budžetu atšķirība ir pamatota ar to, ka enerģijas jomā var izmantot arī citus Kopienas instrumentus (struktūrfondus, EIB kredītus) un starp šī viennozīmīgi tirgus ietekmētā sektora dalībniekiem pastāv spēcīga konkurence. Faktiski tikai dalībvalstis var iesniegt pieteikumus par transporta tīkliem, bet enerģijas sektorā to var darīt arī privātie operatori.

| 3.6 | Saskaņā ar pašlaik spēkā esošo regulu 2000. — 2006. gadam pieejamo līdzekļu apjoms ir nedaudz vairāk kā EUR 4,6 miljardi, no tiem EUR 4,2 miljardi transporta jomai. No 2004. gada tie pēc paplašināšanās palielinās par EUR 225 miljoniem. Praktiski šajā periodā tas nozīmē apmēram EUR 600 miljonus gadā. |
| --- | --- |

3.6

Saskaņā ar pašlaik spēkā esošo regulu 2000. — 2006. gadam pieejamo līdzekļu apjoms ir nedaudz vairāk kā EUR 4,6 miljardi, no tiem EUR 4,2 miljardi transporta jomai. No 2004. gada tie pēc paplašināšanās palielinās par EUR 225 miljoniem. Praktiski šajā periodā tas nozīmē apmēram EUR 600 miljonus gadā.

| 3.7 | Saskaņā ar regulas priekšlikumu līdzekļi TEN tīkla transporta jomai 2007. — 2013. gadā tiks palielināti līdz EUR 20,35 miljardiem, t.i., līdz 2,9 miljardiem gadā (salīdzinājumā ar EUR 600 miljoniem gadā iepriekšējā septiņu gadu periodā), un TEN tīkla enerģijas jomai paredzētie līdzekļi EUR 340 miljonu apjomā, tādējādi Kopienas līdzekļi TEN tīklam kopā plānoti EUR 20,69 miljardu apjomā. |
| --- | --- |

3.7

Saskaņā ar regulas priekšlikumu līdzekļi TEN tīkla transporta jomai 2007. — 2013. gadā tiks palielināti līdz EUR 20,35 miljardiem, t.i., līdz 2,9 miljardiem gadā (salīdzinājumā ar EUR 600 miljoniem gadā iepriekšējā septiņu gadu periodā), un TEN tīkla enerģijas jomai paredzētie līdzekļi EUR 340 miljonu apjomā, tādējādi Kopienas līdzekļi TEN tīklam kopā plānoti EUR 20,69 miljardu apjomā.

| 3.8 | Papildus Kopienas līdzekļu palielināšanai vēl viens jauninājums ir iespēja saņemt Kopienas finansējumu, lai segtu risku pēcceltniecības fāzē, ja īpašu apstākļu dēļ samazinās prognozētie ieņēmumi. Šī garantija ir paredzēta privātā sektora līdzdalības atvieglošanai projektu finansēšanā, tomēr tā aprobežojas tikai ar sākotnējo fāzi, un tajā ir ietverts arī nozīmīgs iesaistīto dalībvalstu ieguldījums. |
| --- | --- |

3.8

Papildus Kopienas līdzekļu palielināšanai vēl viens jauninājums ir iespēja saņemt Kopienas finansējumu, lai segtu risku pēcceltniecības fāzē, ja īpašu apstākļu dēļ samazinās prognozētie ieņēmumi. Šī garantija ir paredzēta privātā sektora līdzdalības atvieglošanai projektu finansēšanā, tomēr tā aprobežojas tikai ar sākotnējo fāzi, un tajā ir ietverts arī nozīmīgs iesaistīto dalībvalstu ieguldījums.

| 3.9 | Citi jauninājumi ir saistīti ar projektu vadību. Komisija ierosina dalībvalstīm piešķirt vadošo lomu tehniskās kontroles un izdevumu apliecināšanas jomā. Komisija turklāt saglabā tiesības nodot dažus programmas vadības uzdevumus vēl izveidojamai “Eiropas transporta tīklu izpildaģentūrai”, tomēr neatsakoties no savām plānošanas pilnvarām. |
| --- | --- |

3.9

Citi jauninājumi ir saistīti ar projektu vadību. Komisija ierosina dalībvalstīm piešķirt vadošo lomu tehniskās kontroles un izdevumu apliecināšanas jomā. Komisija turklāt saglabā tiesības nodot dažus programmas vadības uzdevumus vēl izveidojamai “Eiropas transporta tīklu izpildaģentūrai”, tomēr neatsakoties no savām plānošanas pilnvarām.

4.   Vispārīgas piezīmes

| 4.1 | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, jo tas, kaut arī nepilnīgi, tomēr atspoguļo iepriekšējos atzinumos atkārtoti izteiktās piezīmes un prasības. (4) |
| --- | --- |

4.1

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, jo tas, kaut arī nepilnīgi, tomēr atspoguļo iepriekšējos atzinumos atkārtoti izteiktās piezīmes un prasības. (4)

| 4.2 | Ar ierosinājumu tiek institucionalizēts vēlamais Kopienas finansējuma palielinājums un attiecībā uz publisko un privāto partnerību gan dalībvalstīm, gan privātajiem investoriem tiek piedāvāta lielāka drošība. Šajā saistībā EESK konstatē, ka plānotais, salīdzinājumā ar līdzšinējo finansējumu, noteikti ievērojamais līdzekļu palielinājums ir jāvērtē atbilstoši augstāk minētajām papildu vajadzībām. Jāatgādina, ka 30 prioritārajiem projektiem transporta nozarē nepieciešami līdzekļi EUR 225 miljardu apjomā, no kuriem EUR 140 miljardi paredzēti periodam no 2007. līdz 2014. gadam. |
| --- | --- |

4.2

Ar ierosinājumu tiek institucionalizēts vēlamais Kopienas finansējuma palielinājums un attiecībā uz publisko un privāto partnerību gan dalībvalstīm, gan privātajiem investoriem tiek piedāvāta lielāka drošība. Šajā saistībā EESK konstatē, ka plānotais, salīdzinājumā ar līdzšinējo finansējumu, noteikti ievērojamais līdzekļu palielinājums ir jāvērtē atbilstoši augstāk minētajām papildu vajadzībām. Jāatgādina, ka 30 prioritārajiem projektiem transporta nozarē nepieciešami līdzekļi EUR 225 miljardu apjomā, no kuriem EUR 140 miljardi paredzēti periodam no 2007. līdz 2014. gadam.

| 4.3 | EESK piekrīt definīcijai, kas nosaka augstāk minētos vispārīgos principus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai, un atbalsta šo principu īstenošanas nosacījumu izstrādi komitejas procedūrā, lai vienkāršotu procesu. |
| --- | --- |

4.3

EESK piekrīt definīcijai, kas nosaka augstāk minētos vispārīgos principus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai, un atbalsta šo principu īstenošanas nosacījumu izstrādi komitejas procedūrā, lai vienkāršotu procesu.

| 4.4 | EESK atzinīgi vērtē arī to, ka līdzekļi ir paredzēti ne tikai provizoriskiem pētījumiem un celtniecības fāzēm, bet arī, kaut tikai izņēmuma gadījumos, — projekta darbības fāzes sākumā. Nav iespējams pārāk zemu vērtēt, pirmkārt, delikāto situāciju transporta nozarē ar visām labi zināmajām ietekmēm (sastrēgumi, gaisa piesārņojums, drošība utt.), par ko EESK jau vairākkārt ir izteikusi atzinumus, un, otrkārt, risku saistībā ar energoapgādes problēmām un ar elektrotīklu nepieciešamo savstarpējo savietojamību. |
| --- | --- |

4.4

EESK atzinīgi vērtē arī to, ka līdzekļi ir paredzēti ne tikai provizoriskiem pētījumiem un celtniecības fāzēm, bet arī, kaut tikai izņēmuma gadījumos, — projekta darbības fāzes sākumā. Nav iespējams pārāk zemu vērtēt, pirmkārt, delikāto situāciju transporta nozarē ar visām labi zināmajām ietekmēm (sastrēgumi, gaisa piesārņojums, drošība utt.), par ko EESK jau vairākkārt ir izteikusi atzinumus, un, otrkārt, risku saistībā ar energoapgādes problēmām un ar elektrotīklu nepieciešamo savstarpējo savietojamību.

5.   Īpašas piezīmes un secinājumi

| 5.1 | Pēc EESK ieskata pret dalībvalstīm ir jāvērš ļoti stingra politika, lai netiktu novilcināta ES noteikto infrastruktūras izbūves darbu pabeigšana un uzņemtās saistības, neskatoties uz iespējamiem šķēršļiem dalībvalstu politiskajā vai ekonomiskajā jomā, tiktu pildītas. Ja aicinājumi sniegt paskaidrojumus nav rezultatīvi, jāparedz arī sankcijas vai pat Komisijas piešķirto līdzekļu atprasīšana; šos līdzekļus tādā gadījuma varētu izmantot citu infrastruktūras izveides darbu veikšanā tur, kur laika grafiks līdz šim ir ticis ievērots. |
| --- | --- |

5.1

Pēc EESK ieskata pret dalībvalstīm ir jāvērš ļoti stingra politika, lai netiktu novilcināta ES noteikto infrastruktūras izbūves darbu pabeigšana un uzņemtās saistības, neskatoties uz iespējamiem šķēršļiem dalībvalstu politiskajā vai ekonomiskajā jomā, tiktu pildītas. Ja aicinājumi sniegt paskaidrojumus nav rezultatīvi, jāparedz arī sankcijas vai pat Komisijas piešķirto līdzekļu atprasīšana; šos līdzekļus tādā gadījuma varētu izmantot citu infrastruktūras izveides darbu veikšanā tur, kur laika grafiks līdz šim ir ticis ievērots.

| 5.2 | Komiteja tomēr ir nobažījusies, ka pieejamie līdzekļi, neskatoties uz paredzēto palielinājumu, tomēr ne vienmēr būs pietiekami, lai piesaistītu investīcijas un padarītu uzņemtās saistības neatgriezeniskas. Šajā saistībā EESK joprojām uzskata par aktuālu agrākā atzinumā (5) izteiktu ierosinājumu ierīkot “Eiropas Transporta infrastruktūras fondu”, kuru finansētu no dalībvalstu iekasētas nelielas degvielas patēriņa nodevas 25 valstu Eiropas Savienībā, bez tā, ka šī nodeva nozīmē akcīzes nodokļa paaugstināšanu. Ja to neizdodas īstenot šī nodeva ir jāievieš tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir iesaistījušās Eiropas transporta tīklu projektos. |
| --- | --- |

5.2

Komiteja tomēr ir nobažījusies, ka pieejamie līdzekļi, neskatoties uz paredzēto palielinājumu, tomēr ne vienmēr būs pietiekami, lai piesaistītu investīcijas un padarītu uzņemtās saistības neatgriezeniskas. Šajā saistībā EESK joprojām uzskata par aktuālu agrākā atzinumā (5) izteiktu ierosinājumu ierīkot “Eiropas Transporta infrastruktūras fondu”, kuru finansētu no dalībvalstu iekasētas nelielas degvielas patēriņa nodevas 25 valstu Eiropas Savienībā, bez tā, ka šī nodeva nozīmē akcīzes nodokļa paaugstināšanu. Ja to neizdodas īstenot šī nodeva ir jāievieš tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir iesaistījušās Eiropas transporta tīklu projektos.

| 5.3 | Apspriežamais regulas priekšlikums aptver laika periodu no 2007. līdz 2013. gadam. Līdz 2007. gadam ir spēkā pašreizējā regula, kurā paredzēts piešķirt augstāk minētos līdzekļus. Tādējādi līdz jauno noteikumu spēkā stāšanās brīdim pastāv turpmākas vilcināšanās un viedokļu maiņas risks. Būtu ieteicams, lai jaunā regula stātos spēkā pēc iespējas ātrāk, lai būtu iespējams nekavējoties uzsākt darbus. Kopumā ir jāuzsver, ka, ņemot vērā tehniskos termiņus darbu noteikšanai autoceļu transporta jomā, autoceļu satiksmes apjoms noteikti vēl vairāk palielināsies līdz brīdim, kad — arī citiem satiksmes veidiem — būs pieejama jauna infrastruktūra. Tādējādi tiek ļoti apgrūtināta saskaņota un līdzsvarota attīstība. |
| --- | --- |

5.3

Apspriežamais regulas priekšlikums aptver laika periodu no 2007. līdz 2013. gadam. Līdz 2007. gadam ir spēkā pašreizējā regula, kurā paredzēts piešķirt augstāk minētos līdzekļus. Tādējādi līdz jauno noteikumu spēkā stāšanās brīdim pastāv turpmākas vilcināšanās un viedokļu maiņas risks. Būtu ieteicams, lai jaunā regula stātos spēkā pēc iespējas ātrāk, lai būtu iespējams nekavējoties uzsākt darbus. Kopumā ir jāuzsver, ka, ņemot vērā tehniskos termiņus darbu noteikšanai autoceļu transporta jomā, autoceļu satiksmes apjoms noteikti vēl vairāk palielināsies līdz brīdim, kad — arī citiem satiksmes veidiem — būs pieejama jauna infrastruktūra. Tādējādi tiek ļoti apgrūtināta saskaņota un līdzsvarota attīstība.

| 5.4 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu līdzlemšanas procedūras vietā piemērot komitejas procedūru, nosakot finansiālā atbalsta piešķiršanas piemērošanas kārtību. Šis lēmums ir vērsts uz procedūru vienmēr vēlamo racionalizāciju un vienkāršošanu. EESK tomēr ir nobažījusies, vai ierosinātā “Eiropas transporta tīklu izpildaģentūras” iesaistīšana apmierinās šo vajadzību un vai tās darbība drīzāk mepārklāsies ar citu iesaistīto iestāžu darbu. Komisijas iepriekšējs paskaidrojums par šai aģentūrai uzticamajām funkcijām palīdzētu kliedēt šīs šaubas. |
| --- | --- |

5.4

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu līdzlemšanas procedūras vietā piemērot komitejas procedūru, nosakot finansiālā atbalsta piešķiršanas piemērošanas kārtību. Šis lēmums ir vērsts uz procedūru vienmēr vēlamo racionalizāciju un vienkāršošanu. EESK tomēr ir nobažījusies, vai ierosinātā “Eiropas transporta tīklu izpildaģentūras” iesaistīšana apmierinās šo vajadzību un vai tās darbība drīzāk mepārklāsies ar citu iesaistīto iestāžu darbu. Komisijas iepriekšējs paskaidrojums par šai aģentūrai uzticamajām funkcijām palīdzētu kliedēt šīs šaubas.

| 5.5 | EESK pilnībā atbalsta Komisijas ierosinātās pamatnostādnes, tomēr tā apstiprina, ka ir jāpalielina piešķiramo līdzekļu apjoms. Plānotās infrastruktūras izveidošana veicinās noturīgu attīstību, jo 80 % projektu ir vērsti uz citiem transporta veidiem nevis autoceļu transportu, kā rezultātā samazināsies izplūdes gāzes un sastrēgumi. Nedrīkst aizmirst arī projektu pozitīvo ietekmi saistībā ar vidēja termiņa nodarbinātības iespējām un — kas ir ne mazāk svarīgi — Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitātes līmeņa paaugstināšanos ilgtermiņā, sevišķi tranzīta satiksmes reģionos. |
| --- | --- |

5.5

EESK pilnībā atbalsta Komisijas ierosinātās pamatnostādnes, tomēr tā apstiprina, ka ir jāpalielina piešķiramo līdzekļu apjoms. Plānotās infrastruktūras izveidošana veicinās noturīgu attīstību, jo 80 % projektu ir vērsti uz citiem transporta veidiem nevis autoceļu transportu, kā rezultātā samazināsies izplūdes gāzes un sastrēgumi. Nedrīkst aizmirst arī projektu pozitīvo ietekmi saistībā ar vidēja termiņa nodarbinātības iespējām un — kas ir ne mazāk svarīgi — Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitātes līmeņa paaugstināšanos ilgtermiņā, sevišķi tranzīta satiksmes reģionos.

| 5.6 | Kopumā EESK vēlreiz apliecina savu ciešo pārliecību, ka Eiropas enerģijas un transporta tīkli, kam ir izšķiroša nozīme brīvas personu kustības un preču un pakalpojumu aprites garantēšanas priekšnoteikumu radīšanā, ir stratēģiska nepieciešamība, tas ir obligāts un neapejams mērķis, lai veidotu Lisabonas stratēģijā paredzēto integrēto un konkurētspējīgo Eiropas Savienību, kas atbilst ekoloģiski savietojamas attīstības principiem. |
| --- | --- |

5.6

Kopumā EESK vēlreiz apliecina savu ciešo pārliecību, ka Eiropas enerģijas un transporta tīkli, kam ir izšķiroša nozīme brīvas personu kustības un preču un pakalpojumu aprites garantēšanas priekšnoteikumu radīšanā, ir stratēģiska nepieciešamība, tas ir obligāts un neapejams mērķis, lai veidotu Lisabonas stratēģijā paredzēto integrēto un konkurētspējīgo Eiropas Savienību, kas atbilst ekoloģiski savietojamas attīstības principiem.

Briselē, 2005. gada 10. martā

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētāja

Anne- Marie SIGMUND

---

(1)  Pieprasījums pēc pirmavota enerģijas uz vienu IKP vienību pēc tirgus maiņas kursa.

1

(2)  “EU Energy and Transport Outlook 2000 – 2004”.

2

(3)  Paziņojums (23.4.2003) “Eiropas transporta tīkla paplašināšana: jaunas finansējuma formas, savietojamas elektroniskās ceļa nodevu sistēmas”.

3

(4)  Izpētes atzinums par “TEN projektu saraksta pārstrādi līdz 2004. gadam” (OV C 10, 14.1.2004) un atzinums par “Vispārīgajiem noteikumiem Kopienas atbalsta piešķiršanai Eiropas tīkliem” (OV C 125, 27.5.2002).

4

(5)  Izpētes atzinums par “TEN projektu saraksta pārstrādi līdz 2004. gadam”, (OV C 10, 14.1.2004). EESK savā atzinumā ierosināja iekasēt nodevu 1 centa apjomā par katru litru degvielas, kas patērēta 25 valstu Eiropas Savienībā visa veida pasažieru un kravu autoceļu pārvadājumos. Saglabājoties pašreizējam patēriņa līmenim (ap 300 milj. t) gadā šajā fondā nonāktu EUR 3 miljardi.

5

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinumam

Sekojošs grozījums diskusiju laikā tika noraidīts, bet ieguva vismaz Formula daļu no nodotajām balsīm.

5.2 punkts

Mainīt sekojoši:

| “5.2 | Komiteja tomēr ir nobažījusies, ka pieejamie līdzekļi, neskatoties uz paredzēto palielinājumu, tomēr ne vienmēr būs pietiekami, lai piesaistītu investīcijas un padarītu uzņemtās saistības neatgriezeniskas. Šajā saistībā EESK joprojām uzskata par aktuālu agrākā atzinumā izteiktu ierosinājumu ierīkot “Eiropas Transporta infrastruktūras fondu”, kuru finansētu no dalībvalstu iekasētas nelielas degvielas patēriņa nodevas 25 valstu Eiropas Savienībā, bez tā, ka šī nodeva nozīmē akcīzes nodokļa paaugstināšanu. Ja to neizdodas īstenot šī nodeva ir jāievieš tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir iesaistījušās Eiropas transporta tīklu projektos.” |
| --- | --- |

“5.2

Komiteja tomēr ir nobažījusies, ka pieejamie līdzekļi, neskatoties uz paredzēto palielinājumu, tomēr ne vienmēr būs pietiekami, lai piesaistītu investīcijas un padarītu uzņemtās saistības neatgriezeniskas. Šajā saistībā EESK joprojām uzskata par aktuālu agrākā atzinumā izteiktu ierosinājumu ierīkot “Eiropas Transporta infrastruktūras fondu”, kuru finansētu no dalībvalstu iekasētas nelielas degvielas patēriņa nodevas 25 valstu Eiropas Savienībā, bez tā, ka šī nodeva nozīmē akcīzes nodokļa paaugstināšanu. Ja to neizdodas īstenot šī nodeva ir jāievieš tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir iesaistījušās Eiropas transporta tīklu projektos.”

Pamatojums

Kā pareizi atzīmē ziņotājs, nodokļu jautājumi ir dalībvalstu kompetencē. Komiteja nevar un tai nav tiesību ierosināt izmaiņas nodokļu jomā dalībvalstīs.

Balsošanas rezultāti:

Balsis par: 43

Balsis pret: 65

Atturas: 9

---