# Den Europæiske Unions C 260/19.

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 260 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang19. oktober 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 260

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang19. oktober 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Revisionsretten |
| 2005/C 260/1 | Særberetning nr. 4/2005 om Kommissionens forvaltning af det økonomiske samarbejde med landene i Asien, med Kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Revisionsretten

2005/C 260/1

Særberetning nr. 4/2005 om Kommissionens forvaltning af det økonomiske samarbejde med landene i Asien, med Kommissionens svar

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Revisionsretten

| 19.10.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 260/1

---

SÆRBERETNING Nr. 4/2005

om Kommissionens forvaltning af det økonomiske samarbejde med landene i Asien, med Kommissionens svar

(artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

(2005/C 260/01)

INDHOLD

FORKORTELSER

| I-VI | RESUMÉ |
| --- | --- |

I-VI

| 1-15 | INDLEDNING |
| --- | --- |

1-15

| 1-9 | Baggrund og beskrivelse af området |
| --- | --- |

1-9

| 10-15 | Revisionens omfang og revisionsprincipperne |
| --- | --- |

10-15

| 16-59 | BEMÆRKNINGER |
| --- | --- |

16-59

| 16-35 | Er der lagt en effektiv strategi for det økonomiske samarbejde i Asien? |
| --- | --- |

16-35

| 18-27 | En global strategi, hvor situationen er den, at udviklingen går meget stærkt |
| --- | --- |

18-27

| 28-33 | ... uhensigtsmæssige mål og indikatorer i aktivitetsredegørelsen |
| --- | --- |

28-33

| 34-35 | ... en global strategi, der resulterer i en lang række forskelligartede projekter og programmer, hvis resultater er vanskelige at måle |
| --- | --- |

34-35

| 36-59 | Har Kommissionen forvaltet gennemførelsen af aktiviteterne under det økonomiske samarbejde effektivt? |
| --- | --- |

36-59

| 38-49 | Bilaterale projekter |
| --- | --- |

38-49

| 50-59 | Panasiatiske projekter |
| --- | --- |

50-59

| 60-72 | KONKLUSION OG ANBEFALINGER |
| --- | --- |

60-72

| 60-65 | Konklusion og anbefalinger vedrørende strategien |
| --- | --- |

60-65

| 66-72 | Konklusion og anbefalinger vedrørende implementeringen |
| --- | --- |

66-72

Kommissionens svar

FORKORTELSER

| ABB | Aktivitetsbaseret budgettering |
| --- | --- |
| ABM | Aktivitetsbaseret management |
| AIDCO | Samarbejdskontoret EuropeAid (eller EuropeAid) |
| ALA | Asien-Latinamerika |
| ASEAN | Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien |
| ASEM | Asien-Europa-mødet |
| CRIS | Fælles Relex-informationssystem |
| EBIC | European Business Information Centre, Europæisk Erhvervsinformationscenter |
| ECERP | EU China Enterprise Reform Project |
| EU | Den Europæiske Union |
| FHE | Fælles hensigtserklæring |
| IKT, IT & C | Informations- og kommunikationsteknologi |
| IPR | Intellektuelle ejendomsrettigheder |
| IT & C, IKT | Informations- og kommunikationsteknologi |
| LSD | Landestrategi(dokument) |
| MUTRAP | Multilateral Trade Policy Assistance project, projekt om støtte til multilateral handel |
| RELEX | Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser |
| SARS | Svær akut luftvejssyndrom |
| SMV | Små og mellemstore virksomheder |
| SPF | Faciliteten for mindre projekter |
| WTO | Verdenshandelsorganisationen |

ABB

Aktivitetsbaseret budgettering

ABM

Aktivitetsbaseret management

AIDCO

Samarbejdskontoret EuropeAid (eller EuropeAid)

ALA

Asien-Latinamerika

ASEAN

Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien

ASEM

Asien-Europa-mødet

CRIS

Fælles Relex-informationssystem

EBIC

European Business Information Centre, Europæisk Erhvervsinformationscenter

ECERP

EU China Enterprise Reform Project

EU

Den Europæiske Union

FHE

Fælles hensigtserklæring

IKT, IT & C

Informations- og kommunikationsteknologi

IPR

Intellektuelle ejendomsrettigheder

IT & C, IKT

Informations- og kommunikationsteknologi

LSD

Landestrategi(dokument)

MUTRAP

Multilateral Trade Policy Assistance project, projekt om støtte til multilateral handel

RELEX

Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser

SARS

Svær akut luftvejssyndrom

SMV

Små og mellemstore virksomheder

SPF

Faciliteten for mindre projekter

WTO

Verdenshandelsorganisationen

RESUMÉ

| I. | Retsgrundlaget for EU's økonomiske samarbejde med landene i Asien er Rådets forordning (EØF) nr. 443/92, hvor hovedmålene er fastsat (forbedring af det videnskabelige og teknologiske samarbejde, forbedring af den institutionelle struktur og støtte til virksomheder i form af salgsfremstød, uddannelsestiltag og faglig bistand), og der gives en liste over de områder, EU-midlerne skal anvendes på (punkt 1-4). |
| --- | --- |

I.

Retsgrundlaget for EU's økonomiske samarbejde med landene i Asien er Rådets forordning (EØF) nr. 443/92, hvor hovedmålene er fastsat (forbedring af det videnskabelige og teknologiske samarbejde, forbedring af den institutionelle struktur og støtte til virksomheder i form af salgsfremstød, uddannelsestiltag og faglig bistand), og der gives en liste over de områder, EU-midlerne skal anvendes på (punkt 1-4).

| II. | Det økonomiske samarbejde med landene i Asien gennemføres på to forskellige måder: gennem bilaterale projekter, som Kommissionen og et modtagerland er fælles om, og regionale programmer, der dækker delregioner, eller dem, der dækker hele Asien, og som i denne beretning kaldes »panasiatiske programmer« (punkt 5-9). |
| --- | --- |

II.

Det økonomiske samarbejde med landene i Asien gennemføres på to forskellige måder: gennem bilaterale projekter, som Kommissionen og et modtagerland er fælles om, og regionale programmer, der dækker delregioner, eller dem, der dækker hele Asien, og som i denne beretning kaldes »panasiatiske programmer« (punkt 5-9).

| III. | Retten undersøgte, i hvilket omfang Kommissionens strategi giver den mest effektive anvendelse af den bistand, der ydes til aktiviteter vedrørende det økonomiske samarbejde med landene i Asien, og om Kommissionen forvalter gennemførelsen af denne bistand effektivt (punkt 10-15). |
| --- | --- |

III.

Retten undersøgte, i hvilket omfang Kommissionens strategi giver den mest effektive anvendelse af den bistand, der ydes til aktiviteter vedrørende det økonomiske samarbejde med landene i Asien, og om Kommissionen forvalter gennemførelsen af denne bistand effektivt (punkt 10-15).

| IV. | For så vidt angår strategien, konstaterede Retten:






  — | at udgifterne ikke målrettes: Både politikken og de operationelle strategier er meget brede, og resultatet er en lang række meget forskellige projekter, der dækker mange forskellige områder og somme tider har for ambitiøse mål (punkt 16-26) |
| --- | --- | --- |

IV.

For så vidt angår strategien, konstaterede Retten:

—

at udgifterne ikke målrettes: Både politikken og de operationelle strategier er meget brede, og resultatet er en lang række meget forskellige projekter, der dækker mange forskellige områder og somme tider har for ambitiøse mål (punkt 16-26)

| — | at der ikke er logisk sammenhæng mellem de politiske mål og det operationelle niveau, og at effekt- og outputindikatorerne går på den politiske proces og ikke på, hvad der er opnået for midlerne (punkt 28-33) |
| --- | --- |

—

at der ikke er logisk sammenhæng mellem de politiske mål og det operationelle niveau, og at effekt- og outputindikatorerne går på den politiske proces og ikke på, hvad der er opnået for midlerne (punkt 28-33)

| — | at den samlede effekt af bistanden derfor er vanskelig at måle, og at der kun er et spinkelt grundlag for at vurdere, om de finansielle midler er anvendt effektivt, og om man har fået value for money (punkt 34-35). |
| --- | --- |

—

at den samlede effekt af bistanden derfor er vanskelig at måle, og at der kun er et spinkelt grundlag for at vurdere, om de finansielle midler er anvendt effektivt, og om man har fået value for money (punkt 34-35).

| V. | For så vidt angår Kommissionens forvaltning af anvendelsen af midlerne til det økonomiske samarbejde, konstaterede Retten:






  — | at de bilaterale projekter er blevet forsinket meget mellem udarbejdelsesfasen og projektets start og under implementeringen. Dette reducerede projekternes output og effekt og medførte i en række tilfælde, at projekterne blev opgivet. Der var ikke i alle tilfælde foretaget tilstrækkelig overvågning, og når der blev foretaget evalueringer, blev de ikke i alle tilfælde udført i rette tid. Hvad angår næsten halvdelen af de reviderede projekter, var det tvivlsomt, om de var bæredygtige (punkt 38-49) |
| --- | --- | --- |

V.

For så vidt angår Kommissionens forvaltning af anvendelsen af midlerne til det økonomiske samarbejde, konstaterede Retten:

—

at de bilaterale projekter er blevet forsinket meget mellem udarbejdelsesfasen og projektets start og under implementeringen. Dette reducerede projekternes output og effekt og medførte i en række tilfælde, at projekterne blev opgivet. Der var ikke i alle tilfælde foretaget tilstrækkelig overvågning, og når der blev foretaget evalueringer, blev de ikke i alle tilfælde udført i rette tid. Hvad angår næsten halvdelen af de reviderede projekter, var det tvivlsomt, om de var bæredygtige (punkt 38-49)

| — | at proceduren for ansøgning om de panasiatiske projekter var tung og kompliceret, og at ansøgerne ikke havde fået den værdifulde hjælp, de kunne have fået af delegationerne. De reviderede projekter havde givet positive resultater, og antallet af støttemodtagere var højt. Projekterne blev generelt overvåget effektivt. Det var imidlertid uklart, om de var bæredygtige (punkt 50-59). |
| --- | --- |

—

at proceduren for ansøgning om de panasiatiske projekter var tung og kompliceret, og at ansøgerne ikke havde fået den værdifulde hjælp, de kunne have fået af delegationerne. De reviderede projekter havde givet positive resultater, og antallet af støttemodtagere var højt. Projekterne blev generelt overvåget effektivt. Det var imidlertid uklart, om de var bæredygtige (punkt 50-59).

| VI. | Retten anbefaler, at Kommissionen:






  — | lægger en klar strategi, hvor det tages i betragtning, at det økonomiske samarbejde er en ganske særlig form for bistand med specielle mål, og som omfatter fastlæggelse af indikatorer, som gør det muligt at overvåge projekterne ordentligt og måle resultaterne. Kommissionen bør sikre logikken og sammenhængen i de aktivitetsredegørelser, der er et led i ABM-proceduren, så det økonomiske samarbejde kan målrettes bedre mod de specifikke behov og udfordringer (punkt 61, 63 og 65) |
| --- | --- | --- |

VI.

Retten anbefaler, at Kommissionen:

—

lægger en klar strategi, hvor det tages i betragtning, at det økonomiske samarbejde er en ganske særlig form for bistand med specielle mål, og som omfatter fastlæggelse af indikatorer, som gør det muligt at overvåge projekterne ordentligt og måle resultaterne. Kommissionen bør sikre logikken og sammenhængen i de aktivitetsredegørelser, der er et led i ABM-proceduren, så det økonomiske samarbejde kan målrettes bedre mod de specifikke behov og udfordringer (punkt 61, 63 og 65)

| — | finder ud af, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal til for at forbedre procedurerne for godkendelse, implementering, kontrol og evaluering af de bilaterale projekter, så projekterne bliver bæredygtige (punkt 68) |
| --- | --- |

—

finder ud af, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal til for at forbedre procedurerne for godkendelse, implementering, kontrol og evaluering af de bilaterale projekter, så projekterne bliver bæredygtige (punkt 68)

| — | tager ansøgningsprocedurerne under de panasiatiske programmer og delegationernes rolle op til overvejelse og sikrer, at procedurerne ikke er unødigt komplicerede, så flest mulige tilskyndes til at ansøge (punkt 70 og 71) |
| --- | --- |

—

tager ansøgningsprocedurerne under de panasiatiske programmer og delegationernes rolle op til overvejelse og sikrer, at procedurerne ikke er unødigt komplicerede, så flest mulige tilskyndes til at ansøge (punkt 70 og 71)

| — | udbreder det velfungerende overvågningssystem, der anvendes ved de panasiatiske projekter, til andre projekter (punkt 72). |
| --- | --- |

—

udbreder det velfungerende overvågningssystem, der anvendes ved de panasiatiske projekter, til andre projekter (punkt 72).

INDLEDNING

Baggrund og beskrivelse af området

| 1. | I Asien bor 56 % af verdens befolkning, og Asien står for 25 % af verdens BNP. EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Asien er meget betydningsfulde. Asien er i dag EU's tredjestørste handelspartner og dens fjerdestørste investeringsmål. EU's import fra Asien er på over 230 milliarder euro, og eksporten til regionen på over 140 milliarder euro (1). |
| --- | --- |

1.

I Asien bor 56 % af verdens befolkning, og Asien står for 25 % af verdens BNP. EU's økonomiske og handelsmæssige forbindelser med Asien er meget betydningsfulde. Asien er i dag EU's tredjestørste handelspartner og dens fjerdestørste investeringsmål. EU's import fra Asien er på over 230 milliarder euro, og eksporten til regionen på over 140 milliarder euro (1).

| 2. | EU's samarbejde med landene i Asien startede i 1976, samtidig med samarbejdet med Latinamerika og Middelhavslandene. EU's samarbejde med landene i Asien fra 1976 til 2004 kan opgøres til over 7 800 millioner euro med en stigning fra 50 millioner euro til 400 millioner euro pr. år. |
| --- | --- |

2.

EU's samarbejde med landene i Asien startede i 1976, samtidig med samarbejdet med Latinamerika og Middelhavslandene. EU's samarbejde med landene i Asien fra 1976 til 2004 kan opgøres til over 7 800 millioner euro med en stigning fra 50 millioner euro til 400 millioner euro pr. år.

| 3. | Retsgrundlaget for EU's økonomiske samarbejde med landene i Asien er Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 (2). Det fastslås heri, at det økonomiske samarbejde skal være i EU's og partnerlandenes gensidige interesse og bidrage til ALA-landenes udvikling (landene i Asien og Latinamerika) ved at hjælpe dem med at styrke deres institutionelle kapacitet, så der skabes et gunstigere investeringsmiljø. I dette samarbejde lægges der særlig vægt på at styrke EU-medlemsstaternes erhvervsliv, teknologi og knowhow, navnlig i den private sektor og i små og mellemstore virksomheder (SMV). Det økonomiske samarbejde har tre overordnede mål: forbedring af det videnskabelige og teknologiske samarbejde, forbedring af den institutionelle struktur og støtte til virksomheder i form af salgsfremstød, uddannelsestiltag og faglig bistand. I Rådets forordning understreges det, at det regionale samarbejde er en vigtig del af det økonomiske samarbejde på områderne regionalpolitik, samhandel inden for regionerne og regionale institutioner for økonomisk integration. |
| --- | --- |

3.

Retsgrundlaget for EU's økonomiske samarbejde med landene i Asien er Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 (2). Det fastslås heri, at det økonomiske samarbejde skal være i EU's og partnerlandenes gensidige interesse og bidrage til ALA-landenes udvikling (landene i Asien og Latinamerika) ved at hjælpe dem med at styrke deres institutionelle kapacitet, så der skabes et gunstigere investeringsmiljø. I dette samarbejde lægges der særlig vægt på at styrke EU-medlemsstaternes erhvervsliv, teknologi og knowhow, navnlig i den private sektor og i små og mellemstore virksomheder (SMV). Det økonomiske samarbejde har tre overordnede mål: forbedring af det videnskabelige og teknologiske samarbejde, forbedring af den institutionelle struktur og støtte til virksomheder i form af salgsfremstød, uddannelsestiltag og faglig bistand. I Rådets forordning understreges det, at det regionale samarbejde er en vigtig del af det økonomiske samarbejde på områderne regionalpolitik, samhandel inden for regionerne og regionale institutioner for økonomisk integration.

| 4. | Kommissionen finansierer samarbejdet i Asien over to budgetartikler (3): »finansielt og fagligt samarbejde« (B7-3 0 0/19 10 01) og »politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde« (B7-3 0 1/19 10 02) (jf. tabel 1). I perioden 2000-2004 indgik Kommissionen forpligtelser for 509 millioner euro over budgetartikel B7-3 0 1/19 10 02. Faktisk er beløbet for forpligtelser vedrørende det økonomiske samarbejde endnu større, fordi nogle af de projekter, der finansieres over den generelle budgetartikel B7-3 0 0, også er af økonomisk art. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen finansierer samarbejdet i Asien over to budgetartikler (3): »finansielt og fagligt samarbejde« (B7-3 0 0/19 10 01) og »politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde« (B7-3 0 1/19 10 02) (jf. tabel 1). I perioden 2000-2004 indgik Kommissionen forpligtelser for 509 millioner euro over budgetartikel B7-3 0 1/19 10 02. Faktisk er beløbet for forpligtelser vedrørende det økonomiske samarbejde endnu større, fordi nogle af de projekter, der finansieres over den generelle budgetartikel B7-3 0 0, også er af økonomisk art.

Tabel 1

Budgetartikler

| | Finansielt og fagligt samarbejde med udviklingslandene i Asien | Politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde med udviklingslandene i Asien | Samlet beløb | Politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde i % af det samlede beløb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) = (1) + (2) | (2)/(3) |
| B7-3 0 0/19 10 01 | B7-3 0 1/19 10 02 | | |
| Forpligtelsesbevillinger | Forpligtelsesbevillinger |
| Millioner euro | Millioner euro | Millioner euro | % |
| 2000 | 300,39 | 115,76 | 416,15 | 28 % |
| 2001 | 237,27 | 86,16 | 323,43 | 27 % |
| 2002 | 375,30 | 99,40 | 474,70 | 21 % |
| 2003 | 178,32 | 103,11 | 281,43 | 37 % |
| 2004 | 291,55 | 109,25 | 400,80 | 27 % |
| I alt | 1 328,84 | 513,67 | 1 896,51 | 27 % |

Finansielt og fagligt samarbejde med udviklingslandene i Asien

Politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde med udviklingslandene i Asien

Samlet beløb

Politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde i % af det samlede beløb

(1)

(2)

(3) = (1) + (2)

(2)/(3)

B7-3 0 0/19 10 01

B7-3 0 1/19 10 02

Forpligtelsesbevillinger

Forpligtelsesbevillinger

Millioner euro

Millioner euro

Millioner euro

%

2000

300,39

115,76

416,15

28 %

2001

237,27

86,16

323,43

27 %

2002

375,30

99,40

474,70

21 %

2003

178,32

103,11

281,43

37 %

2004

291,55

109,25

400,80

27 %

I alt

1 328,84

513,67

1 896,51

27 %

| 5. | Inden for denne generelle ramme gennemføres EU's økonomiske samarbejde med landene i Asien på forskellige måder. Der anvendes bilaterale projekter, som Kommissionen og et modtagerland er fælles om (jf. punkt 38), regionale programmer, som Kommissionen og specifikke delregioner som f.eks. ASEAN (4) – området er fælles om, og efterspørgselsstyrede programmer, der dækker hele Asien (jf. punkt 50). I henhold til ALA-forordningen kan støttemodtagerne i sidstnævnte kategori være bosiddende i hvilket som helst land i Asien, og derfor kaldes disse programmer »panasiatiske programmer« i denne beretning. |
| --- | --- |

5.

Inden for denne generelle ramme gennemføres EU's økonomiske samarbejde med landene i Asien på forskellige måder. Der anvendes bilaterale projekter, som Kommissionen og et modtagerland er fælles om (jf. punkt 38), regionale programmer, som Kommissionen og specifikke delregioner som f.eks. ASEAN (4) – området er fælles om, og efterspørgselsstyrede programmer, der dækker hele Asien (jf. punkt 50). I henhold til ALA-forordningen kan støttemodtagerne i sidstnævnte kategori være bosiddende i hvilket som helst land i Asien, og derfor kaldes disse programmer »panasiatiske programmer« i denne beretning.

| 6. | Revisionsretten har beregnet det samlede beløb for projekter vedrørende bilateralt økonomisk samarbejde med landene i Asien, der blev godkendt til finansiering i perioden 1995-2002 (5), til 343 millioner euro. 37 millioner euro af dette beløb vedrørte projekter i ASEAN-området (jf. tabel 2). |
| --- | --- |

6.

Revisionsretten har beregnet det samlede beløb for projekter vedrørende bilateralt økonomisk samarbejde med landene i Asien, der blev godkendt til finansiering i perioden 1995-2002 (5), til 343 millioner euro. 37 millioner euro af dette beløb vedrørte projekter i ASEAN-området (jf. tabel 2).

Tabel 2

Hvert lands andel af projekter inden for det økonomiske samarbejde

| Land | Beløb (euro) | % |
| --- | --- | --- |
| Bangladesh | 947 000 | 0,3 % |
| Bhutan | 1 000 000 | 0,3 % |
| Brunei | 1 973 400 | 0,6 % |
| Cambodja | 0 | 0,0 % |
| Kina | 99 634 648 | 29,1 % |
| Indien | 60 354 119 | 17,6 % |
| Indonesien | 7 990 016 | 2,3 % |
| Laos | 8 000 000 | 2,3 % |
| Malaysia | 3 000 000 | 0,9 % |
| Burma | 0 | 0,0 % |
| Nepal | 15 000 000 | 4,4 % |
| Pakistan | 54 950 000 | 16,0 % |
| Filippinerne | 6 659 829 | 1,9 % |
| Singapore | 500 000 | 0,1 % |
| Sri Lanka | 3 315 700 | 1,0 % |
| Thailand | 8 674 000 | 2,5 % |
| Timor-Leste | 0 | 0,0 % |
| Vietnam | 70 811 380 | 20,7 % |
| Bilaterale projekter i alt | 342 810 092 | 100,0 % |
| ASEAN | 37 000 000 | |
| Kilde: Revisionsretten. |

Land

Beløb (euro)

%

Bangladesh

947 000

0,3 %

Bhutan

1 000 000

0,3 %

Brunei

1 973 400

0,6 %

Cambodja

0

0,0 %

Kina

99 634 648

29,1 %

Indien

60 354 119

17,6 %

Indonesien

7 990 016

2,3 %

Laos

8 000 000

2,3 %

Malaysia

3 000 000

0,9 %

Burma

0

0,0 %

Nepal

15 000 000

4,4 %

Pakistan

54 950 000

16,0 %

Filippinerne

6 659 829

1,9 %

Singapore

500 000

0,1 %

Sri Lanka

3 315 700

1,0 %

Thailand

8 674 000

2,5 %

Timor-Leste

0

0,0 %

Vietnam

70 811 380

20,7 %

Bilaterale projekter i alt

342 810 092

100,0 %

ASEAN

37 000 000

Kilde: Revisionsretten.

| 7. | Fem forskellige programmer dækker hele Asien; de to, der mere eksplicit vedrører økonomisk samarbejde, er Asia Invest og Asia IT & C
   (6). Programmerne Asia ProEco, Asia Link og Asia Urbs støtter også i nogen grad det økonomiske samarbejde. |
| --- | --- |

7.

Fem forskellige programmer dækker hele Asien; de to, der mere eksplicit vedrører økonomisk samarbejde, er Asia Invest og Asia IT & C
   (6). Programmerne Asia ProEco, Asia Link og Asia Urbs støtter også i nogen grad det økonomiske samarbejde.

| 8. | Asia Invest-programmet startede i 1997 med et bidrag fra Kommissionen (7) på 42 millioner euro fordelt over en femårsperiode og er siden da gået ind i sin anden gennemførelsesfase i perioden 2003-2007 med et bidrag på 41 millioner euro. Målet for de projekter, der finansieres over programmet, er at fremme det direkte samarbejde mellem erhvervsdrivende i EU og i Asien, at prioritere små og mellemstore virksomheder højt, og at støtte en dynamisk privat sektor i Asien. Det involverer partnere i både EU's medlemsstater og landene i Asien. |
| --- | --- |

8.

Asia Invest-programmet startede i 1997 med et bidrag fra Kommissionen (7) på 42 millioner euro fordelt over en femårsperiode og er siden da gået ind i sin anden gennemførelsesfase i perioden 2003-2007 med et bidrag på 41 millioner euro. Målet for de projekter, der finansieres over programmet, er at fremme det direkte samarbejde mellem erhvervsdrivende i EU og i Asien, at prioritere små og mellemstore virksomheder højt, og at støtte en dynamisk privat sektor i Asien. Det involverer partnere i både EU's medlemsstater og landene i Asien.

| 9. | Asia IT & C-programmet løb i perioden 1999-2003 med et bidrag fra Kommissionen på 35 millioner euro. Dets anden fase på yderligere et år blev godkendt den 3. november 2003 med et bidrag på 10 millioner euro. Det overordnede mål for Asia IT & C (8) var at skabe brede, stærke og varige teknologiske og økonomiske forbindelser mellem Asien og Europa, som kunne give grobund for afbalancerede partnerskaber og fælles innovative aktioner. Det involverede partnere i både EU's medlemsstater og landene i Asien. |
| --- | --- |

9.

Asia IT & C-programmet løb i perioden 1999-2003 med et bidrag fra Kommissionen på 35 millioner euro. Dets anden fase på yderligere et år blev godkendt den 3. november 2003 med et bidrag på 10 millioner euro. Det overordnede mål for Asia IT & C (8) var at skabe brede, stærke og varige teknologiske og økonomiske forbindelser mellem Asien og Europa, som kunne give grobund for afbalancerede partnerskaber og fælles innovative aktioner. Det involverede partnere i både EU's medlemsstater og landene i Asien.

Revisionens omfang og revisionsprincipperne

| 10. | Retten har igennem årene gennemført revisioner, der tog specielt sigte på finansielt og fagligt samarbejde. Baggrunden for det økonomiske samarbejde er den hurtige udvikling i den internationale samhandel. De specifikke udfordringer, denne hurtige udvikling stiller til management, og de risici, det medfører, er de centrale emner for Rettens revision. |
| --- | --- |

10.

Retten har igennem årene gennemført revisioner, der tog specielt sigte på finansielt og fagligt samarbejde. Baggrunden for det økonomiske samarbejde er den hurtige udvikling i den internationale samhandel. De specifikke udfordringer, denne hurtige udvikling stiller til management, og de risici, det medfører, er de centrale emner for Rettens revision.

| 11. | Revisionen dækkede bilaterale projekter og de to kategorier af regionale programmer: dem, der dækker hele Asien (panasiatiske programmer), og dem, der dækker delregioner (ASEAN-programmer). Revisionen var navnlig koncentreret om førstnævnte. |
| --- | --- |

11.

Revisionen dækkede bilaterale projekter og de to kategorier af regionale programmer: dem, der dækker hele Asien (panasiatiske programmer), og dem, der dækker delregioner (ASEAN-programmer). Revisionen var navnlig koncentreret om førstnævnte.

| 12. | Målet for denne revision var at vurdere Kommissionens forvaltning af aktiviteterne inden for det økonomiske samarbejde med landene i Asien. Retten søgte at få følgende spørgsmål besvaret:






  — | I hvilket omfang giver Kommissionens strategi den mest effektive anvendelse af bistanden? |
| --- | --- | --- |

12.

Målet for denne revision var at vurdere Kommissionens forvaltning af aktiviteterne inden for det økonomiske samarbejde med landene i Asien. Retten søgte at få følgende spørgsmål besvaret:

—

I hvilket omfang giver Kommissionens strategi den mest effektive anvendelse af bistanden?

| — | Forvalter Kommissionen gennemførelsen af bistanden effektivt? |
| --- | --- |

—

Forvalter Kommissionen gennemførelsen af bistanden effektivt?

| 13. | Retten reviderede udgifterne til udvalgte projekter i tre modtagerlande — Indien, Kina og Vietnam — som (jf. tabel 2) tegner sig for 67 % af samtlige bilaterale projekter, og for en væsentlig andel af samtlige panasiatiske projekter (50 %, jf. tabel 3). |
| --- | --- |

13.

Retten reviderede udgifterne til udvalgte projekter i tre modtagerlande — Indien, Kina og Vietnam — som (jf. tabel 2) tegner sig for 67 % af samtlige bilaterale projekter, og for en væsentlig andel af samtlige panasiatiske projekter (50 %, jf. tabel 3).

Tabel 3

Hvert lands andel af godkendte panasiatiske projekter i 2002

| Land | Asia-Invest
  (euro) | Asia IT & C
  (euro) | I alt
  (euro) | % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bangladesh | 0 | 319 872 | 319 872 | 1,1 % |
| Bhutan | 0 | 0 | 0 | 0,0 % |
| Brunei | 0 | 213 333 | 213 333 | 0,7 % |
| Cambodja | 0 | 754 701 | 754 701 | 2,5 % |
| Kina | 3 185 288 | 4 136 074 | 7 321 361 | 24,4 % |
| Indien | 1 073 785 | 3 500 896 | 4 574 681 | 15,2 % |
| Indonesien | 200 988 | 832 004 | 1 032 992 | 3,4 % |
| Laos | 0 | 200 000 | 200 000 | 0,7 % |
| Malaysia | 200 975 | 1 269 066 | 1 470 041 | 4,9 % |
| Nepal | 120 000 | 263 267 | 383 267 | 1,3 % |
| Pakistan | 0 | 746 667 | 746 667 | 2,5 % |
| Filippinerne | 510 887 | 962 780 | 1 473 667 | 4,9 % |
| Singapore | 100 993 | 0 | 100 993 | 0,3 % |
| Sri Lanka | 283 686 | 1 544 453 | 1 828 139 | 6,1 % |
| Thailand | 333 887 | 4 786 280 | 5 120 167 | 17,1 % |
| Timor-Leste | 0 | 400 000 | 400 000 | 1,3 % |
| Vietnam | 1 648 135 | 2 419 158 | 4 067 293 | 13,6 % |
| I alt | 7 658 624 | 22 348 552 | 30 007 175 | 100 % |
| Kilde: Revisionsretten. |

Land

Asia-Invest

(euro)

Asia IT & C

(euro)

I alt

(euro)

%

Bangladesh

0

319 872

319 872

1,1 %

Bhutan

0

0

0

0,0 %

Brunei

0

213 333

213 333

0,7 %

Cambodja

0

754 701

754 701

2,5 %

Kina

3 185 288

4 136 074

7 321 361

24,4 %

Indien

1 073 785

3 500 896

4 574 681

15,2 %

Indonesien

200 988

832 004

1 032 992

3,4 %

Laos

0

200 000

200 000

0,7 %

Malaysia

200 975

1 269 066

1 470 041

4,9 %

Nepal

120 000

263 267

383 267

1,3 %

Pakistan

0

746 667

746 667

2,5 %

Filippinerne

510 887

962 780

1 473 667

4,9 %

Singapore

100 993

0

100 993

0,3 %

Sri Lanka

283 686

1 544 453

1 828 139

6,1 %

Thailand

333 887

4 786 280

5 120 167

17,1 %

Timor-Leste

0

400 000

400 000

1,3 %

Vietnam

1 648 135

2 419 158

4 067 293

13,6 %

I alt

7 658 624

22 348 552

30 007 175

100 %

Kilde: Revisionsretten.

| 14. | Stikprøven af bilaterale projekter, der skulle revideres dybtgående, dækkede de forskellige typer af programmer og projekter inden for det økonomiske samarbejde, og viste de væsentligste forvaltningsmæssige problemer. Stikprøven omfattede især igangværende projekter, men også en række afsluttede projekter (jf. tabel 4). 14 bilaterale projekter blev revideret dybtgående; de repræsenterer 37 % af udgifterne til sådanne projekter i de udvalgte lande (jf. tabel 5). Af de panasiatiske projekter blev 39 revideret dybtgående; de repræsenterer 25 % af det samlede beløb for de panasiatiske projekter (jf. tabel 6). En udtømmende liste over reviderede Asia-Invest- og Asia IT & C-projekter vises i tabel 7. |
| --- | --- |

14.

Stikprøven af bilaterale projekter, der skulle revideres dybtgående, dækkede de forskellige typer af programmer og projekter inden for det økonomiske samarbejde, og viste de væsentligste forvaltningsmæssige problemer. Stikprøven omfattede især igangværende projekter, men også en række afsluttede projekter (jf. tabel 4). 14 bilaterale projekter blev revideret dybtgående; de repræsenterer 37 % af udgifterne til sådanne projekter i de udvalgte lande (jf. tabel 5). Af de panasiatiske projekter blev 39 revideret dybtgående; de repræsenterer 25 % af det samlede beløb for de panasiatiske projekter (jf. tabel 6). En udtømmende liste over reviderede Asia-Invest- og Asia IT & C-projekter vises i tabel 7.

Tabel 4

Bilaterale og andre regionale projekter, som blev besøgt under revisionen

| Projekt nr. | Projektets navn | Beløb
  (euro) | Status, da revisionsbesøget fandt sted |
| --- | --- | --- | --- |
| Bilaterale projekter |
| Indien |
| IND/EUAID/D/6/1997/0229 | EU-India Maritime Transport Project | 8 000 000 | Afsluttet |
| IDD/RELEX/1997/0481 | EU-India Civil Aviation Project | 18 000 000 | I gang |
| IDD/RELEX/2001/0001 | India Small Projects Facility | 4 200 000 | I gang |
| IND/RELEX/2001/0009 | European Business Information Centre (EBIC) | 279 170 | Afsluttet |
| IND/RELEX/1997/0120 | EU India IPR | 950 000 | Ikke gennemført |
| | Sub-total | 31 429 170 | |
| Vietnam |
| VNM/RELEX/H05/1997/0294 | Multilateral Trade Policy Assistance (MUTRAP) | 3 100 000 | I gang |
| VNM/RELEX/H01/2000/2242 | EBIC Vietnam | 993 080 | Afsluttet |
| VNM/RELEX/2001/0032 | EC Vietnam in the Audio Visual Sector | 950 000 | I gang |
| | Sub-total | 5 043 080 | |
| Kina |
| CHD/RELEX/1995/0111 | EU-China Intellectual Property Rights Cooperation programme (IPR CHINA) | 5 600 000 | I gang |
| CHD/RELEX/1998/2202 | WTO Framework programme for EU support to China's accession to the WTO (phase I) | 3 600 000 | Afsluttet |
| CHD/RELEX/1999/2071 | EU China Financial Services Cooperation Project | 8 500 000 | I gang |
| CHD/RELEX/2000/2018 | EU China Enterprise Reform Project (ECERP) | 8 500 000 | I gang |
| CHD/RELEX/2000/2021 | EU China Small Projects Facility | 8 000 000 | I gang |
| ASIE/CHD/2002/0418 | EU China WTO Project (phase II) | 15 000 000 | I gang |
| | Sub-total | 49 200 000 | |
| Regionale projekter |
| ASIE/1998/004-949 (EC) | EU-ASEAN Intellectual Property Rights Co-operation Programme (Ph II) | 5 000 000 | I gang |
| ASIE/1996/004-641 (EC) | EU-ASEAN Regional Co-operation Programme on Standards and Quality (9) | 9 000 000 | Under forberedelse |
| ALA 94/15 | ASEAN-EC COGEN programme Ph III (9) | 5 000 000 | I gang |
| | Sub-total | 19 000 000 | |
| ASEM-Trustfonden |
| TF 051 834 | Monitoring of State Owned Enterprises, New Establishment and Transformation | 400 000 USD | I gang |
| TF 052 334 | Study on Public Service Unit Reform | 600 000 USD | I gang |
| | Sub-total | 1 000 000 USD | |
| Kilde: Revisionsretten. |

Projekt nr.

Projektets navn

Beløb

(euro)

Status, da revisionsbesøget fandt sted

Bilaterale projekter

Indien

IND/EUAID/D/6/1997/0229

EU-India Maritime Transport Project

8 000 000

Afsluttet

IDD/RELEX/1997/0481

EU-India Civil Aviation Project

18 000 000

I gang

IDD/RELEX/2001/0001

India Small Projects Facility

4 200 000

I gang

IND/RELEX/2001/0009

European Business Information Centre (EBIC)

279 170

Afsluttet

IND/RELEX/1997/0120

EU India IPR

950 000

Ikke gennemført

Sub-total

31 429 170

Vietnam

VNM/RELEX/H05/1997/0294

Multilateral Trade Policy Assistance (MUTRAP)

3 100 000

I gang

VNM/RELEX/H01/2000/2242

EBIC Vietnam

993 080

Afsluttet

VNM/RELEX/2001/0032

EC Vietnam in the Audio Visual Sector

950 000

I gang

Sub-total

5 043 080

Kina

CHD/RELEX/1995/0111

EU-China Intellectual Property Rights Cooperation programme (IPR CHINA)

5 600 000

I gang

CHD/RELEX/1998/2202

WTO Framework programme for EU support to China's accession to the WTO (phase I)

3 600 000

Afsluttet

CHD/RELEX/1999/2071

EU China Financial Services Cooperation Project

8 500 000

I gang

CHD/RELEX/2000/2018

EU China Enterprise Reform Project (ECERP)

8 500 000

I gang

CHD/RELEX/2000/2021

EU China Small Projects Facility

8 000 000

I gang

ASIE/CHD/2002/0418

EU China WTO Project (phase II)

15 000 000

I gang

Sub-total

49 200 000

Regionale projekter

ASIE/1998/004-949 (EC)

EU-ASEAN Intellectual Property Rights Co-operation Programme (Ph II)

5 000 000

I gang

ASIE/1996/004-641 (EC)

EU-ASEAN Regional Co-operation Programme on Standards and Quality (9)

9 000 000

Under forberedelse

ALA 94/15

ASEAN-EC COGEN programme Ph III (9)

5 000 000

I gang

Sub-total

19 000 000

ASEM-Trustfonden

TF 051 834

Monitoring of State Owned Enterprises, New Establishment and Transformation

400 000 USD

I gang

TF 052 334

Study on Public Service Unit Reform

600 000 USD

I gang

Sub-total

1 000 000 USD

Kilde: Revisionsretten.

Tabel 5

Reviderede bilaterale projekter sammenholdt med samlet antal projekter

| | Antal projekter i landet med sigte på økonomisk udvikling | Beløbene for disse projekter
  (euro) | Antal besøgte projekter | Beløbene for de besøgte projekter
  (euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | 18 | 60 354 119 | 5 | 31 429 170 |
| Vietnam | 21 | 70 811 380 | 3 | 5 043 080 |
| Kina | 23 | 99 634 648 | 6 | 49 200 000 |
| I alt | 62 | 230 800 147 | 14 | 85 672 250 |
| Kilde: Revisionsretten. |

Antal projekter i landet med sigte på økonomisk udvikling

Beløbene for disse projekter

(euro)

Antal besøgte projekter

Beløbene for de besøgte projekter

(euro)

Indien

18

60 354 119

5

31 429 170

Vietnam

21

70 811 380

3

5 043 080

Kina

23

99 634 648

6

49 200 000

I alt

62

230 800 147

14

85 672 250

Kilde: Revisionsretten.

Tabel 6

Reviderede panasiatiske projekter sammenholdt med samlet antal projekter

| Asia-Invest (10) (finansierede projekter med start i 1999-2002) | Asia IT & C (projekter finansieret 2000-2003) |
| --- | --- |
| Land | Samlet antal projekter | Beløb
  (euro) | Antal reviderede projekter | Beløbene for de reviderede projekter
  (euro) | Samlet antal projekter | Beløb
  (euro) | Antal reviderede projekter | Beløbene for de reviderede projekter
  (euro) |
| Indien | 13 | 1 073 785 | 3 | 200 143 | 19 | 3 500 896 | 4 | 975 597 |
| Vietnam | 22 | 1 648 134 | 7 | 662 326 | 11 | 2 419 158 | 3 | 595 000 |
| Kina | 39 | 3 185 288 | 5 | 982 652 | 14 | 4 136 073 | 4 | 1 387 370 |
| Det Forenede Kongerige | 9 | 594 388 | 2 | 131 242 | 26 | 6 921 111 | 3 | 1 000 000 |
| Frankrig | 5 | 287 276 | 2 | 101 314 | 18 | 4 973 774 | 6 | 1 214 968 |
| I alt | 88 | 6 788 871 | 19 | 2 077 677 | 88 | 21 951 012 | 20 | 5 172 935 |
| Kilde: Revisionsretten. |

Asia-Invest (10) (finansierede projekter med start i 1999-2002)

Asia IT & C (projekter finansieret 2000-2003)

Land

Samlet antal projekter

Beløb

(euro)

Antal reviderede projekter

Beløbene for de reviderede projekter

(euro)

Samlet antal projekter

Beløb

(euro)

Antal reviderede projekter

Beløbene for de reviderede projekter

(euro)

Indien

13

1 073 785

3

200 143

19

3 500 896

4

975 597

Vietnam

22

1 648 134

7

662 326

11

2 419 158

3

595 000

Kina

39

3 185 288

5

982 652

14

4 136 073

4

1 387 370

Det Forenede Kongerige

9

594 388

2

131 242

26

6 921 111

3

1 000 000

Frankrig

5

287 276

2

101 314

18

4 973 774

6

1 214 968

I alt

88

6 788 871

19

2 077 677

88

21 951 012

20

5 172 935

Kilde: Revisionsretten.

Tabel 7

Panasiatiske projekter, som revisionen omfattede

| Projekt nr. | Projektnavn | Beløb
  (euro) | Status, da revisionsbesøget fandt sted |
| --- | --- | --- | --- |
| Asia-Invest |
| 108 55 | ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City | 83 001 | Afsluttet |
| 108 69 | Training Vietnamese trainers and executives in quality management | 104 200 | Afsluttet |
| 108 77 | Sustainable development of the Vietnamese shoe industry | 86 954 | Afsluttet |
| 108 86 | HACCP Implementation in the Indian Food Industry | 120 000 | Afsluttet |
| 108 88 | Preparation of Indian SMEs for EU Certification | 21 343 | Afsluttet |
| 108 101 | Capacity for Business | 59 369 | Afsluttet |
| 108 135 | Training on good manufacturing practices — HACCP methods and foodstuffs related EU legislation | 102 705 | I gang |
| 108 138 | Quality management in the graphic media industry | 120 000 | Afsluttet |
| 108 144 | Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam | 98 171 | I gang |
| 108 149 | Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam | 118 076 | Afsluttet |
| 108 150 | Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam | 99 755 | Afsluttet |
| 108 151 | Master of e-management | 112 555 | I gang |
| 108 153 | Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities | 65 689 | Afsluttet |
| 108 157 | Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector | 58 800 | Afsluttet |
| 108 166 | Chinese IT Market | 87 657 | I gang |
| 108 175 | China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK | 31 487 | Afsluttet |
| 108 176 | Train Rhône Alpes SMEs for Asia | 54 629 | I gang |
| 108 184 | From Cleaner Production to One Corporate Responsibility — A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises | 105 674 | Afsluttet |
| 108 185 | Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry | 97 258 | Afsluttet |
| Asia IT & C |
| 01 01 | European Masters in Modelisation of Continuum | 200 000 | I gang |
| 01 06 | Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies | 200 000 | I gang |
| 02 26 | CCI Networking and e commerce awareness | 184 730 | Afsluttet |
| 12 03 | Transfer of European Level graduate IT Courses | 200 000 | I gang |
| 12 05 | MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture | 189 000 | Afsluttet |
| 12 14 | IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia | 400 000 | I gang |
| 21 06 | Developing web based teaching packages for building professionals | 196 734 | I gang |
| 21 13 | Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam | 200 000 | I gang |
| 22 02 | e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector | 198 418 | Afsluttet |
| 22 11 | Promoting Information and Regulatory dialogue in China | 200 000 | Aflyst |
| 22 14 | Indo European System Usability Partnership | 199 944 | I gang |
| 22 29 | Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation | 200 000 | I gang |
| 23 11 | SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia | 400 000 | I gang |
| 23 18 | Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China | 400 000 | I gang |
| 23 19 | WEBPOT Web based optimisation tools for research | 533 822 | I gang |
| 23 20 | GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology | 400 000 | I gang |
| 23 50 | E3 Toolbox | 195 552 | I gang |
| 23 58 | EDECAD Education and e Commerce task force for small firms | 377 235 | I gang |
| 23 60 | Casa Asia Virtual | 200 000 | Afsluttet |
| 23 67 | ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters | 387 370 | I gang |
| Kilde: Revisionsretten. |

Projekt nr.

Projektnavn

Beløb

(euro)

Status, da revisionsbesøget fandt sted

Asia-Invest

108 55

ISO 9000 for the Association of Electronics and Information Technology Enterprises of Ho Chi Minh City

83 001

Afsluttet

108 69

Training Vietnamese trainers and executives in quality management

104 200

Afsluttet

108 77

Sustainable development of the Vietnamese shoe industry

86 954

Afsluttet

108 86

HACCP Implementation in the Indian Food Industry

120 000

Afsluttet

108 88

Preparation of Indian SMEs for EU Certification

21 343

Afsluttet

108 101

Capacity for Business

59 369

Afsluttet

108 135

Training on good manufacturing practices — HACCP methods and foodstuffs related EU legislation

102 705

I gang

108 138

Quality management in the graphic media industry

120 000

Afsluttet

108 144

Introduction of Non-Destructive Testing in Welding to Vietnam

98 171

I gang

108 149

Introducing Environmental Management Plan and Practices for Hotels and Resorts in Vietnam

118 076

Afsluttet

108 150

Strengthening the Capacity in Engineering Consultancy Services of Vietnam

99 755

Afsluttet

108 151

Master of e-management

112 555

I gang

108 153

Optimised Design and Operation for Sino-Euro Municipal Wastewater Treatment Facilities

65 689

Afsluttet

108 157

Language and Business Familiarisation in the Textile and Clothing sector

58 800

Afsluttet

108 166

Chinese IT Market

87 657

I gang

108 175

China Business Familiarisation Seminars for Multipliers in the UK

31 487

Afsluttet

108 176

Train Rhône Alpes SMEs for Asia

54 629

I gang

108 184

From Cleaner Production to One Corporate Responsibility — A One Year Competitiveness Training Programme for China’s Textiles Enterprises

105 674

Afsluttet

108 185

Modern Management Methods for Chinese Suppliers in the Automotive Industry

97 258

Afsluttet

Asia IT & C

01 01

European Masters in Modelisation of Continuum

200 000

I gang

01 06

Sharing Capability in Localisation and Human Language Technologies

200 000

I gang

02 26

CCI Networking and e commerce awareness

184 730

Afsluttet

12 03

Transfer of European Level graduate IT Courses

200 000

I gang

12 05

MIPAA Multi Media Platform for Appropriate Architecture

189 000

Afsluttet

12 14

IT & C skills for efficient micro finance sector in South Asia

400 000

I gang

21 06

Developing web based teaching packages for building professionals

196 734

I gang

21 13

Promoting Internet Policy and Regulatory Reform in Vietnam

200 000

I gang

22 02

e Business Solutions for marketing intelligence in textile sector

198 418

Afsluttet

22 11

Promoting Information and Regulatory dialogue in China

200 000

Aflyst

22 14

Indo European System Usability Partnership

199 944

I gang

22 29

Information technology and Communications for natural disasters warnings and mitigation

200 000

I gang

23 11

SPIN ASIA Spintronic Innovative Technologies for Asia

400 000

I gang

23 18

Transfer of IT & C skills for micro finance sector in China

400 000

I gang

23 19

WEBPOT Web based optimisation tools for research

533 822

I gang

23 20

GENNERE Generic Epidemiological network in Nephrology

400 000

I gang

23 50

E3 Toolbox

195 552

I gang

23 58

EDECAD Education and e Commerce task force for small firms

377 235

I gang

23 60

Casa Asia Virtual

200 000

Afsluttet

23 67

ELVIS E learning with Virtual Interactive Synthetic characters

387 370

I gang

Kilde: Revisionsretten.

| 15. | Revisionen omfattede desuden besøg i projektstyringskontorer og hos europæiske partnere i Tyskland, Spanien, Frankrig og Det Forenede Kongerige og hos asiatiske partnere og i projektstyringskontorer i Indien, Kina og Vietnam. Retten gennemførte også en forundersøgelse i Thailand. |
| --- | --- |

15.

Revisionen omfattede desuden besøg i projektstyringskontorer og hos europæiske partnere i Tyskland, Spanien, Frankrig og Det Forenede Kongerige og hos asiatiske partnere og i projektstyringskontorer i Indien, Kina og Vietnam. Retten gennemførte også en forundersøgelse i Thailand.

BEMÆRKNINGER

Er der lagt en effektiv strategi for det økonomiske samarbejde i Asien?

| 16. | Retten undersøgte, i hvilket omfang Kommissionens strategi gav den mest effektive anvendelse af bistanden til det økonomiske samarbejde. Retten undersøgte i den forbindelse, om der var lagt en klar strategi, den vurderede, om denne strategi ville give en effektiv anvendelse af bistanden, og den bedømte strategiens anvendelse i praksis. |
| --- | --- |

16.

Retten undersøgte, i hvilket omfang Kommissionens strategi gav den mest effektive anvendelse af bistanden til det økonomiske samarbejde. Retten undersøgte i den forbindelse, om der var lagt en klar strategi, den vurderede, om denne strategi ville give en effektiv anvendelse af bistanden, og den bedømte strategiens anvendelse i praksis.

| 17. | Der er den globale strategi — som resulterer i en beslutning om at støtte et bestemt område eller en bestemt sag — og den operationelle strategi, som fastlægger, hvordan den globale strategi bør omsættes til praksis. I det foreliggende tilfælde var resultatet af beslutningen om at støtte det økonomiske samarbejde med landene i Asien indarbejdet i ALA-forordningen, Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 (som omfatter al udviklingsbistand til landene i Asien og Latinamerika). Den fastlægger hovedmålene og giver en liste over de områder, som pengene skal anvendes på. Formålet med den operationelle strategi er at fastlægge, hvordan målene skal nås, og at angive, hvor udgifterne skal afholdes, og hvilke områder der skal prioriteres højt. |
| --- | --- |

17.

Der er den globale strategi — som resulterer i en beslutning om at støtte et bestemt område eller en bestemt sag — og den operationelle strategi, som fastlægger, hvordan den globale strategi bør omsættes til praksis. I det foreliggende tilfælde var resultatet af beslutningen om at støtte det økonomiske samarbejde med landene i Asien indarbejdet i ALA-forordningen, Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 (som omfatter al udviklingsbistand til landene i Asien og Latinamerika). Den fastlægger hovedmålene og giver en liste over de områder, som pengene skal anvendes på. Formålet med den operationelle strategi er at fastlægge, hvordan målene skal nås, og at angive, hvor udgifterne skal afholdes, og hvilke områder der skal prioriteres højt.

En global strategi, hvor situationen er den, at udviklingen går meget stærkt ...

| 18. | Det økonomiske samarbejde blev formaliseret ved ALA-forordningen (jf. punkt 3). I artikel 7 fastsættes det, at målet for dette samarbejde er at hjælpe udviklingslandene med at »styrke deres institutionelle kapacitet for at gøre miljøet mere gunstigt for investering og udvikling og med at drage størst mulig fordel af de muligheder, som forøgelsen af den internationale samhandel, herunder det europæiske indre marked, frembyder«. Dette samarbejde skal give erhvervsliv, teknologi og knowhow fra samtlige medlemsstater en stærkere position, navnlig i den private sektor og i de små og mellemstore virksomheder, og dermed også være til fordel for medlemsstaterne. Det er brede mål for et markedsstyret område i hurtig udvikling, som domineres af stigende international samhandel. Fordi udviklingslandene og EU's medlemsstater er partnere, får bistanden et bredere virkefelt, og derfor er det også særlig vigtigt, at bistanden målrettes omhyggeligt. |
| --- | --- |

18.

Det økonomiske samarbejde blev formaliseret ved ALA-forordningen (jf. punkt 3). I artikel 7 fastsættes det, at målet for dette samarbejde er at hjælpe udviklingslandene med at »styrke deres institutionelle kapacitet for at gøre miljøet mere gunstigt for investering og udvikling og med at drage størst mulig fordel af de muligheder, som forøgelsen af den internationale samhandel, herunder det europæiske indre marked, frembyder«. Dette samarbejde skal give erhvervsliv, teknologi og knowhow fra samtlige medlemsstater en stærkere position, navnlig i den private sektor og i de små og mellemstore virksomheder, og dermed også være til fordel for medlemsstaterne. Det er brede mål for et markedsstyret område i hurtig udvikling, som domineres af stigende international samhandel. Fordi udviklingslandene og EU's medlemsstater er partnere, får bistanden et bredere virkefelt, og derfor er det også særlig vigtigt, at bistanden målrettes omhyggeligt.

| 19. | I artikel 8 fastsættes de tre sektorer, bistanden skal anvendes i. Den første er »forbedring af det videnskabelige og teknologiske potentiel og generelt af den økonomiske, sociale og kulturelle baggrund via uddannelsestiltag og overførsel af knowhow«. [...] Det økonomiske samarbejde »henvender sig især til ledere, økonomiske beslutningstagere [...] og omfatter alle økonomiske, tekniske og videnskabelige områder [...]«. Den anden sektor er »forbedring af den institutionelle struktur med henblik på at gøre det økonomiske, lovgivningsmæssige og sociale miljø mere udviklingsfremmende [...]«. Den tredje er »støtte til virksomheder [...] i form af salgsfremstød, uddannelsestiltag og faglig bistand, etablering af kontakter mellem virksomheder og foranstaltninger, der fremmer deres indbyrdes samarbejde«. |
| --- | --- |

19.

I artikel 8 fastsættes de tre sektorer, bistanden skal anvendes i. Den første er »forbedring af det videnskabelige og teknologiske potentiel og generelt af den økonomiske, sociale og kulturelle baggrund via uddannelsestiltag og overførsel af knowhow«. [...] Det økonomiske samarbejde »henvender sig især til ledere, økonomiske beslutningstagere [...] og omfatter alle økonomiske, tekniske og videnskabelige områder [...]«. Den anden sektor er »forbedring af den institutionelle struktur med henblik på at gøre det økonomiske, lovgivningsmæssige og sociale miljø mere udviklingsfremmende [...]«. Den tredje er »støtte til virksomheder [...] i form af salgsfremstød, uddannelsestiltag og faglig bistand, etablering af kontakter mellem virksomheder og foranstaltninger, der fremmer deres indbyrdes samarbejde«.

| 20. | Målene i ALA-forordningens artikel 8 er brede og dækker et meget stort antal meget forskelligartede potentielle støttemodtagere og projekter. Når bistanden ikke målrettes specifikt som et led i en hensigtsmæssig implementeringsstrategi, er der risiko for, at det bliver umuligt at måle, hvor langt projekterne er nået, og hvilken effekt EU-bistanden har haft. Dermed mangler man et grundlag for at bedømme, om den økonomiske forvaltning af EU-midlerne har været forsvarlig. Desuden er Asien en enorm region — den omfatter tre af verdens fem folkerigeste lande, og verdens fjerdestørste økonomi — hvor udviklingen går meget hurtigt både økonomisk og generelt. |
| --- | --- |

20.

Målene i ALA-forordningens artikel 8 er brede og dækker et meget stort antal meget forskelligartede potentielle støttemodtagere og projekter. Når bistanden ikke målrettes specifikt som et led i en hensigtsmæssig implementeringsstrategi, er der risiko for, at det bliver umuligt at måle, hvor langt projekterne er nået, og hvilken effekt EU-bistanden har haft. Dermed mangler man et grundlag for at bedømme, om den økonomiske forvaltning af EU-midlerne har været forsvarlig. Desuden er Asien en enorm region — den omfatter tre af verdens fem folkerigeste lande, og verdens fjerdestørste økonomi — hvor udviklingen går meget hurtigt både økonomisk og generelt.

| 21. | Kommissionens samlede strategi over for Asien udstikkes i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet fra 1994 »På vej mod en ny strategi over for Asien« (11). Denne strategi blev opdateret i meddelelsen fra 2001 »Europa og Asien: strategiske rammer for styrkede partnerskaber« (12). |
| --- | --- |

21.

Kommissionens samlede strategi over for Asien udstikkes i meddelelsen fra Kommissionen til Rådet fra 1994 »På vej mod en ny strategi over for Asien« (11). Denne strategi blev opdateret i meddelelsen fra 2001 »Europa og Asien: strategiske rammer for styrkede partnerskaber« (12).

| 22. | I meddelelsen fra 1994 påpeger Kommissionen, at der sker »afgørende ændringer« i den asiatiske region, og at der sandsynligvis vil finde en økonomisk vækst sted, og at Unionen derfor hurtigst muligt skal »udbygge sin økonomiske aktivitet i Asien med henblik på at bevare sin ledende rolle i verdensøkonomien [...] [og] sikre, at der bliver taget fuldt hensyn til [dens] interesser i dette område«. »Det vil i høj grad have betydning for Europas muligheder, hvilke beslutninger der træffes [...] i den private sektor«. Unionens mål er, at »overvinde hindringer for Europas samhandel og investeringer ved at tilskynde til en erhvervsvenlig lovgivning i Asien«. Der er behov for mere »fremadvirkende strategier med hovedvægten lagt på stadigt mere omfattende og målrettet brug af økonomisk samarbejde som middel til at fremme den europæiske samhandel og de europæiske investeringer.« Der lægges derfor vægt på beskyttelse af EU's indflydelse og på de muligheder, markedet åbner for europæiske virksomheder, i forbindelse med udviklingen af de asiatiske modtagerlandes økonomier. |
| --- | --- |

22.

I meddelelsen fra 1994 påpeger Kommissionen, at der sker »afgørende ændringer« i den asiatiske region, og at der sandsynligvis vil finde en økonomisk vækst sted, og at Unionen derfor hurtigst muligt skal »udbygge sin økonomiske aktivitet i Asien med henblik på at bevare sin ledende rolle i verdensøkonomien [...] [og] sikre, at der bliver taget fuldt hensyn til [dens] interesser i dette område«. »Det vil i høj grad have betydning for Europas muligheder, hvilke beslutninger der træffes [...] i den private sektor«. Unionens mål er, at »overvinde hindringer for Europas samhandel og investeringer ved at tilskynde til en erhvervsvenlig lovgivning i Asien«. Der er behov for mere »fremadvirkende strategier med hovedvægten lagt på stadigt mere omfattende og målrettet brug af økonomisk samarbejde som middel til at fremme den europæiske samhandel og de europæiske investeringer.« Der lægges derfor vægt på beskyttelse af EU's indflydelse og på de muligheder, markedet åbner for europæiske virksomheder, i forbindelse med udviklingen af de asiatiske modtagerlandes økonomier.

| 23. | Kommissionen siger i meddelelsen, at forordningen har givet det økonomiske samarbejde en særlig karakter. Det skal nemlig sigte mod »at forbedre erhvervsklimaet og lovgivningen i partnerlandene med henblik på at stimulere samhandel og investeringer i begge retninger med den private sektors direkte medvirken til gavn for både Unionen og partnerlandet.« Dermed adskiller det økonomiske samarbejde sig kvalitativt fra det finansielle og faglige samarbejde, der absorberer hovedparten af EU's udgifter på området foranstaltninger udadtil. Det er derfor vigtigt, at bistandens særlige karakter og karakteristika tages i betragtning. Det fremgik ikke af strategidokumenterne. |
| --- | --- |

23.

Kommissionen siger i meddelelsen, at forordningen har givet det økonomiske samarbejde en særlig karakter. Det skal nemlig sigte mod »at forbedre erhvervsklimaet og lovgivningen i partnerlandene med henblik på at stimulere samhandel og investeringer i begge retninger med den private sektors direkte medvirken til gavn for både Unionen og partnerlandet.« Dermed adskiller det økonomiske samarbejde sig kvalitativt fra det finansielle og faglige samarbejde, der absorberer hovedparten af EU's udgifter på området foranstaltninger udadtil. Det er derfor vigtigt, at bistandens særlige karakter og karakteristika tages i betragtning. Det fremgik ikke af strategidokumenterne.

| 24. | I meddelelsen fra 2001 opdateres meddelelsen fra 1994 med det mål at udstikke en »samlet strategisk ramme for vore forbindelser med Asien og [dets] delregioner i det kommende årti.« For det økonomiske samarbejdes vedkommende er det centrale mål at »styrke EU's politiske og økonomiske tilstedeværelse overalt i regionen ... [gennem en yderligere styrkelse af] vore gensidige handels- og investeringsstrømme«. Atter fokuseres der både på EU's fordele og på modtagerlandenes udviklingsmål. |
| --- | --- |

24.

I meddelelsen fra 2001 opdateres meddelelsen fra 1994 med det mål at udstikke en »samlet strategisk ramme for vore forbindelser med Asien og [dets] delregioner i det kommende årti.« For det økonomiske samarbejdes vedkommende er det centrale mål at »styrke EU's politiske og økonomiske tilstedeværelse overalt i regionen ... [gennem en yderligere styrkelse af] vore gensidige handels- og investeringsstrømme«. Atter fokuseres der både på EU's fordele og på modtagerlandenes udviklingsmål.

| 25. | I meddelelsen konstateres det, at der kun er begrænsede ressourcer til rådighed, og at Kommissionen er nødt til at koncentrere dem »om et mindre antal mere enkle aktiviteter, der er målrettet mod [...] centrale prioriterede mål, [...] så man sikrer, at disse aktiviteter gennemføres hurtigt og effektivt.« Bistandens succes skal vurderes på grundlag af »visse enkle (i vid udstrækning kvalitative) indikatorer [... så ... som] udviklingen af EU's handels- og investeringsmæssige forbindelser med Asien«. Retten fandt ikke noget bevis for, at bistanden blev målrettet mod et lille antal centrale prioriterede mål (jf. punkt 35), og de effekt- og outputindikatorer, Kommissionen siden hen har opstillet, er processtyrede, ikke resultatstyrede (jf. punkt 32 og 33). |
| --- | --- |

25.

I meddelelsen konstateres det, at der kun er begrænsede ressourcer til rådighed, og at Kommissionen er nødt til at koncentrere dem »om et mindre antal mere enkle aktiviteter, der er målrettet mod [...] centrale prioriterede mål, [...] så man sikrer, at disse aktiviteter gennemføres hurtigt og effektivt.« Bistandens succes skal vurderes på grundlag af »visse enkle (i vid udstrækning kvalitative) indikatorer [... så ... som] udviklingen af EU's handels- og investeringsmæssige forbindelser med Asien«. Retten fandt ikke noget bevis for, at bistanden blev målrettet mod et lille antal centrale prioriterede mål (jf. punkt 35), og de effekt- og outputindikatorer, Kommissionen siden hen har opstillet, er processtyrede, ikke resultatstyrede (jf. punkt 32 og 33).

| 26. | I meddelelsen blev det understreget, at den økonomiske bistand skulle være »modulær«, dvs. målrettet specifikt efter det enkelte lands forhold og behov, og at strategien for hvert enkelt land (eller landestrategidokumenterne (LSD)), som skulle dække samtlige udviklingsbehov, skulle omfatte den specifikke strategi for det økonomiske samarbejde. I praksis var det ikke tilfældet: I LSD'erne for de tre lande, Retten reviderede dybtgående — Indien, Kina og Vietnam — blev der ikke skelnet klart nok mellem det økonomiske aspekt og de generelle udviklingsspørgsmål, og det økonomiske aspekt var ikke behandlet særlig detaljeret, og derfor kunne det ikke bruges som en praktisk strategi for målretningen af bistanden. |
| --- | --- |

26.

I meddelelsen blev det understreget, at den økonomiske bistand skulle være »modulær«, dvs. målrettet specifikt efter det enkelte lands forhold og behov, og at strategien for hvert enkelt land (eller landestrategidokumenterne (LSD)), som skulle dække samtlige udviklingsbehov, skulle omfatte den specifikke strategi for det økonomiske samarbejde. I praksis var det ikke tilfældet: I LSD'erne for de tre lande, Retten reviderede dybtgående — Indien, Kina og Vietnam — blev der ikke skelnet klart nok mellem det økonomiske aspekt og de generelle udviklingsspørgsmål, og det økonomiske aspekt var ikke behandlet særlig detaljeret, og derfor kunne det ikke bruges som en praktisk strategi for målretningen af bistanden.

| 27. | Kommissionen understreger i meddelelserne, at projekterne bør have en regional dimension, som kan fremme det regionale samarbejde. Selv om de bilaterale projekter ikke pr. definition forventes at have et regionalt sigte, havde en række af dem faktisk et sådant sigte. For så vidt angår de enkelte panasiatiske projekter og programmerne som helhed, var det oftest ikke tilfældet. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen understreger i meddelelserne, at projekterne bør have en regional dimension, som kan fremme det regionale samarbejde. Selv om de bilaterale projekter ikke pr. definition forventes at have et regionalt sigte, havde en række af dem faktisk et sådant sigte. For så vidt angår de enkelte panasiatiske projekter og programmerne som helhed, var det oftest ikke tilfældet.

... uhensigtsmæssige mål og indikatorer i aktivitetsredegørelsen ...

| 28. | Siden 2001 har Kommissionen gradvis indført sit nye managementsystem — aktivitetsbaseret management (ABM). Sigtet er bedre prioritering og anvendelse af ressourcerne og bedre rapportering om anvendelsen af dem. Gennem ABM omsætter Kommissionen sin operationelle strategi til praksis. Aktivitetsbaseret budgettering (ABB) er ABM's budgetteringskomponent. Budgettet for 2004 var det første, der blev vedtaget efter ABB-metoden. Ressourcetildelingen bør være i overensstemmelse med de politiske prioriteringer, og forvaltningen af ressourcerne i overensstemmelse med på forhånd fastsatte mål. I budgettet er forbindelserne med Asien opført under et særskilt kapitel (budgetkapitel 19.10), og »Politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde med udviklingslandene i Asien« er den budgetartikel (ud af fem), der omfatter det økonomiske samarbejde. |
| --- | --- |

28.

Siden 2001 har Kommissionen gradvis indført sit nye managementsystem — aktivitetsbaseret management (ABM). Sigtet er bedre prioritering og anvendelse af ressourcerne og bedre rapportering om anvendelsen af dem. Gennem ABM omsætter Kommissionen sin operationelle strategi til praksis. Aktivitetsbaseret budgettering (ABB) er ABM's budgetteringskomponent. Budgettet for 2004 var det første, der blev vedtaget efter ABB-metoden. Ressourcetildelingen bør være i overensstemmelse med de politiske prioriteringer, og forvaltningen af ressourcerne i overensstemmelse med på forhånd fastsatte mål. I budgettet er forbindelserne med Asien opført under et særskilt kapitel (budgetkapitel 19.10), og »Politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde med udviklingslandene i Asien« er den budgetartikel (ud af fem), der omfatter det økonomiske samarbejde.

| 29. | For hvert regnskabsår udarbejdes der en aktivitetsredegørelse til støtte og begrundelse for de budgettildelinger, der anmodes om. Heri er de specifikke mål og output- og effektindikatorer beskrevet. Aktivitetsredegørelserne i tilknytning til det foreløbige forslag til budget for 2005 blev offentliggjort tidligt i 2004 (13). Retten gennemgik den aktivitetsredegørelse for forbindelserne med Asien, der vedrørte aktiviteterne inden for det økonomiske samarbejde, og den undersøgte, om redegørelsen var logisk og sammenhængende, om målene var relevante, og om indikatorerne var anvendelige. |
| --- | --- |

29.

For hvert regnskabsår udarbejdes der en aktivitetsredegørelse til støtte og begrundelse for de budgettildelinger, der anmodes om. Heri er de specifikke mål og output- og effektindikatorer beskrevet. Aktivitetsredegørelserne i tilknytning til det foreløbige forslag til budget for 2005 blev offentliggjort tidligt i 2004 (13). Retten gennemgik den aktivitetsredegørelse for forbindelserne med Asien, der vedrørte aktiviteterne inden for det økonomiske samarbejde, og den undersøgte, om redegørelsen var logisk og sammenhængende, om målene var relevante, og om indikatorerne var anvendelige.

| 30. | I aktivitetsredegørelsens tredje del defineres det centrale mål for aktiviteten ligesom i meddelelsen fra 2001 — at styrke EU's politiske og økonomiske tilstedeværelse overalt i regionen — og seks prioriterede mål. Det prioriterede mål for det økonomiske samarbejde er styrkelse af gensidige handels- og investeringsstrømme. |
| --- | --- |

30.

I aktivitetsredegørelsens tredje del defineres det centrale mål for aktiviteten ligesom i meddelelsen fra 2001 — at styrke EU's politiske og økonomiske tilstedeværelse overalt i regionen — og seks prioriterede mål. Det prioriterede mål for det økonomiske samarbejde er styrkelse af gensidige handels- og investeringsstrømme.

| 31. | I aktivitetsredegørelsens fjerde del fastsættes aktivitetens specifikke mål, indikatorer, output og resultater. Disse elementer er det operationelle grundlag for målretning, styring og vurdering af anvendelsen af EU-midlerne, så den økonomiske forvaltning bliver forsvarlig. Det økonomiske samarbejde er ikke et ABM-mål, men er et af elementerne i det fjerde mål: at styrke dialogen og samarbejdet med de asiatiske partnere på det politiske, økonomiske og kulturelle område inden for aftalte politiske rammer. Dette mål hænger ifølge aktivitetsredegørelsen sammen med det strategiske mål at fremme bæredygtig økonomisk og sociale udvikling i udviklingslandene, som hverken afspejler det centrale mål eller de tilsvarende prioriterede mål (jf. punkt 30). |
| --- | --- |

31.

I aktivitetsredegørelsens fjerde del fastsættes aktivitetens specifikke mål, indikatorer, output og resultater. Disse elementer er det operationelle grundlag for målretning, styring og vurdering af anvendelsen af EU-midlerne, så den økonomiske forvaltning bliver forsvarlig. Det økonomiske samarbejde er ikke et ABM-mål, men er et af elementerne i det fjerde mål: at styrke dialogen og samarbejdet med de asiatiske partnere på det politiske, økonomiske og kulturelle område inden for aftalte politiske rammer. Dette mål hænger ifølge aktivitetsredegørelsen sammen med det strategiske mål at fremme bæredygtig økonomisk og sociale udvikling i udviklingslandene, som hverken afspejler det centrale mål eller de tilsvarende prioriterede mål (jf. punkt 30).

| 32. | Der er kun opstillet én effektindikator: fælles erklæringer om, fælles holdninger til og fælles dagsordener for vigtige internationale, politiske og økonomiske spørgsmål, der er behandlet på ASEM-ministermøder og ASEM-topmødet i 2004 (14). Denne indikator er stort set i overensstemmelse med ABM-målene, men den måler hverken effekten af bistanden, hvoraf en stor del anvendes på mindre projekter, eller de topprioriterede mål gensidige handels- og investeringsstrømme (som ifølge sagens natur er både objektive og målelige). |
| --- | --- |

32.

Der er kun opstillet én effektindikator: fælles erklæringer om, fælles holdninger til og fælles dagsordener for vigtige internationale, politiske og økonomiske spørgsmål, der er behandlet på ASEM-ministermøder og ASEM-topmødet i 2004 (14). Denne indikator er stort set i overensstemmelse med ABM-målene, men den måler hverken effekten af bistanden, hvoraf en stor del anvendes på mindre projekter, eller de topprioriterede mål gensidige handels- og investeringsstrømme (som ifølge sagens natur er både objektive og målelige).

| 33. | Outputindikatorerne (som der er ni af) for regnskabsåret 2004 går hovedsageligt på deltagelse i møder eller komitéer, hvad der måske nok afspejler de vigtigste politiske interesser og de tilsvarende foranstaltninger, men ikke er hovedformålet for udgifterne. Ydermere går indikatorerne især på processen — at der er afholdt et møde — og ikke på output — det forventede resultat. |
| --- | --- |

33.

Outputindikatorerne (som der er ni af) for regnskabsåret 2004 går hovedsageligt på deltagelse i møder eller komitéer, hvad der måske nok afspejler de vigtigste politiske interesser og de tilsvarende foranstaltninger, men ikke er hovedformålet for udgifterne. Ydermere går indikatorerne især på processen — at der er afholdt et møde — og ikke på output — det forventede resultat.

... en global strategi, der resulterer i en lang række forskelligartede projekter og programmer, hvis resultater er vanskelige at måle

| 34. | Da der i praksis hverken i Kommissionen eller i det enkelte land var fastlagt specifikke operationelle strategier, blev resultatet et meget stort antal meget forskelligartede projekter fordelt på et stort geografisk område (jf. punkt 39 og 50). Asien har store økonomier i hurtig vækst, den internationale handel er også i hurtig vækst, og der foretages store oversøiske investeringer, og når projekterne ikke er målrettede, bliver den samlede effekt af bistanden vanskelig at måle eller forvalte aktivt. Dermed har man kun et spinkelt grundlag for at kunne vurdere, om midlerne er anvendt effektivt, og om man har fået value for money. |
| --- | --- |

34.

Da der i praksis hverken i Kommissionen eller i det enkelte land var fastlagt specifikke operationelle strategier, blev resultatet et meget stort antal meget forskelligartede projekter fordelt på et stort geografisk område (jf. punkt 39 og 50). Asien har store økonomier i hurtig vækst, den internationale handel er også i hurtig vækst, og der foretages store oversøiske investeringer, og når projekterne ikke er målrettede, bliver den samlede effekt af bistanden vanskelig at måle eller forvalte aktivt. Dermed har man kun et spinkelt grundlag for at kunne vurdere, om midlerne er anvendt effektivt, og om man har fået value for money.

| 35. | At den operationelle strategi er uhensigtsmæssig og inkonsekvent, skyldes til dels, at det økonomiske samarbejde har det meget specielle karaktertræk, at det skal være til lige så stor gavn for EU-partnere som for partnere i Asien. Faktisk afhænger det i høj grad af de politiske tiltag, som f.eks. bilaterale eller multilaterale forhandlinger (f.eks. i Verdenshandelsorganisationen), om man kan opfylde hovedmålet om at styrke handels- og investeringsstrømmene. I praksis er det vanskeligt at måle, hvor meget nærmere man kommer på at opfylde de overordnede mål, ved at der anvendes udviklingsbistandsrammer, som er koncentreret om mindre projekter i stadigt rigere lande (i modsætning til de større bilaterale projekter). Desuden er de traditionelle og relativt langsommelige projektforberedelses-, projektgodkendelses- og projektimplementeringsprocedurer, der anvendes til udviklingsbistand, ikke effektive arbejdsredskaber i den kommercielle verden med it-varer og it-tjenesteydelser i rivende udvikling, som der fokuseres på. |
| --- | --- |

35.

At den operationelle strategi er uhensigtsmæssig og inkonsekvent, skyldes til dels, at det økonomiske samarbejde har det meget specielle karaktertræk, at det skal være til lige så stor gavn for EU-partnere som for partnere i Asien. Faktisk afhænger det i høj grad af de politiske tiltag, som f.eks. bilaterale eller multilaterale forhandlinger (f.eks. i Verdenshandelsorganisationen), om man kan opfylde hovedmålet om at styrke handels- og investeringsstrømmene. I praksis er det vanskeligt at måle, hvor meget nærmere man kommer på at opfylde de overordnede mål, ved at der anvendes udviklingsbistandsrammer, som er koncentreret om mindre projekter i stadigt rigere lande (i modsætning til de større bilaterale projekter). Desuden er de traditionelle og relativt langsommelige projektforberedelses-, projektgodkendelses- og projektimplementeringsprocedurer, der anvendes til udviklingsbistand, ikke effektive arbejdsredskaber i den kommercielle verden med it-varer og it-tjenesteydelser i rivende udvikling, som der fokuseres på.

Har Kommissionen forvaltet gennemførelsen af aktiviteterne under det økonomiske samarbejde effektivt?

| 36. | For at kunne drage en konkIusion om dette revisionsmål har Retten undersøgt, om Kommissionen:






  — | har udarbejdet en ansøgningsprocedure, som tilskynder til og gør det nemt at ansøge om bistand |
| --- | --- | --- |

36.

For at kunne drage en konkIusion om dette revisionsmål har Retten undersøgt, om Kommissionen:

—

har udarbejdet en ansøgningsprocedure, som tilskynder til og gør det nemt at ansøge om bistand

| — | sørger for, at projekterne vedtages og gennemføres i rette tid |
| --- | --- |

—

sørger for, at projekterne vedtages og gennemføres i rette tid

| — | overvåger projekterne regelmæssigt og træffer korrigerende foranstaltninger i rette tid |
| --- | --- |

—

overvåger projekterne regelmæssigt og træffer korrigerende foranstaltninger i rette tid

| — | sikrer sig, at projekterne giver konkrete resultater med en positiv effekt, og at de er bæredygtige |
| --- | --- |

—

sikrer sig, at projekterne giver konkrete resultater med en positiv effekt, og at de er bæredygtige

| — | foretager hensigtsmæssige evalueringer. |
| --- | --- |

—

foretager hensigtsmæssige evalueringer.

| 37. | Der anvendes to forskellige metoder til implementering af aktiviteterne inden for det økonomiske samarbejde: bilaterale projekter, som Kommissionen og partnerlandene er fælles om, og panasiatiske programmer (jf. punkt 38 og 50). Eftersom de to metoder er så forskellige, og eftersom der undertiden er tale om meget specifikke problemer, redegøres der nedenfor i to særskilte afsnit for resultaterne af Rettens undersøgelse af de to metoder. |
| --- | --- |

37.

Der anvendes to forskellige metoder til implementering af aktiviteterne inden for det økonomiske samarbejde: bilaterale projekter, som Kommissionen og partnerlandene er fælles om, og panasiatiske programmer (jf. punkt 38 og 50). Eftersom de to metoder er så forskellige, og eftersom der undertiden er tale om meget specifikke problemer, redegøres der nedenfor i to særskilte afsnit for resultaterne af Rettens undersøgelse af de to metoder.

Bilaterale projekter

| 38. | Ved bilaterale projekter indgår Kommissionen og modtagerlandets regering en finansieringsaftale. Før den nu gældende finansforordning blev indført, gennemførtes projekterne normalt af et projektstyringskontor, som i de fleste tilfælde havde både en europæisk og en asiatisk leder.

  Indrammet tekst nr. 1 — Eksempler på projekter og målene for dem





  1. | I Indien var der et projekt for civil luftfart. De overordnede mål var at forbedre luftfartssikkerheden og at fremme handelsforbindelserne mellem virksomheder i EU og Indien. Et andet projekt drejede sig om en facilitet for mindre projekter. Det overordnede mål var at støtte den igangværende reform af Indiens økonomi og ledelsessystem ved mere aktiv inddragelse af civilsamfundet. |
| --- | --- | --- |

38.

Ved bilaterale projekter indgår Kommissionen og modtagerlandets regering en finansieringsaftale. Før den nu gældende finansforordning blev indført, gennemførtes projekterne normalt af et projektstyringskontor, som i de fleste tilfælde havde både en europæisk og en asiatisk leder.

Indrammet tekst nr. 1 — Eksempler på projekter og målene for dem





  1.

I Indien var der et projekt for civil luftfart. De overordnede mål var at forbedre luftfartssikkerheden og at fremme handelsforbindelserne mellem virksomheder i EU og Indien. Et andet projekt drejede sig om en facilitet for mindre projekter. Det overordnede mål var at støtte den igangværende reform af Indiens økonomi og ledelsessystem ved mere aktiv inddragelse af civilsamfundet.

| 2. | I Vietnam var det største bilaterale projekt Multilateral Trade Policy Assistance (MUTRAP, støtte til multilateral handel). De overordnede mål var at støtte Vietnams overgang til markedsøkonomi og at bidrage til landets integration i regionale og globale økonomiske og handelsmæssige strukturer. |
| --- | --- |

2.

I Vietnam var det største bilaterale projekt Multilateral Trade Policy Assistance (MUTRAP, støtte til multilateral handel). De overordnede mål var at støtte Vietnams overgang til markedsøkonomi og at bidrage til landets integration i regionale og globale økonomiske og handelsmæssige strukturer.

| 3. | I Kina havde et projekt (ECERP) for omstrukturering af virksomheder det særlige mål at forøge SMV-sektorens bidrag til velstand og beskæftigelse i provinserne. Et andet projekt havde som overordnet mål at bidrage til en god, gennemsigtig og produktiv sektor for finansielle tjenesteydelser, at styrke de gensidige handels- og investeringsstrømme og at bidrage til udbredelse af demokratiet, af god regeringsførelse og af retsstaten. |
| --- | --- |

3.

I Kina havde et projekt (ECERP) for omstrukturering af virksomheder det særlige mål at forøge SMV-sektorens bidrag til velstand og beskæftigelse i provinserne. Et andet projekt havde som overordnet mål at bidrage til en god, gennemsigtig og produktiv sektor for finansielle tjenesteydelser, at styrke de gensidige handels- og investeringsstrømme og at bidrage til udbredelse af demokratiet, af god regeringsførelse og af retsstaten.

| 39. | I de reviderede lande var en hel del bilaterale projekter inden for det økonomiske samarbejde (jf. tabel 4 for fuldstændige oplysninger) ikke koncentreret om et bestemt område eller tema. I mange tilfælde havde projekterne kun ret begrænsede midler til rådighed til meget ambitiøse mål i meget store og folkerige lande. Generelt gav projekterne mulighed for en fortsat dialog om det økonomiske samarbejde, men i mange tilfælde havde selve projekterne endnu ikke haft nogen væsentlig effekt (jf. punkt 44). |
| --- | --- |

39.

I de reviderede lande var en hel del bilaterale projekter inden for det økonomiske samarbejde (jf. tabel 4 for fuldstændige oplysninger) ikke koncentreret om et bestemt område eller tema. I mange tilfælde havde projekterne kun ret begrænsede midler til rådighed til meget ambitiøse mål i meget store og folkerige lande. Generelt gav projekterne mulighed for en fortsat dialog om det økonomiske samarbejde, men i mange tilfælde havde selve projekterne endnu ikke haft nogen væsentlig effekt (jf. punkt 44).

Det havde taget meget lang tid at få godkendt og igangsat projekterne

| 40. | Asiens økonomi er i rivende udvikling, og derfor er det altafgørende, at projekterne inden for det økonomiske samarbejde med landene i denne region planlægges, godkendes og gennemføres så hurtigt som muligt. Unødvendige forsinkelser indebærer en risiko for, at der ikke længere er behov for projekterne, eller at de må ændres betydeligt, at omkostningsoverslagene ikke længere holder, og at budgetforpligtelser er bundet til ingen nytte. Resultatet er, at processen bliver vanskeligere og mere omkostningskrævende at forvalte, og at projekterne ikke får den effekt, de kunne have haft. |
| --- | --- |

40.

Asiens økonomi er i rivende udvikling, og derfor er det altafgørende, at projekterne inden for det økonomiske samarbejde med landene i denne region planlægges, godkendes og gennemføres så hurtigt som muligt. Unødvendige forsinkelser indebærer en risiko for, at der ikke længere er behov for projekterne, eller at de må ændres betydeligt, at omkostningsoverslagene ikke længere holder, og at budgetforpligtelser er bundet til ingen nytte. Resultatet er, at processen bliver vanskeligere og mere omkostningskrævende at forvalte, og at projekterne ikke får den effekt, de kunne have haft.

| 41. | Bilaterale projekter fastlægges fra sag til sag og ikke gennem en standardiseret ansøgningsprocedure (15). Procedurerne er af en sådan art, at der kan gå meget lang tid, fra et projekt fastlægges og til implementeringen starter. Revisorerne undersøgte, om projekterne var blevet forsinket unødigt. |
| --- | --- |

41.

Bilaterale projekter fastlægges fra sag til sag og ikke gennem en standardiseret ansøgningsprocedure (15). Procedurerne er af en sådan art, at der kan gå meget lang tid, fra et projekt fastlægges og til implementeringen starter. Revisorerne undersøgte, om projekterne var blevet forsinket unødigt.

| 42. | Alle de reviderede projekter var blevet forsinket meget inden implementeringen. Det havde forskellige årsager: omstruktureringer og personaleudskiftninger i Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles, usikkerhed i Kommissionens centrale tjenestegrene og delegationerne om, hvem der var ansvarlig for hvad efter dekoncentreringen af bistandsforvaltningen, komplicerede procedurer, problemer med de strukturer, der var valgt til projekterne, og vanskeligheder med at få ansat EU-eksperter med de kvalifikationer og den erfaring, der var behov for.

  Indrammet tekst nr. 2 — Forsinkelser forud for implementeringen





  1. | Hvad angik projektet for civil luftfart i Indien, havde Kommissionen og den indiske regering oprindelig undertegnet en fælles hensigtserklæring (FHE). Den indiske regering havde givet sin godkendelse, hvorefter der var gået halvandet år, hvor Kommissionen havde erstattet FHE med en finansieringsaftale, eftersom behandlingen og godkendelsen af ændringen i ministeriet for civil luftfart havde taget yderligere et stykke tid. Projektet var udarbejdet i 1997, men eftersom finansieringsaftalen først sidst på året 2000 var undertegnet af alle parter, måtte de oprindelige projektbeskrivelser opdateres og tilpasses de ændringer, der var sket inden for civil luftfart. Derfor var implementeringen ikke startet før februar 2001. |
| --- | --- | --- |

42.

Alle de reviderede projekter var blevet forsinket meget inden implementeringen. Det havde forskellige årsager: omstruktureringer og personaleudskiftninger i Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles, usikkerhed i Kommissionens centrale tjenestegrene og delegationerne om, hvem der var ansvarlig for hvad efter dekoncentreringen af bistandsforvaltningen, komplicerede procedurer, problemer med de strukturer, der var valgt til projekterne, og vanskeligheder med at få ansat EU-eksperter med de kvalifikationer og den erfaring, der var behov for.

Indrammet tekst nr. 2 — Forsinkelser forud for implementeringen





  1.

Hvad angik projektet for civil luftfart i Indien, havde Kommissionen og den indiske regering oprindelig undertegnet en fælles hensigtserklæring (FHE). Den indiske regering havde givet sin godkendelse, hvorefter der var gået halvandet år, hvor Kommissionen havde erstattet FHE med en finansieringsaftale, eftersom behandlingen og godkendelsen af ændringen i ministeriet for civil luftfart havde taget yderligere et stykke tid. Projektet var udarbejdet i 1997, men eftersom finansieringsaftalen først sidst på året 2000 var undertegnet af alle parter, måtte de oprindelige projektbeskrivelser opdateres og tilpasses de ændringer, der var sket inden for civil luftfart. Derfor var implementeringen ikke startet før februar 2001.

| 2. | Alle projekterne for europæiske erhvervsinformationscentre (EBIC) i Asien var blevet ramt af større forsinkelser forud for starten. Der var gået lange forhandlinger forud for ALA-Udvalgets godkendelse, fordi medlemsstaternes repræsentanter ville have afklaret spørgsmålet om EBIC'ernes position i forhold til de nationale ambassaders handelsafdelinger. Både i Indien og i Vietnam var der opstået yderligere forsinkelser, fordi problemerne vedrørende EBIC'ernes retlige status skulle afklares. |
| --- | --- |

2.

Alle projekterne for europæiske erhvervsinformationscentre (EBIC) i Asien var blevet ramt af større forsinkelser forud for starten. Der var gået lange forhandlinger forud for ALA-Udvalgets godkendelse, fordi medlemsstaternes repræsentanter ville have afklaret spørgsmålet om EBIC'ernes position i forhold til de nationale ambassaders handelsafdelinger. Både i Indien og i Vietnam var der opstået yderligere forsinkelser, fordi problemerne vedrørende EBIC'ernes retlige status skulle afklares.

| 3. | Finansieringsaftalen om faciliteten for mindre projekter i Kina var blevet undertegnet i marts 2001, den europæiske direktørs kontrakt var trådt i kraft i juni 2003, og den første indkaldelse af forslag var blevet offentliggjort i november 2003. Hovedårsagen til forsinkelsen var problemer med at få ansat den europæiske direktør, fordi der skulle anvendes en uhensigtsmæssig rammekontrakt. |
| --- | --- |

3.

Finansieringsaftalen om faciliteten for mindre projekter i Kina var blevet undertegnet i marts 2001, den europæiske direktørs kontrakt var trådt i kraft i juni 2003, og den første indkaldelse af forslag var blevet offentliggjort i november 2003. Hovedårsagen til forsinkelsen var problemer med at få ansat den europæiske direktør, fordi der skulle anvendes en uhensigtsmæssig rammekontrakt.

Projekter var blevet forsinket og undertiden opgivet

| 43. | I 10 af de 14 reviderede bilaterale projekter var der også opstået store forsinkelser under implementeringen. Det var der forskellige årsager til: Projekterne var unødvendigt komplicerede, projektstyringskontorerne havde ikke den nødvendige erfaring, personalet blev ofte udskiftet i Kommissionen, og de kontraktuelle bestemmelser og langsommelige procedurer gav problemer.

  Indrammet tekst nr. 3 — Forsinkelser under implementeringen





  1. | Kontrakten om EU's og Indiens maritime projekt blev undertegnet i maj 1999 og forlænget til december 2003. Kursusaktiviteterne i forbindelse med dette projekt var uden grund blevet udskudt til afslutningen af programmet. I Kommissionen i Bruxelles havde projektet hørt under fire forskellige områdeansvarlige, hvad der også havde bidraget til at forsinke implementeringen. |
| --- | --- | --- |

43.

I 10 af de 14 reviderede bilaterale projekter var der også opstået store forsinkelser under implementeringen. Det var der forskellige årsager til: Projekterne var unødvendigt komplicerede, projektstyringskontorerne havde ikke den nødvendige erfaring, personalet blev ofte udskiftet i Kommissionen, og de kontraktuelle bestemmelser og langsommelige procedurer gav problemer.

Indrammet tekst nr. 3 — Forsinkelser under implementeringen





  1.

Kontrakten om EU's og Indiens maritime projekt blev undertegnet i maj 1999 og forlænget til december 2003. Kursusaktiviteterne i forbindelse med dette projekt var uden grund blevet udskudt til afslutningen af programmet. I Kommissionen i Bruxelles havde projektet hørt under fire forskellige områdeansvarlige, hvad der også havde bidraget til at forsinke implementeringen.

| 2. | I Kina blev projektet for intellektuelle ejendomsrettigheder implementeret med store forsinkelser. Projektet blev forlænget til december 2005, men projektstyringskontorets kontrakt blev kun forlænget til december 2003. Det gav problemer med koordineringen mellem de forskellige støttemodtagende agenturer. |
| --- | --- |

2.

I Kina blev projektet for intellektuelle ejendomsrettigheder implementeret med store forsinkelser. Projektet blev forlænget til december 2005, men projektstyringskontorets kontrakt blev kun forlænget til december 2003. Det gav problemer med koordineringen mellem de forskellige støttemodtagende agenturer.

| 3. | EU's og Indiens projekt for intellektuelle ejendomsrettigheder blev slet ikke implementeret. Problemerne skyldtes en kombination af, at Kommissionen ikke havde kunnet følge regelmæssigt op på projektet pga. personaleudskiftninger, og at det europæiske projektstyringskontor ikke havde tilstrækkelig erfaring. |
| --- | --- |

3.

EU's og Indiens projekt for intellektuelle ejendomsrettigheder blev slet ikke implementeret. Problemerne skyldtes en kombination af, at Kommissionen ikke havde kunnet følge regelmæssigt op på projektet pga. personaleudskiftninger, og at det europæiske projektstyringskontor ikke havde tilstrækkelig erfaring.

... derfor blev output og effekt i nogle tilfælde lave

| 44. | Skal man kunne vurdere, hvor langt fremme et projekt er, og om det har været vellykket, skal der lige fra starten opstilles hensigtsmæssige mål. I praksis konstaterede Retten, at der ofte ikke var fastsat præcise mål, som f.eks. det antal mennesker, der skulle uddannes op til et bestemt niveau, og at der dermed ikke var noget objektivt grundlag at måle resultaterne eller effekten på. Retten har vurderet projekterne ud fra de faktiske kriterier, eller ud fra sådanne kriterier, som efter dens opfattelse kunne have været anvendt, og den konstaterede, at nogle projekter ganske klart ikke var vellykkede, mens andre var.

  Indrammet tekst nr. 4 — Projektmålene var ikke nået





  1. | MUTRAP fik ikke den effekt, det kunne have fået, fordi der var problemer med udbuddene, og fordi projektet imod alle planer måtte indstilles imellem to faser. |
| --- | --- | --- |

44.

Skal man kunne vurdere, hvor langt fremme et projekt er, og om det har været vellykket, skal der lige fra starten opstilles hensigtsmæssige mål. I praksis konstaterede Retten, at der ofte ikke var fastsat præcise mål, som f.eks. det antal mennesker, der skulle uddannes op til et bestemt niveau, og at der dermed ikke var noget objektivt grundlag at måle resultaterne eller effekten på. Retten har vurderet projekterne ud fra de faktiske kriterier, eller ud fra sådanne kriterier, som efter dens opfattelse kunne have været anvendt, og den konstaterede, at nogle projekter ganske klart ikke var vellykkede, mens andre var.

Indrammet tekst nr. 4 — Projektmålene var ikke nået





  1.

MUTRAP fik ikke den effekt, det kunne have fået, fordi der var problemer med udbuddene, og fordi projektet imod alle planer måtte indstilles imellem to faser.

| 2. | Det audiovisuelle projekt i Vietnam gav næsten ingen konkrete resultater, fordi gennemførelsesagenturet ikke var effektivt: Der blev kun afholdt én workshop, og det var meget begrænset, hvad der blev gjort af fremstød i Europa og Vietnam. |
| --- | --- |

2.

Det audiovisuelle projekt i Vietnam gav næsten ingen konkrete resultater, fordi gennemførelsesagenturet ikke var effektivt: Der blev kun afholdt én workshop, og det var meget begrænset, hvad der blev gjort af fremstød i Europa og Vietnam.

| 3. | Resultaterne af programmet om finansielle tjenesteydelser i Kina var ikke tilstrækkelige og heller ikke tilfredsstillende, til dels fordi finansieringsaftalen var for uklar. |
| --- | --- |

3.

Resultaterne af programmet om finansielle tjenesteydelser i Kina var ikke tilstrækkelige og heller ikke tilfredsstillende, til dels fordi finansieringsaftalen var for uklar.

Indrammet tekst nr. 5 — Vellykkede projekter





  1.

| 1. | Målene for projektet for civil luftfart i Indien var godt på vej til at være nået. I henhold til finansieringsforslaget skulle ca. 900 mennesker gennemføre kurserne. Da revisionen fandt sted, var det faktiske antal: 2 315 ingeniører, ledere, eksperter, teknikere og piloter, og 97 % af deltagerne gav kurserne bedømmelsen god eller meget god. |
| --- | --- |

Målene for projektet for civil luftfart i Indien var godt på vej til at være nået. I henhold til finansieringsforslaget skulle ca. 900 mennesker gennemføre kurserne. Da revisionen fandt sted, var det faktiske antal: 2 315 ingeniører, ledere, eksperter, teknikere og piloter, og 97 % af deltagerne gav kurserne bedømmelsen god eller meget god.

| 2. | I Vietnam havde EBIC en positiv effekt. Hverken i finansieringsforslaget eller finansieringsaftalen var der fastsat mål, men projektet omfattede 1 007 forespørgsler, 107 arrangementer/seminarer, 5 599 indtegnede deltagere og 315 pressemeddelelser. 82 % af deltagerne var tilfredse med seminarerne, og 75 % var tilfredse med informationsniveauet. |
| --- | --- |

2.

I Vietnam havde EBIC en positiv effekt. Hverken i finansieringsforslaget eller finansieringsaftalen var der fastsat mål, men projektet omfattede 1 007 forespørgsler, 107 arrangementer/seminarer, 5 599 indtegnede deltagere og 315 pressemeddelelser. 82 % af deltagerne var tilfredse med seminarerne, og 75 % var tilfredse med informationsniveauet.

Overvågningen var ikke altid tilfredsstillende

| 45. | Effektiv overvågning omfatter tilsyn med, hvordan et projekt skrider frem, klarlægning af problemer og rettidige korrigerende foranstaltninger. Overvågningen skal dokumenteres korrekt, og alt udført overvågningsarbejde og alle foranstaltninger, det har givet anledning til, skal registreres. Retten vurderede kvaliteten af Kommissionens overvågning af hvert enkelt af de udvalgte projekter. Finansieringsaftalerne indeholder bestemmelser om, at projektstyringskontoret regelmæssigt skal sende Kommissionen rapporter om, hvordan gennemførelsen af projektet skrider frem. Ved hovedparten af projekterne anvendes der systemer til måling og overvågning af, hvordan gennemførelsen skrider frem. Resultaterne af dette arbejde er grundlaget for statusrapporterne, som Kommissionen så gennemgår og evaluerer. |
| --- | --- |

45.

Effektiv overvågning omfatter tilsyn med, hvordan et projekt skrider frem, klarlægning af problemer og rettidige korrigerende foranstaltninger. Overvågningen skal dokumenteres korrekt, og alt udført overvågningsarbejde og alle foranstaltninger, det har givet anledning til, skal registreres. Retten vurderede kvaliteten af Kommissionens overvågning af hvert enkelt af de udvalgte projekter. Finansieringsaftalerne indeholder bestemmelser om, at projektstyringskontoret regelmæssigt skal sende Kommissionen rapporter om, hvordan gennemførelsen af projektet skrider frem. Ved hovedparten af projekterne anvendes der systemer til måling og overvågning af, hvordan gennemførelsen skrider frem. Resultaterne af dette arbejde er grundlaget for statusrapporterne, som Kommissionen så gennemgår og evaluerer.

| 46. | Kommissionens overvågning af projekter har ikke altid været ensartet eller helt vellykket. I nogle tilfælde har overvågningen ikke været tilstrækkelig intensiv med det resultat, at problemer ikke er blevet klarlagt. I andre tilfælde har der været for megen indblanden i den daglige drift af projektet. Det gør det svært at implementere projekterne, det skaber risiko for, at mere alvorlige problemer ikke kommer frem i lyset, og det er en ineffektiv anvendelse af Kommissionens begrænsede ressourcer. Selv i de tilfælde, hvor der blev foretaget overvågning, var det ikke altid dokumenteret, hvad overvågningen havde bestået i.

  Indrammet tekst nr. 6 — Overvågningen er ikke ensartet





  1. | Ud fra Kommissionens dossierer om EBIC i Indien var det ikke klart, hvilken form for overvågning der var foretaget. Der var ikke noget klart bevis på, at Kommissionen havde overvåget EBIC i Vietnam, bortset fra at Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles havde aflagt ét besøg, som omfattede Cambodja, Filippinerne, Thailand og Vietnam. |
| --- | --- | --- |

46.

Kommissionens overvågning af projekter har ikke altid været ensartet eller helt vellykket. I nogle tilfælde har overvågningen ikke været tilstrækkelig intensiv med det resultat, at problemer ikke er blevet klarlagt. I andre tilfælde har der været for megen indblanden i den daglige drift af projektet. Det gør det svært at implementere projekterne, det skaber risiko for, at mere alvorlige problemer ikke kommer frem i lyset, og det er en ineffektiv anvendelse af Kommissionens begrænsede ressourcer. Selv i de tilfælde, hvor der blev foretaget overvågning, var det ikke altid dokumenteret, hvad overvågningen havde bestået i.

Indrammet tekst nr. 6 — Overvågningen er ikke ensartet





  1.

Ud fra Kommissionens dossierer om EBIC i Indien var det ikke klart, hvilken form for overvågning der var foretaget. Der var ikke noget klart bevis på, at Kommissionen havde overvåget EBIC i Vietnam, bortset fra at Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles havde aflagt ét besøg, som omfattede Cambodja, Filippinerne, Thailand og Vietnam.

| 2. | I Indien var delegationens overvågning af faciliteten for mindre projekter (SPF) utilstrækkelig og usystematisk: Det blev ikke forlangt, at der skulle fremlægges situationsrapporter om projekterne. Der var derfor ikke et ordentligt grundlag for en effektiv overvågning. |
| --- | --- |

2.

I Indien var delegationens overvågning af faciliteten for mindre projekter (SPF) utilstrækkelig og usystematisk: Det blev ikke forlangt, at der skulle fremlægges situationsrapporter om projekterne. Der var derfor ikke et ordentligt grundlag for en effektiv overvågning.

| 3. | I det kinesiske projekt for finansielle tjenesteydelser var der beviser på, at delegationen har overvåget projektet regelmæssigt. Delegationen har imidlertid overskredet sine overvågningsbeføjelser, for den har påtaget sig ledelsen af projektet. |
| --- | --- |

3.

I det kinesiske projekt for finansielle tjenesteydelser var der beviser på, at delegationen har overvåget projektet regelmæssigt. Delegationen har imidlertid overskredet sine overvågningsbeføjelser, for den har påtaget sig ledelsen af projektet.

Tvivl om bæredygtigheden

| 47. | Alle EU-finansierede projekter skal være bæredygtige: En aktivitet anses for bæredygtig, når den kan være til gavn for målgruppen i en længere periode efter, at et projekt er afsluttet. Dette kan opnås ved, at projektet bliver selvfinansierende, eller ved, at modtagerlandets regering forpligter sig til at fortsætte aktiviteten. Retten undersøgte, om der var opstillet en bæredygtighedsplan for projekterne, og om man havde været opmærksom nok på spørgsmålet om bæredygtigheden i hele projektets løbetid. I praksis afhænger bæredygtigheden i mange tilfælde af, om projektet skrider fremad, som det skal, i dets løbetid: Der bør afsættes tid nok til at nå målene, for et projekt, der ikke er ført til ende, vil normalt ikke være bæredygtigt. For 6 af de 14 reviderede projekters vedkommende var det tvivlsomt, om de var bæredygtige.

  Indrammet tekst nr. 7 — Bæredygtighed





  1. | Otte måneder før projektafslutningen var der stadig ikke udarbejdet en bæredygtighedsplan for ECERP. Det var uklart, hvordan aktiviteterne ville fortsætte, når først den finansielle støtte fra EU ophørte. |
| --- | --- | --- |

47.

Alle EU-finansierede projekter skal være bæredygtige: En aktivitet anses for bæredygtig, når den kan være til gavn for målgruppen i en længere periode efter, at et projekt er afsluttet. Dette kan opnås ved, at projektet bliver selvfinansierende, eller ved, at modtagerlandets regering forpligter sig til at fortsætte aktiviteten. Retten undersøgte, om der var opstillet en bæredygtighedsplan for projekterne, og om man havde været opmærksom nok på spørgsmålet om bæredygtigheden i hele projektets løbetid. I praksis afhænger bæredygtigheden i mange tilfælde af, om projektet skrider fremad, som det skal, i dets løbetid: Der bør afsættes tid nok til at nå målene, for et projekt, der ikke er ført til ende, vil normalt ikke være bæredygtigt. For 6 af de 14 reviderede projekters vedkommende var det tvivlsomt, om de var bæredygtige.

Indrammet tekst nr. 7 — Bæredygtighed





  1.

Otte måneder før projektafslutningen var der stadig ikke udarbejdet en bæredygtighedsplan for ECERP. Det var uklart, hvordan aktiviteterne ville fortsætte, når først den finansielle støtte fra EU ophørte.

| 2. | Der var ikke opstillet en bæredygtighedsplan for projektet for finansielle tjenesteydelser, og en række af de højtprioriterede aktiviteter var kortfristede, og de løsninger, der var valgt, var beregnet på at løse akutte problemer og ikke på at skabe varige strukturer. |
| --- | --- |

2.

Der var ikke opstillet en bæredygtighedsplan for projektet for finansielle tjenesteydelser, og en række af de højtprioriterede aktiviteter var kortfristede, og de løsninger, der var valgt, var beregnet på at løse akutte problemer og ikke på at skabe varige strukturer.

Der mangler evalueringer

| 48. | Kommissionen anser evaluering for at være et væsentligt element i forsvarlig økonomisk forvaltning. Evaluering omfatter ifølge Kommissionen, at tiltagene bedømmes ud fra de opnåede resultater og den opnåede effekt og ud fra de behov, de skal opfylde (16). Evalueringen skal være en vurdering af målopfyldelsen og give en forklaring på de underliggende årsagssammenhænge. Konstateres der problemer eller svagheder i forvaltningen og i resultaterne, bør det få Kommissionen til at træffe korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

48.

Kommissionen anser evaluering for at være et væsentligt element i forsvarlig økonomisk forvaltning. Evaluering omfatter ifølge Kommissionen, at tiltagene bedømmes ud fra de opnåede resultater og den opnåede effekt og ud fra de behov, de skal opfylde (16). Evalueringen skal være en vurdering af målopfyldelsen og give en forklaring på de underliggende årsagssammenhænge. Konstateres der problemer eller svagheder i forvaltningen og i resultaterne, bør det få Kommissionen til at træffe korrigerende foranstaltninger.

| 49. | Ikke alle finansieringsaftalerne for de reviderede bilaterale projekter indeholdt bestemmelser om uafhængige evalueringer, og der var ingen oplysninger om, efter hvilke kriterier projekterne blev udvalgt til evaluering. Selv når der var bestemmelser om sådanne evalueringer, fandt de ikke altid sted i rette tid, hvad der gjorde dem mindre effektive eller endog helt ineffektive.

  Indrammet tekst nr. 8 — Mangler ved projektevalueringen





  1. | Finansieringsaftalerne indeholdt ikke bestemmelser om uafhængige evalueringer af de tre programmer om intellektuelle ejendomsrettigheder. |
| --- | --- | --- |

49.

Ikke alle finansieringsaftalerne for de reviderede bilaterale projekter indeholdt bestemmelser om uafhængige evalueringer, og der var ingen oplysninger om, efter hvilke kriterier projekterne blev udvalgt til evaluering. Selv når der var bestemmelser om sådanne evalueringer, fandt de ikke altid sted i rette tid, hvad der gjorde dem mindre effektive eller endog helt ineffektive.

Indrammet tekst nr. 8 — Mangler ved projektevalueringen





  1.

Finansieringsaftalerne indeholdt ikke bestemmelser om uafhængige evalueringer af de tre programmer om intellektuelle ejendomsrettigheder.

| 2. | I Indien skulle der i henhold til den oprindelige femårsaftale om projektet for civil luftfart foretages midtvejsevaluering efter 2 års implementering. Senere blev projektet fordelt på to kontrakter med en 12-måneders-startfase, fulgt af en 3-års-implementeringsfase. I den nye aftale om implementeringsfasen blev klausulen om, at projektet skulle midtvejsevalueres efter 2 års implementering, opretholdt. Midtvejsevaluering efter 2 år er hensigtsmæssig, når der er tale om et 5-års-projekt, men det er for sent, når der er tale om et 3-års-projekt, fordi der så er for kort tid tilbage til gennemførelse af korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

I Indien skulle der i henhold til den oprindelige femårsaftale om projektet for civil luftfart foretages midtvejsevaluering efter 2 års implementering. Senere blev projektet fordelt på to kontrakter med en 12-måneders-startfase, fulgt af en 3-års-implementeringsfase. I den nye aftale om implementeringsfasen blev klausulen om, at projektet skulle midtvejsevalueres efter 2 års implementering, opretholdt. Midtvejsevaluering efter 2 år er hensigtsmæssig, når der er tale om et 5-års-projekt, men det er for sent, når der er tale om et 3-års-projekt, fordi der så er for kort tid tilbage til gennemførelse af korrigerende foranstaltninger.

Panasiatiske projekter

| 50. | De panasiatiske programmer (jf. punkt 5, 7, 8 og 9) er opdelt på en række instrumenter eller komponenter, under hvilke der gennemføres et stort antal projekter på mindre beløb. Et typisk projekt er på 100 000-200 000 euro og medfinansieres af de asiatiske eller europæiske partnere, som stiller 50 % af midlerne. Projekterne er efterspørgselsstyrede, og ansøgerne indsender deres finansieringsansøgninger i form af forslag. Dette har ført til finansiering af meget forskelligartede projekter. Tabel 7 er en fuldstændig liste over projekterne.

  Indrammet tekst nr. 9 — Eksempler på panasiatiske projekter





  1. | Et Asia IT & C-projekt, der sigtede mod effektiv udbredelse af avancerede og skræddersyede e-business-komponenter, der kan skabe forbindelser mellem indiske og europæiske virksomheder i tekstilsektoren. |
| --- | --- | --- |

50.

De panasiatiske programmer (jf. punkt 5, 7, 8 og 9) er opdelt på en række instrumenter eller komponenter, under hvilke der gennemføres et stort antal projekter på mindre beløb. Et typisk projekt er på 100 000-200 000 euro og medfinansieres af de asiatiske eller europæiske partnere, som stiller 50 % af midlerne. Projekterne er efterspørgselsstyrede, og ansøgerne indsender deres finansieringsansøgninger i form af forslag. Dette har ført til finansiering af meget forskelligartede projekter. Tabel 7 er en fuldstændig liste over projekterne.

Indrammet tekst nr. 9 — Eksempler på panasiatiske projekter





  1.

Et Asia IT & C-projekt, der sigtede mod effektiv udbredelse af avancerede og skræddersyede e-business-komponenter, der kan skabe forbindelser mellem indiske og europæiske virksomheder i tekstilsektoren.

| 2. | Et Asia Invest-projekt, som sigtede mod at stimulere bæredygtig vækst i den vietnamesiske skotøjsindustri gennem indførsel og overførsel af produktudviklingsteknikker og opbygning af ledelseskapacitet og mod at sætte gang i oprettelse af støtteindustri. |
| --- | --- |

2.

Et Asia Invest-projekt, som sigtede mod at stimulere bæredygtig vækst i den vietnamesiske skotøjsindustri gennem indførsel og overførsel af produktudviklingsteknikker og opbygning af ledelseskapacitet og mod at sætte gang i oprettelse af støtteindustri.

| 3. | Et Asia Invest-projekt, der var kurser for eksportrådgivere fra britiske organisationer i eksport til og investering i Kina. |
| --- | --- |

3.

Et Asia Invest-projekt, der var kurser for eksportrådgivere fra britiske organisationer i eksport til og investering i Kina.

| 4. | Et Asia IT & C-projekt, der sigtede mod at afhjælpe fattigdom og fremme Kinas IT & C-sektors muligheder ved at anvende internet som informationsplatform til at styrke kommunikationen og kontakten mellem aktører og beslutningstagere i mikrofinanssektoren og mellem nationale aktører og udenlandske organisationer. |
| --- | --- |

4.

Et Asia IT & C-projekt, der sigtede mod at afhjælpe fattigdom og fremme Kinas IT & C-sektors muligheder ved at anvende internet som informationsplatform til at styrke kommunikationen og kontakten mellem aktører og beslutningstagere i mikrofinanssektoren og mellem nationale aktører og udenlandske organisationer.

| 5. | Et Asia Invest-projekt, der sigtede mod at forstærke kapaciteten på og formidle viden og knowhow om bestemte områder inden for miljøforvaltningssystemer beregnet på hotelindustrien i Vietnam. |
| --- | --- |

5.

Et Asia Invest-projekt, der sigtede mod at forstærke kapaciteten på og formidle viden og knowhow om bestemte områder inden for miljøforvaltningssystemer beregnet på hotelindustrien i Vietnam.

Ansøgningsproceduren er tung og kompliceret

| 51. | Ansøgningsprocedurerne bør give et grundlag, der sikrer, at de potentielt mest effektive projekter udvælges, og at Fællesskabernes finansielle interesser beskyttes. Samtidig bør det ikke være sådan, at alt for komplicerede procedurer og unødvendige krav afholder potentielle ansøgere fra at ansøge. Under Asia Invest-programmet og Asia IT & C-programmet indkaldes der forslag to gange årlig, hvor ansøgere indsender projektforslag, som Kommissionen derefter evaluerer. Ansøgningsproceduren er formaliseret: Der skal udfyldes en standardansøgningsformular, og med den indsendes et detaljeret budget og en partnerskabserklæring, hvori de forskellige partnere accepterer principperne for godt partnerskab. |
| --- | --- |

51.

Ansøgningsprocedurerne bør give et grundlag, der sikrer, at de potentielt mest effektive projekter udvælges, og at Fællesskabernes finansielle interesser beskyttes. Samtidig bør det ikke være sådan, at alt for komplicerede procedurer og unødvendige krav afholder potentielle ansøgere fra at ansøge. Under Asia Invest-programmet og Asia IT & C-programmet indkaldes der forslag to gange årlig, hvor ansøgere indsender projektforslag, som Kommissionen derefter evaluerer. Ansøgningsproceduren er formaliseret: Der skal udfyldes en standardansøgningsformular, og med den indsendes et detaljeret budget og en partnerskabserklæring, hvori de forskellige partnere accepterer principperne for godt partnerskab.

| 52. | Kommissionen har udarbejdet klare og detaljerede retningslinjer for ansøgere, disse retningslinjer omfatter otte uddybende bilag. Men det er forståeligt nok vanskeligt for førstegangsansøgere at opfylde alle de krav, ansøgningsproceduren stiller til dem. Hovedparten af projektpartnerne fandt retningslinjerne nyttige, detaljerede og logiske at følge, men i ti af de niogtredive projekter fandt projektpartnerne det vanskeligt at forstå dem og at overholde dem. Det er tidskrævende — og derfor omkostningskrævende — og vanskeligt for ansøgerne at udarbejde, fremskaffe og samle alle de nødvendige oplysninger, navnlig hvis de skal oversættes. |
| --- | --- |

52.

Kommissionen har udarbejdet klare og detaljerede retningslinjer for ansøgere, disse retningslinjer omfatter otte uddybende bilag. Men det er forståeligt nok vanskeligt for førstegangsansøgere at opfylde alle de krav, ansøgningsproceduren stiller til dem. Hovedparten af projektpartnerne fandt retningslinjerne nyttige, detaljerede og logiske at følge, men i ti af de niogtredive projekter fandt projektpartnerne det vanskeligt at forstå dem og at overholde dem. Det er tidskrævende — og derfor omkostningskrævende — og vanskeligt for ansøgerne at udarbejde, fremskaffe og samle alle de nødvendige oplysninger, navnlig hvis de skal oversættes.

| 53. | De asiatiske partnere havde også problemer med at fremskaffe deres statutter og/eller vedtægter, sådan som ansøgningsproceduren krævede, navnlig fordi sådanne dokumenter ikke findes i denne form i en række lande i Asien. Det gav også problemer, at partnerskabsaftaler mellem parterne skal være på plads, når der ansøges om et projekt. Nogle asiatiske projektpartnere erklærede, at de nødigt indgik sådanne aftaler, før de vidste, om ansøgningen ville gå igennem. |
| --- | --- |

53.

De asiatiske partnere havde også problemer med at fremskaffe deres statutter og/eller vedtægter, sådan som ansøgningsproceduren krævede, navnlig fordi sådanne dokumenter ikke findes i denne form i en række lande i Asien. Det gav også problemer, at partnerskabsaftaler mellem parterne skal være på plads, når der ansøges om et projekt. Nogle asiatiske projektpartnere erklærede, at de nødigt indgik sådanne aftaler, før de vidste, om ansøgningen ville gå igennem.

| 54. | Selv om programmet sigter mod den private sektor i et markedsstyret miljø, kan bistanden kun udbetales til nonprofitvirksomhed til fremme af handels- og investeringsforbindelser mellem EU og Asien, dvs. offentlige organisationer, nonprofitorganisationer eller lokale forvaltninger. I praksis deltager handelssammenslutninger eller -organisationer, som af navn ikke arbejder med gevinst for øje, men som finansieres af virksomheder i den private sektor med henblik på fremme af kommercielle mål. Disse finansieringsbetingelser kan føre til, at potentielt værdifulde projekter udelukkes, f.eks. projekter for direkte forretningspartnere, som af hensyn til forretningshemmeligheder ikke ønsker at anvende formidlere eller handelssammenslutninger.

  Indrammet tekst nr. 10 — Ansøgningsproceduren





  1. | Et Asia IT & C-projekt, hvor hovedansøgeren var en højere uddannelsesinstitution i Vietnam, havde som mål at evaluere niveauet for den eksisterende online e-learning på universitetsniveau i informationsteknologi og kommunikation i Europa med henblik på at opbygge betydelig lokal ekspertise i Vietnam. Deltagerne beskrev deres erfaringer med ansøgningsproceduren. De fandt den tidskrævende, for det havde taget dem tre måneder at udarbejde forslaget. Deres direktør var taget til Europa for at få at vide, hvordan forslaget skulle udfyldes. Det havde også givet problemer, at de havde opstillet budgettet efter en gammel kommissionsmodel, som ikke var blevet godkendt og havde måttet laves om. De fandt vejledningen vanskelig at forstå og havde været nødt til at bede en asiatisk kontakt, hvis forslag var blevet godkendt, om hjælp. |
| --- | --- | --- |

54.

Selv om programmet sigter mod den private sektor i et markedsstyret miljø, kan bistanden kun udbetales til nonprofitvirksomhed til fremme af handels- og investeringsforbindelser mellem EU og Asien, dvs. offentlige organisationer, nonprofitorganisationer eller lokale forvaltninger. I praksis deltager handelssammenslutninger eller -organisationer, som af navn ikke arbejder med gevinst for øje, men som finansieres af virksomheder i den private sektor med henblik på fremme af kommercielle mål. Disse finansieringsbetingelser kan føre til, at potentielt værdifulde projekter udelukkes, f.eks. projekter for direkte forretningspartnere, som af hensyn til forretningshemmeligheder ikke ønsker at anvende formidlere eller handelssammenslutninger.

Indrammet tekst nr. 10 — Ansøgningsproceduren





  1.

Et Asia IT & C-projekt, hvor hovedansøgeren var en højere uddannelsesinstitution i Vietnam, havde som mål at evaluere niveauet for den eksisterende online e-learning på universitetsniveau i informationsteknologi og kommunikation i Europa med henblik på at opbygge betydelig lokal ekspertise i Vietnam. Deltagerne beskrev deres erfaringer med ansøgningsproceduren. De fandt den tidskrævende, for det havde taget dem tre måneder at udarbejde forslaget. Deres direktør var taget til Europa for at få at vide, hvordan forslaget skulle udfyldes. Det havde også givet problemer, at de havde opstillet budgettet efter en gammel kommissionsmodel, som ikke var blevet godkendt og havde måttet laves om. De fandt vejledningen vanskelig at forstå og havde været nødt til at bede en asiatisk kontakt, hvis forslag var blevet godkendt, om hjælp.

| 2. | En anden højere uddannelsesinstitution i Vietnam med tre Asia Invest-projekter inden for virksomhedsledelse meddelte, at ansøgningsproceduren medførte en alt for tung administrativ byrde, og at den var skuffet over, at ansøgningerne ikke kunne indsendes online. Denne støttemodtager havde indsendt tre ansøgninger og været nødt til indsende den samme dokumentation tre gange. Institutionen havde haft problemer med at fremskaffe statutterne. |
| --- | --- |

2.

En anden højere uddannelsesinstitution i Vietnam med tre Asia Invest-projekter inden for virksomhedsledelse meddelte, at ansøgningsproceduren medførte en alt for tung administrativ byrde, og at den var skuffet over, at ansøgningerne ikke kunne indsendes online. Denne støttemodtager havde indsendt tre ansøgninger og været nødt til indsende den samme dokumentation tre gange. Institutionen havde haft problemer med at fremskaffe statutterne.

| 3. | En kinesisk industriel sammenslutning havde et projekt, hvor målet var kurser for virksomheder i spildevandsrensning. Denne sammenslutning mente, at ansøgningsproceduren gav en alt for tung arbejdsbyrde. Det største problem var, at den aktivitetsplan, der skulle indsendes, var for detaljeret. Når der f.eks. kun er én ansøger, er det meget vanskeligt at vide flere måneder i forvejen, hvem der skal holde et foredrag. Nogle dokumenter skulle oversættes fra kinesisk til engelsk, hvad der var både tids- og omkostningskrævende. |
| --- | --- |

3.

En kinesisk industriel sammenslutning havde et projekt, hvor målet var kurser for virksomheder i spildevandsrensning. Denne sammenslutning mente, at ansøgningsproceduren gav en alt for tung arbejdsbyrde. Det største problem var, at den aktivitetsplan, der skulle indsendes, var for detaljeret. Når der f.eks. kun er én ansøger, er det meget vanskeligt at vide flere måneder i forvejen, hvem der skal holde et foredrag. Nogle dokumenter skulle oversættes fra kinesisk til engelsk, hvad der var både tids- og omkostningskrævende.

| 55. | Det er ikke klart beskrevet, hvordan delegationerne skal hjælpe potentielle ansøgere med forslagene. Med en målrettet hjælp burde man kunne tilskynde flere til at ansøge, sætte fart i ansøgningsprocessen, højne kvaliteten af ansøgningerne og bidrage til at styrke projekternes potentiel. Men selv om delegationerne hjælper ansøgerne, må der aldrig herske tvivl om, om delegationerne er objektive ved evalueringen og godkendelsen af forslagene, og det må heller ikke give ansøgerne det indtryk, at hjælp fra delegationerne giver ret til godkendelse. |
| --- | --- |

55.

Det er ikke klart beskrevet, hvordan delegationerne skal hjælpe potentielle ansøgere med forslagene. Med en målrettet hjælp burde man kunne tilskynde flere til at ansøge, sætte fart i ansøgningsprocessen, højne kvaliteten af ansøgningerne og bidrage til at styrke projekternes potentiel. Men selv om delegationerne hjælper ansøgerne, må der aldrig herske tvivl om, om delegationerne er objektive ved evalueringen og godkendelsen af forslagene, og det må heller ikke give ansøgerne det indtryk, at hjælp fra delegationerne giver ret til godkendelse.

| 56. | I praksis hjælper ikke alle delegationer ansøgerne. Deres opgave ved evalueringen og godkendelsen af projekterne består kun i at udarbejde kommentarer til forslagene til brug for et evalueringsudvalg i Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles. Dermed får potentielle og faktiske støttemodtagere under EU-programmer ikke adgang til værdifuld hjælp med en kompliceret proces. Det betyder, at ansøgningerne bliver endnu mere forsinkede, at der er endnu flere fejl og mangler ved dem, og at potentielle ansøgere sandsynligvis afskrækkes. |
| --- | --- |

56.

I praksis hjælper ikke alle delegationer ansøgerne. Deres opgave ved evalueringen og godkendelsen af projekterne består kun i at udarbejde kommentarer til forslagene til brug for et evalueringsudvalg i Kommissionens centrale tjenestegrene i Bruxelles. Dermed får potentielle og faktiske støttemodtagere under EU-programmer ikke adgang til værdifuld hjælp med en kompliceret proces. Det betyder, at ansøgningerne bliver endnu mere forsinkede, at der er endnu flere fejl og mangler ved dem, og at potentielle ansøgere sandsynligvis afskrækkes.

Projekterne gav positive resultater ...

| 57. | Otte af de reviderede projekter var stadig i startfasen, så det var for tidligt at vurdere resultaterne af dem. Men otteogtyve projekter var skredet godt fremad og havde givet nyttige resultater. De reviderede projekter var ikke blevet væsentligt forsinket, de havde klaret eksterne problemer som f.eks. sars og politisk ustabilitet godt. Når man tager i betragtning, at Asia Invest- og Asia IT & C-projekterne tegner sig for små beløb, er antallet af personer, som har fået gavn af dem, bemærkelsesværdigt.

  Indrammet tekst nr. 11 — Vellykkede projekterEt projekt på 100 000 euro vedrørte hjælp til rådgivende ingeniører i Vietnam. Sigtet var at hjælpe dem til at få tildelt flere ordrer og til at forberede projekter bedre og til at føre bedre tilsyn med arbejder. 600 personer deltog i tre særskilte kursusmoduler, der hvert varede ca. to uger. |
| --- | --- |

57.

Otte af de reviderede projekter var stadig i startfasen, så det var for tidligt at vurdere resultaterne af dem. Men otteogtyve projekter var skredet godt fremad og havde givet nyttige resultater. De reviderede projekter var ikke blevet væsentligt forsinket, de havde klaret eksterne problemer som f.eks. sars og politisk ustabilitet godt. Når man tager i betragtning, at Asia Invest- og Asia IT & C-projekterne tegner sig for små beløb, er antallet af personer, som har fået gavn af dem, bemærkelsesværdigt.

Indrammet tekst nr. 11 — Vellykkede projekterEt projekt på 100 000 euro vedrørte hjælp til rådgivende ingeniører i Vietnam. Sigtet var at hjælpe dem til at få tildelt flere ordrer og til at forberede projekter bedre og til at føre bedre tilsyn med arbejder. 600 personer deltog i tre særskilte kursusmoduler, der hvert varede ca. to uger.

... og blev overvåget effektivt ...

| 58. | Den regelmæssige overvågning af Asia-Invest og Asia IT & C har fungeret meget udmærket. Projektpartnerne indsender kvartalsvise rapporter, der gennemgås af de to kontrolteam, Kommissionen har oprettet. Disse team udarbejder korte skriftlige kommentarer til rapporterne. Begge team sender rykkere, når rapporterne ikke kommer til tiden. Hovedparten af støttemodtagerne har udtrykt stor tilfredshed med den regelmæssige overvågning, teamene i Bruxelles og/eller Bangkok udfører. Støttemodtagerne fandt navnlig Asia IT & C-overvågningen god, fordi teamet altid gav feedback — både positiv og negativ — på alle situationsrapporterne, mens Asia-Invest havde tendens til kun at kontakte partnerne, når der var problemer. |
| --- | --- |

58.

Den regelmæssige overvågning af Asia-Invest og Asia IT & C har fungeret meget udmærket. Projektpartnerne indsender kvartalsvise rapporter, der gennemgås af de to kontrolteam, Kommissionen har oprettet. Disse team udarbejder korte skriftlige kommentarer til rapporterne. Begge team sender rykkere, når rapporterne ikke kommer til tiden. Hovedparten af støttemodtagerne har udtrykt stor tilfredshed med den regelmæssige overvågning, teamene i Bruxelles og/eller Bangkok udfører. Støttemodtagerne fandt navnlig Asia IT & C-overvågningen god, fordi teamet altid gav feedback — både positiv og negativ — på alle situationsrapporterne, mens Asia-Invest havde tendens til kun at kontakte partnerne, når der var problemer.

..., men bæredygtigheden er stadig tvivlsom

| 59. | Som et led i ansøgningsproceduren skal ansøgerne give oplysninger om deres bæredygtighedsplaner. For hovedparten af de reviderede projekter i Europa var der udarbejdet en bæredygtighedsplan som et led i udformningen af projektet, men det var ikke i alle tilfælde klart, om projekterne ville være bæredygtige. I en række tilfælde var projekterne udformet, som de var, fordi man havde formodet, at EU ville finansiere endnu en projektfase. Dermed var projekterne pr. definition ikke bæredygtige.

  Indrammet tekst nr. 12 — Bæredygtighed





  1. | Der var ikke udarbejdet bæredygtighedsplaner for alle projekterne i Indien som et led i projektudformningen. Når sådanne planer var udarbejdet, var kvaliteten af dem i mange tilfælde ringe. |
| --- | --- | --- |

59.

Som et led i ansøgningsproceduren skal ansøgerne give oplysninger om deres bæredygtighedsplaner. For hovedparten af de reviderede projekter i Europa var der udarbejdet en bæredygtighedsplan som et led i udformningen af projektet, men det var ikke i alle tilfælde klart, om projekterne ville være bæredygtige. I en række tilfælde var projekterne udformet, som de var, fordi man havde formodet, at EU ville finansiere endnu en projektfase. Dermed var projekterne pr. definition ikke bæredygtige.

Indrammet tekst nr. 12 — Bæredygtighed





  1.

Der var ikke udarbejdet bæredygtighedsplaner for alle projekterne i Indien som et led i projektudformningen. Når sådanne planer var udarbejdet, var kvaliteten af dem i mange tilfælde ringe.

| 2. | Hvad angik hovedparten af projekterne i Vietnam, var der ikke udarbejdet bæredygtighesplaner som et led i projektudformningen. Da revisionen fandt sted, konstaterede Retten ved mange projekter, at de ansvarlige var i gang med at udarbejde sådanne planer. For begge landes vedkommende afhænger projekternes bæredygtighed tilsyneladende af, om Kommissionen giver yderligere finansiel støtte. I nogle tilfælde så det faktisk ud til, at den vigtigste aktivitet til sikring af bæredygtigheden var indsendelse af nye forslag til Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Hvad angik hovedparten af projekterne i Vietnam, var der ikke udarbejdet bæredygtighesplaner som et led i projektudformningen. Da revisionen fandt sted, konstaterede Retten ved mange projekter, at de ansvarlige var i gang med at udarbejde sådanne planer. For begge landes vedkommende afhænger projekternes bæredygtighed tilsyneladende af, om Kommissionen giver yderligere finansiel støtte. I nogle tilfælde så det faktisk ud til, at den vigtigste aktivitet til sikring af bæredygtigheden var indsendelse af nye forslag til Kommissionen.

| 3. | Hovedparten af de panasiatiske projekter i Kina forekom ret bæredygtige. Der var ikke opstillet bæredygtighedsplaner for alle projekterne, men planerne var under udarbejdelse, eller der var bevis på, at projekterne blev overvåget. Kun i et tilfælde var sigtet at få yderligere EU-finansiering til andre projekter. |
| --- | --- |

3.

Hovedparten af de panasiatiske projekter i Kina forekom ret bæredygtige. Der var ikke opstillet bæredygtighedsplaner for alle projekterne, men planerne var under udarbejdelse, eller der var bevis på, at projekterne blev overvåget. Kun i et tilfælde var sigtet at få yderligere EU-finansiering til andre projekter.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion og anbefalinger vedrørende strategien

| 60. | Det økonomiske samarbejde er et særligt område i forbindelse med EF's udviklingsprogrammer. Strategien for det økonomiske samarbejde er fastlagt i en række forskellige dokumenter, men ikke særlig konsekvent. Samarbejdet skal bidrage til udviklingen af økonomierne i landene i Asien, og samtidig styrke EU's inflydelse og samhandelen med EU. Målgruppen omfatter både de lande i Asien, der er mindst udviklede, og dem, der har mere udviklede økonomier (jf. punkt 16-27). |
| --- | --- |

60.

Det økonomiske samarbejde er et særligt område i forbindelse med EF's udviklingsprogrammer. Strategien for det økonomiske samarbejde er fastlagt i en række forskellige dokumenter, men ikke særlig konsekvent. Samarbejdet skal bidrage til udviklingen af økonomierne i landene i Asien, og samtidig styrke EU's inflydelse og samhandelen med EU. Målgruppen omfatter både de lande i Asien, der er mindst udviklede, og dem, der har mere udviklede økonomier (jf. punkt 16-27).

| 61. | Retten anbefaler, at Kommissionen inden for rammerne af det samlede udviklingssamarbejde lægger en konsekvent strategi for det økonomiske samarbejde, hvor det tages i betragtning, at der er tale om en meget specifik form for bistand og et meget specifikt mål, og hvor der sondres klart mellem de mål, der skal nås gennem forhandling og politisk handling, og dem, som det er hensigtsmæssigt at nå ved finansiering af projekter og programmer. |
| --- | --- |

61.

Retten anbefaler, at Kommissionen inden for rammerne af det samlede udviklingssamarbejde lægger en konsekvent strategi for det økonomiske samarbejde, hvor det tages i betragtning, at der er tale om en meget specifik form for bistand og et meget specifikt mål, og hvor der sondres klart mellem de mål, der skal nås gennem forhandling og politisk handling, og dem, som det er hensigtsmæssigt at nå ved finansiering af projekter og programmer.

| 62. | Kommissionen erkender nødvendigheden af, at der i det økonomiske samarbejde tages hensyn til hvert enkelt lands specifikke behov, men det kommer ikke tilstrækkeligt klart til udtryk i landestrategidokumenterne. I ABM-aktivitetsredegørelsen — som er et meget centralt element i Kommissionens strategi til sikring af forsvarlig økonomisk forvaltning — er der ikke nogen konsekvent eller logisk linje fra de overordnede mål via prioriteringerne til de detaljerede mål. Output- og effektindikatorerne — som bør være grundlaget for overvågningen og vurderingen af de opnåede resultater og effekten — går på processen på det politiske plan, og ikke på outputtet og resultaterne af selve bistanden (jf. punkt 21-33). |
| --- | --- |

62.

Kommissionen erkender nødvendigheden af, at der i det økonomiske samarbejde tages hensyn til hvert enkelt lands specifikke behov, men det kommer ikke tilstrækkeligt klart til udtryk i landestrategidokumenterne. I ABM-aktivitetsredegørelsen — som er et meget centralt element i Kommissionens strategi til sikring af forsvarlig økonomisk forvaltning — er der ikke nogen konsekvent eller logisk linje fra de overordnede mål via prioriteringerne til de detaljerede mål. Output- og effektindikatorerne — som bør være grundlaget for overvågningen og vurderingen af de opnåede resultater og effekten — går på processen på det politiske plan, og ikke på outputtet og resultaterne af selve bistanden (jf. punkt 21-33).

| 63. | Retten anbefaler, at Kommissionen sørger for, at det økonomiske samarbejde prioriteres højt nok i landestrategidokumenterne, og at den tager i betragtning, at der skal være en forbindelse mellem dette samarbejde og de generelle udviklingsbehov. Strategien skal tilpasses forholdene, så der i hvert enkelt tilfælde ydes den rigtige kombination af de forskellige former for bistand. Det er særlig vigtigt at sørge for, at der er logik og konsekvens i aktivitetsredegørelsen. Der bør opstilles indikatorer, som er objektive, brugbare og dækkende, og som går på bistandens output. |
| --- | --- |

63.

Retten anbefaler, at Kommissionen sørger for, at det økonomiske samarbejde prioriteres højt nok i landestrategidokumenterne, og at den tager i betragtning, at der skal være en forbindelse mellem dette samarbejde og de generelle udviklingsbehov. Strategien skal tilpasses forholdene, så der i hvert enkelt tilfælde ydes den rigtige kombination af de forskellige former for bistand. Det er særlig vigtigt at sørge for, at der er logik og konsekvens i aktivitetsredegørelsen. Der bør opstilles indikatorer, som er objektive, brugbare og dækkende, og som går på bistandens output.

| 64. | Resultatet af, at der ikke er opstillet særlige operationelle strategier for det økonomiske samarbejde, er et meget stort antal projekter og programmer spredt ud over hele regionen — en region, der er domineret af national og global handel. Denne mangel på målretning medfører, at effekten af det økonomiske samarbejde er vanskelig at måle, at det er vanskeligt at fastslå sammenhængen med det vigtigste mål for bistanden, nemlig at styrke de gensidige handels- og investeringsstrømme, og at der derfor kun er et spinkelt grundlag for at vurdere, om EU's midler er anvendt effektivt, og om man har fået value for money (jf. punkt 34 og 35). |
| --- | --- |

64.

Resultatet af, at der ikke er opstillet særlige operationelle strategier for det økonomiske samarbejde, er et meget stort antal projekter og programmer spredt ud over hele regionen — en region, der er domineret af national og global handel. Denne mangel på målretning medfører, at effekten af det økonomiske samarbejde er vanskelig at måle, at det er vanskeligt at fastslå sammenhængen med det vigtigste mål for bistanden, nemlig at styrke de gensidige handels- og investeringsstrømme, og at der derfor kun er et spinkelt grundlag for at vurdere, om EU's midler er anvendt effektivt, og om man har fået value for money (jf. punkt 34 og 35).

| 65. | Retten anbefaler, at Kommissionen sørger for, at der fastlægges præcist definerede og målelige mål for bistanden, at der sikres forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-budgettet på grundlag af disse mål, og at der rapporteres om forvaltningen af EU-budgettet på grundlag af disse mål. |
| --- | --- |

65.

Retten anbefaler, at Kommissionen sørger for, at der fastlægges præcist definerede og målelige mål for bistanden, at der sikres forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-budgettet på grundlag af disse mål, og at der rapporteres om forvaltningen af EU-budgettet på grundlag af disse mål.

Konklusion og anbefalinger vedrørende implementeringen

| 66. | Revisionen afslørede svagheder ved Kommissionens forvaltning af implementeringen af det økonomiske samarbejde med landene i Asien. I nogle tilfælde har disse svagheder bevirket, at bistanden er blevet mindre effektiv. |
| --- | --- |

66.

Revisionen afslørede svagheder ved Kommissionens forvaltning af implementeringen af det økonomiske samarbejde med landene i Asien. I nogle tilfælde har disse svagheder bevirket, at bistanden er blevet mindre effektiv.

| 67. | For de bilaterale projekters vedkommende opstod der af forskellige årsager uacceptabelt lange forsinkelser mellem projektplanlægningsfasen og starten på implementeringen. I mange tilfælde fortsatte forsinkelserne i implementeringsfasen, hvad der reducerede projekternes output og effekt. Der var ikke altid foretaget tilstrækkelig overvågning, de eksterne evalueringer var ikke altid udført i rette tid, og for næsten halvdelen af de reviderede projekters vedkommende var det tvivlsomt, om de var bæredygtige (jf. punkt 38-49). |
| --- | --- |

67.

For de bilaterale projekters vedkommende opstod der af forskellige årsager uacceptabelt lange forsinkelser mellem projektplanlægningsfasen og starten på implementeringen. I mange tilfælde fortsatte forsinkelserne i implementeringsfasen, hvad der reducerede projekternes output og effekt. Der var ikke altid foretaget tilstrækkelig overvågning, de eksterne evalueringer var ikke altid udført i rette tid, og for næsten halvdelen af de reviderede projekters vedkommende var det tvivlsomt, om de var bæredygtige (jf. punkt 38-49).

| 68. | Retten anbefaler, at Kommissionen finder ud af, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal til for at løse problemerne med de bilaterale projekter og for at forebygge tilsvarende problemer ved planlægning og implementering af fremtidige projekter. De specifikke områder, hvor der bør gøres en særlig indsats, omfatter bl.a. følgende: det bør sikres, at målene for de forskellige programmer og projekter er klare og — set i relation til tidsplanen — realistiske, og at der, hvor det er hensigtsmæssigt, foretages evaluering efter en klar strategi og i rette tid. |
| --- | --- |

68.

Retten anbefaler, at Kommissionen finder ud af, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal til for at løse problemerne med de bilaterale projekter og for at forebygge tilsvarende problemer ved planlægning og implementering af fremtidige projekter. De specifikke områder, hvor der bør gøres en særlig indsats, omfatter bl.a. følgende: det bør sikres, at målene for de forskellige programmer og projekter er klare og — set i relation til tidsplanen — realistiske, og at der, hvor det er hensigtsmæssigt, foretages evaluering efter en klar strategi og i rette tid.

| 69. | Nogle af ansøgerne til de projekter, der blev revideret under de panasiatiske programmer, fandt ansøgningsproceduren omkostningskrævende og kompliceret sammenholdt med, hvor små projekter der var tale om, og eftersom det ikke var klart, hvordan delegationerne skulle hjælpe potentielle støttemodtagere med at udarbejde deres ansøgninger, blev værdifuld hjælp ikke givet. De reviderede projekter havde givet nyttige resultater, men det var ikke sandsynligt, at de var bæredygtige, eftersom hovedparten af dem krævede yderligere finansiel støtte. Kommissionens overvågningssystemer var meget effektive (jf. punkt 50-59). |
| --- | --- |

69.

Nogle af ansøgerne til de projekter, der blev revideret under de panasiatiske programmer, fandt ansøgningsproceduren omkostningskrævende og kompliceret sammenholdt med, hvor små projekter der var tale om, og eftersom det ikke var klart, hvordan delegationerne skulle hjælpe potentielle støttemodtagere med at udarbejde deres ansøgninger, blev værdifuld hjælp ikke givet. De reviderede projekter havde givet nyttige resultater, men det var ikke sandsynligt, at de var bæredygtige, eftersom hovedparten af dem krævede yderligere finansiel støtte. Kommissionens overvågningssystemer var meget effektive (jf. punkt 50-59).

| 70. | Retten anbefaler, at Kommissionen tager sine ansøgningsprocedurer op til overvejelse, og at der findes en rimelig balance mellem nødvendigheden af at beskytte EU's finansielle interesser og hensynet til, at flest mulige potentielle støttemodtagere får ansøgt om flest mulige projekter. Og i den forbindelse bør den atter overveje behovet for, at ansøgerne udarbejder logiske rammer. Kommissionen bør også sikre sig, at de dokumenter eller oplysninger, den anmoder om, faktisk kan skaffes. Det ville være nyttigt med en udfyldt modelansøgning, som helst skal være tilpasset hvert lands juridiske og institutionelle rammer. Kommissionen bør overveje at indføre et centralt register over de dokumenter, der indsendes sammen med ansøgningerne, så ansøgerne ikke behøver at indsende dem igen sammen med nye ansøgninger. |
| --- | --- |

70.

Retten anbefaler, at Kommissionen tager sine ansøgningsprocedurer op til overvejelse, og at der findes en rimelig balance mellem nødvendigheden af at beskytte EU's finansielle interesser og hensynet til, at flest mulige potentielle støttemodtagere får ansøgt om flest mulige projekter. Og i den forbindelse bør den atter overveje behovet for, at ansøgerne udarbejder logiske rammer. Kommissionen bør også sikre sig, at de dokumenter eller oplysninger, den anmoder om, faktisk kan skaffes. Det ville være nyttigt med en udfyldt modelansøgning, som helst skal være tilpasset hvert lands juridiske og institutionelle rammer. Kommissionen bør overveje at indføre et centralt register over de dokumenter, der indsendes sammen med ansøgningerne, så ansøgerne ikke behøver at indsende dem igen sammen med nye ansøgninger.

| 71. | Retten anbefaler, at det beskrives, hvordan delegationerne kan hjælpe potentielle støttemodtagere med at udarbejde projekter og udfylde ansøgninger, og at denne hjælp ydes i større omfang. Målet bør være at vække mest mulig interesse for programmerne og dermed tilskynde flest mulige potentielle støttemodtagere til at indsende ansøgninger og forslag. Målet bør også være, at ansøgningerne er fuldstændige og hurtige at udarbejde, og at de mest effektive og egnede projekter bliver valgt. |
| --- | --- |

71.

Retten anbefaler, at det beskrives, hvordan delegationerne kan hjælpe potentielle støttemodtagere med at udarbejde projekter og udfylde ansøgninger, og at denne hjælp ydes i større omfang. Målet bør være at vække mest mulig interesse for programmerne og dermed tilskynde flest mulige potentielle støttemodtagere til at indsende ansøgninger og forslag. Målet bør også være, at ansøgningerne er fuldstændige og hurtige at udarbejde, og at de mest effektive og egnede projekter bliver valgt.

| 72. | Retten mener, at ordningen med regelmæssig overvågning af de panasiatiske projekter, og navnlig det standardiserede rapporteringsformat, er nyttige, og at de kunne anvendes som model for delegationernes overvågning af både bilaterale og panasiatiske projekter. |
| --- | --- |

72.

Retten mener, at ordningen med regelmæssig overvågning af de panasiatiske projekter, og navnlig det standardiserede rapporteringsformat, er nyttige, og at de kunne anvendes som model for delegationernes overvågning af både bilaterale og panasiatiske projekter.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 14. juli 2005.

På Revisionsrettens vegne

Hubert WEBER

Formand

---

(1)  Kilde: Europa-Kommissionen, Strategy Paper and Indicative Programme for multi-country programmes in Asia 2005-2006, s. 11 (august 2004).

1

Kilde

(2)  Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 af 25. februar 1992 om finansiel og faglig bistand til og økonomisk samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika (EFT L 52 af 27.2.1992, s. 1).

2

(3)  Siden Kommissionen indførte aktivitetsbaseret management, har forbindelserne med Asien været grupperet under Aktivitet 19 10, der opdeles i: 19 10 01 Finansielt og fagligt samarbejde med udviklingslandene i Asien, 19 10 02 Politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde med udviklingslandene i Asien, 19 10 03 Bistand til hjemstedsfordrevne i landene i Asien, 19 10 04 Rehabilitering og genopbygning til fordel for udviklingslandene i Asien og 19 10 06 Støtte til rehabilitering og genopbygning af Afghanistan.

3

(4)  Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien. De 10 medlemmer er Brunei, Burma/Myanmar, Cambodja, Filippinerne, Indonesien, Laos, Malaysia, Singapore, Thailand og Vietnam.

4

(5)  Skøn baseret på data indsamlet fra forskellige kilder, herunder delegationernes hjemmesider, landestrategidokumenter mv. Kommissionens it-forvaltningssystem, CRIS, omfattede ikke sådanne oplysninger.

5

(6)  Andre programmer er Asia Urbs-programmet til fremme af networking og samarbejde mellem lokale myndigheder i EU og Asien, Asia Link-programmet til fremme af networking og udveksling mellem universiteter i EU og Asien og Asia ProEco-programmet til fremme af partnerskaber på miljøområdet.

6

Asia Urbs-programmet

Asia Link-programmet

Asia ProEco-programmet

(7)  Disse programmer er samfinansierede, så de faktiske programbeløb er større.

7

(8)  Jf. finansieringsforslaget, der blev godkendt den 18. juni 1998.

8

(9)  Kun besøgt på forundersøgelsesstadiet.

9

Kilde: Revisionsretten.

Kilde:

(10)  Asia-Invest: Projekterne under Asia-Interprise-komponenterne er ikke medtaget.

10

Kilde: Revisionsretten.

Kilde:

(11)  KOM(94) 314 endelig af 13.7.1994.

11

(12)  KOM(2001) 469 endelig af 4.9.2001.

12

(13)  Kommissionens arbejdspapir fra maj 2004 fremsendt sammen med det foreløbige forslag til Europa-Kommissionens almindelige budget for regnskabsåret 2005.

13

(14)  Suppleret med styrkelse af den multilaterale strategi over for spørgsmål vedrørende sikkerheden i Asien, globale handelsordninger (dvs. WTO og globale finansielle ordninger) og inddragelse af en kulturel dimension.

14

(15)  I teorien fastlægges de prioriterede interventionsområder i samarbejde med partnerlandet som et led i udarbejdelsen af landestrategidokumentet. Når et område er fastlagt, indgår Kommissionen aftaler om en feasibilityundersøgelse, som danner grundlag for udarbejdelsen af et finansieringsforslag, som er et forslag om et projekt og om, hvordan det skal gennemføres. Projekter på over 1 million euro skal godkendes af ALA-Udvalget, der består af repræsentanter for medlemsstaterne.

15

(16)  Kommissionens meddelelse om evaluering (SEK(2000) 1051).

16

---

KOMMISSIONENS SVAR

RESUMÉ

| IV. | Siden 2004 har Kommissionen foretaget en reform af forvaltningen af den eksterne bistand. Dette omfatter indførelse af landestrategidokumenter (CSP), regionale strategidokumenter (RSP) og flerårige vejledende programmer.
  (Første og anden tankestreg) — prioriteringer af udgifter er altid blevet aftalt gensidigt med de asiatiske regeringer og har så vidt muligt afspejlet det civile samfunds prioriteringer og målsætninger. Med indførelsen af landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter i kombination med de vejledende programmer sigter Kommissionen mod at skabe et bedre fokus på udviklingsudgifter, herunder udgifterne i forbindelse med det økonomiske samarbejde.
  (Tredje tankestreg) — Kommissionen erkender, at det er svært at måle den overordnede effekt af bistanden. Dette er især tilfældet, når projekterne i overvejende grad har været teknisk bistand. Siden reformen af den eksterne bistand har alle aspekter af forvaltningen af projektcyklussen på projektniveau været institutionaliseret. Anvendelsen af fremgangsmåden med logiske rammer resulterer i objektivt verificerbare indikatorer og prædefinerede midler til at vurdere effektiviteten af udgifterne. Uafhængig overvågning og obligatoriske midtvejs- og afslutningsevalueringer anvendes derefter til at verificere dette. |
| --- | --- |

IV.

Siden 2004 har Kommissionen foretaget en reform af forvaltningen af den eksterne bistand. Dette omfatter indførelse af landestrategidokumenter (CSP), regionale strategidokumenter (RSP) og flerårige vejledende programmer.

(Første og anden tankestreg) — prioriteringer af udgifter er altid blevet aftalt gensidigt med de asiatiske regeringer og har så vidt muligt afspejlet det civile samfunds prioriteringer og målsætninger. Med indførelsen af landestrategidokumenter og regionale strategidokumenter i kombination med de vejledende programmer sigter Kommissionen mod at skabe et bedre fokus på udviklingsudgifter, herunder udgifterne i forbindelse med det økonomiske samarbejde.

(Tredje tankestreg) — Kommissionen erkender, at det er svært at måle den overordnede effekt af bistanden. Dette er især tilfældet, når projekterne i overvejende grad har været teknisk bistand. Siden reformen af den eksterne bistand har alle aspekter af forvaltningen af projektcyklussen på projektniveau været institutionaliseret. Anvendelsen af fremgangsmåden med logiske rammer resulterer i objektivt verificerbare indikatorer og prædefinerede midler til at vurdere effektiviteten af udgifterne. Uafhængig overvågning og obligatoriske midtvejs- og afslutningsevalueringer anvendes derefter til at verificere dette.

| V. | (Første tankestreg) — Forsinkelserne mellem identifikationsfasen og påbegyndelsen af projekterne og de forsinkelser, der blev konstateret i projekter under gennemførelse, vedrører bilaterale projekter, der blev gjort klar før reformen af EU's eksterne bistand. Som et resultat af denne reform, herunder etableringen af EuropeAid (januar 2001), og uddelegeringen af støtteforvaltningen til Kommissionens delegationer tillige med den nye finansforordning (januar 2003) vil der være færre og kortere projektforsinkelser.
  Som projekterne er udformet i dag er en overvågnings-, revisions- og evalueringsplan obligatorisk. Parallelt hermed er overvågningen også siden 2000 blevet udført systematisk af uafhængige eksperter. Inden for disse rammer har projekter vedrørende økonomisk samarbejde i Asien udvist en god score med hensyn til potentiel bæredygtighed.
  (Anden tankestreg) — Ansøgningsprocedurerne, som udspringer af finansforordningerne, er udformet, så de giver den højeste grad af gennemsigtighed og retfærdighed. Der ydes støtte til ansøgerne i form af offentlige briefings-/informationsdage, regelmæssig opdatering af websider, herunder »Hyppigt stillede spørgsmål« (Frequently Asked Questions, FAQ). Som resultat heraf forvaltes Asien-projekterne godt, og man har ikke oplevet større forsinkelser. Som led i den uafhængige overvågning har Asien-initiativerne også udvist en god score med hensyn til bæredygtighed. |
| --- | --- |

V.

(Første tankestreg) — Forsinkelserne mellem identifikationsfasen og påbegyndelsen af projekterne og de forsinkelser, der blev konstateret i projekter under gennemførelse, vedrører bilaterale projekter, der blev gjort klar før reformen af EU's eksterne bistand. Som et resultat af denne reform, herunder etableringen af EuropeAid (januar 2001), og uddelegeringen af støtteforvaltningen til Kommissionens delegationer tillige med den nye finansforordning (januar 2003) vil der være færre og kortere projektforsinkelser.

Som projekterne er udformet i dag er en overvågnings-, revisions- og evalueringsplan obligatorisk. Parallelt hermed er overvågningen også siden 2000 blevet udført systematisk af uafhængige eksperter. Inden for disse rammer har projekter vedrørende økonomisk samarbejde i Asien udvist en god score med hensyn til potentiel bæredygtighed.

(Anden tankestreg) — Ansøgningsprocedurerne, som udspringer af finansforordningerne, er udformet, så de giver den højeste grad af gennemsigtighed og retfærdighed. Der ydes støtte til ansøgerne i form af offentlige briefings-/informationsdage, regelmæssig opdatering af websider, herunder »Hyppigt stillede spørgsmål« (Frequently Asked Questions, FAQ). Som resultat heraf forvaltes Asien-projekterne godt, og man har ikke oplevet større forsinkelser. Som led i den uafhængige overvågning har Asien-initiativerne også udvist en god score med hensyn til bæredygtighed.

| VI. | (Første tankestreg) — Kommissionen anser det økonomiske samarbejde som en af de integrerede komponenter i sin udviklingsbistand og tillægger dette punkt stor betydning i formuleringen af landestrategidokumenter (CSP) og nationale vejledende planer (NIP). Kommissionen vil bestræbe sig på at skabe større konsekvens i aktivitetserklæringen og opstille hensigtsmæssige indikatorer.
  (Anden tankestreg) — Reformen af EU’s eksterne bistand, især uddelegering af ansvar til delegationerne, som har fundet sted i perioden 2002-2005, har og vil fortsat forbedre gennemførelsen og overvågningen af bilaterale projekter på stedet. Kravet om at foretage en evaluering er nu systematisk medtaget i finansieringsaftalen til alle projekter.
  Overvågning og evaluering af projekter er blevet styrket på grund af den obligatoriske anvendelse af de logiske rammer som redskab. Dette vil hjælpe med at forbedre bæredygtigheden yderligere.
  (Tredje tankestreg) — Den igangværende revision af AIDCO Praktisk vejledning for kontraktsprocedurer vil forenkle ansøgningsprocessen for tilskud, i det omfang finansforordningen åbner mulighed herfor, ligesom den vil tydeliggøre delegationernes rolle i evalueringen.
  (Fjerde tankestreg) — Det resultatorienterede overvågningssystem (ROM), som blev indført i 2002, skaffer standardiserede overvågningsinformationer om projekter og programmer. |
| --- | --- |

VI.

(Første tankestreg) — Kommissionen anser det økonomiske samarbejde som en af de integrerede komponenter i sin udviklingsbistand og tillægger dette punkt stor betydning i formuleringen af landestrategidokumenter (CSP) og nationale vejledende planer (NIP). Kommissionen vil bestræbe sig på at skabe større konsekvens i aktivitetserklæringen og opstille hensigtsmæssige indikatorer.

(Anden tankestreg) — Reformen af EU’s eksterne bistand, især uddelegering af ansvar til delegationerne, som har fundet sted i perioden 2002-2005, har og vil fortsat forbedre gennemførelsen og overvågningen af bilaterale projekter på stedet. Kravet om at foretage en evaluering er nu systematisk medtaget i finansieringsaftalen til alle projekter.

Overvågning og evaluering af projekter er blevet styrket på grund af den obligatoriske anvendelse af de logiske rammer som redskab. Dette vil hjælpe med at forbedre bæredygtigheden yderligere.

(Tredje tankestreg) — Den igangværende revision af AIDCO Praktisk vejledning for kontraktsprocedurer vil forenkle ansøgningsprocessen for tilskud, i det omfang finansforordningen åbner mulighed herfor, ligesom den vil tydeliggøre delegationernes rolle i evalueringen.

(Fjerde tankestreg) — Det resultatorienterede overvågningssystem (ROM), som blev indført i 2002, skaffer standardiserede overvågningsinformationer om projekter og programmer.

BEMÆRKNINGER

| 20. | Kommissionen er enig med Revisionsrettens understregning af den potentielle risiko for ikke-målrettet bistand på alle samarbejdsområder. Med reformen af den eksterne bistand i 2000 og indførelsen af CSP/RSP sammen med de strategiske meddelelser om Asien bekræftede Kommissionen, at de kort- og langfristede strategiske målsætninger for EU’s samarbejde i Asien fortsat bør være fokuseret, hvorved man mindsker ovennævnte risici. |
| --- | --- |

20.

Kommissionen er enig med Revisionsrettens understregning af den potentielle risiko for ikke-målrettet bistand på alle samarbejdsområder. Med reformen af den eksterne bistand i 2000 og indførelsen af CSP/RSP sammen med de strategiske meddelelser om Asien bekræftede Kommissionen, at de kort- og langfristede strategiske målsætninger for EU’s samarbejde i Asien fortsat bør være fokuseret, hvorved man mindsker ovennævnte risici.

| 22. | Begrebet gensidig interesse kan ikke fortolkes som et middel til at beskytte EU’s interesser. Meddelelsen giver ikke anledning til at fortolke samarbejdet som værende til fordel hovedsagelig for en partner frem for den anden. |
| --- | --- |

22.

Begrebet gensidig interesse kan ikke fortolkes som et middel til at beskytte EU’s interesser. Meddelelsen giver ikke anledning til at fortolke samarbejdet som værende til fordel hovedsagelig for en partner frem for den anden.

| 23. | Målet med økonomisk samarbejde er at stimulere gensidig handel og investeringer og at skabe gode forhold for den private sektor. Disse og andre lignende aktiviteter skal støtte udviklingsmålene og de asiatiske landes integrering i verdensøkonomien. Det økonomiske samarbejde støtter og gør det derfor lettere at realisere Kommissionens udviklingsmål i Asien. |
| --- | --- |

23.

Målet med økonomisk samarbejde er at stimulere gensidig handel og investeringer og at skabe gode forhold for den private sektor. Disse og andre lignende aktiviteter skal støtte udviklingsmålene og de asiatiske landes integrering i verdensøkonomien. Det økonomiske samarbejde støtter og gør det derfor lettere at realisere Kommissionens udviklingsmål i Asien.

| 24. | Se svar på afsnit 22. |
| --- | --- |

24.

Se svar på afsnit 22.

| 25. | Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at definition og overvågning af indikatorer kunne forbedres, og dette problem er søgt løst af Kommissionen i forbindelse med dennes udarbejdelse af CSP/RSP og de hertil knyttede vejledende programmer for 2005-2006.
  De aktuelle programretningslinjer fastlægger, at støtten bør målrettes til at omfatte et begrænset antal interventioner. Med de erfaringer, der er gjort, er EU også siden 2004 begyndt at begrænse antallet af Asien-programmerne fra fem til tre. |
| --- | --- |

25.

Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at definition og overvågning af indikatorer kunne forbedres, og dette problem er søgt løst af Kommissionen i forbindelse med dennes udarbejdelse af CSP/RSP og de hertil knyttede vejledende programmer for 2005-2006.

De aktuelle programretningslinjer fastlægger, at støtten bør målrettes til at omfatte et begrænset antal interventioner. Med de erfaringer, der er gjort, er EU også siden 2004 begyndt at begrænse antallet af Asien-programmerne fra fem til tre.

| 26. | Kommissionen er af den opfattelse, at der i CSP i Asien ikke er og ikke bør foretages en skarp skelnen mellem økonomisk samarbejde og finansielle og tekniske samarbejdsstrategier, da begge er gensidigt styrkende instrumenter til at realisere EU’s strategi i Asien. Desuden er fattigdomsorienteret økonomisk politik og fattigdomsbegrænsende politik ikke to adskilte størrelser i de modtagende asiatiske landes nationale planer. De eksterne aktionsinstrumenter, der for nylig blev foreslået, fortsætter i denne retning, således at der ikke længere findes nogen sondring mellem finansielt og teknisk samarbejde på den ene side og økonomisk samarbejde på den anden. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen er af den opfattelse, at der i CSP i Asien ikke er og ikke bør foretages en skarp skelnen mellem økonomisk samarbejde og finansielle og tekniske samarbejdsstrategier, da begge er gensidigt styrkende instrumenter til at realisere EU’s strategi i Asien. Desuden er fattigdomsorienteret økonomisk politik og fattigdomsbegrænsende politik ikke to adskilte størrelser i de modtagende asiatiske landes nationale planer. De eksterne aktionsinstrumenter, der for nylig blev foreslået, fortsætter i denne retning, således at der ikke længere findes nogen sondring mellem finansielt og teknisk samarbejde på den ene side og økonomisk samarbejde på den anden.

| 27. | Hvad angår Rettens bemærkninger om den regionale dimension, er det Kommissionens opfattelse, at Asien-programmerne bør betragtes på programniveau. Ansøgninger, der involverer mere end et asiatisk land, hilses velkomne, for at der kan etableres et asiatisk grænseoverskridende erhvervssamarbejde. |
| --- | --- |

27.

Hvad angår Rettens bemærkninger om den regionale dimension, er det Kommissionens opfattelse, at Asien-programmerne bør betragtes på programniveau. Ansøgninger, der involverer mere end et asiatisk land, hilses velkomne, for at der kan etableres et asiatisk grænseoverskridende erhvervssamarbejde.

| 29. | Med sin nye ABM/ABB-managementstrategi søger Kommissionen at forbedre karakteren af den budgetmæssige debat ved at definere overordnede politiske prioriteringer, vurdere den virkning, som disse prioriteringer har på igangværende aktiviteter og de målsætninger, der forfølges, og bevilge midler i overensstemmelse hermed. Denne policy-orienterede debat, som er blevet hilst velkommen af budgetmyndigheden, bør få mulighed for at fokusere debatten på aktivitetsniveauet og mindre på individuelle budgetposter. |
| --- | --- |

29.

Med sin nye ABM/ABB-managementstrategi søger Kommissionen at forbedre karakteren af den budgetmæssige debat ved at definere overordnede politiske prioriteringer, vurdere den virkning, som disse prioriteringer har på igangværende aktiviteter og de målsætninger, der forfølges, og bevilge midler i overensstemmelse hermed. Denne policy-orienterede debat, som er blevet hilst velkommen af budgetmyndigheden, bør få mulighed for at fokusere debatten på aktivitetsniveauet og mindre på individuelle budgetposter.

| 31. | Kommissionen accepterer, at beskrivelsen af målsætningerne er generelle og kunne forfines yderligere. Der vil blive taget hensyn hertil i arbejdet på at forbedre aktivitetserklæringen. |
| --- | --- |

31.

Kommissionen accepterer, at beskrivelsen af målsætningerne er generelle og kunne forfines yderligere. Der vil blive taget hensyn hertil i arbejdet på at forbedre aktivitetserklæringen.

| 32. | Kommissionen deler Rettens opfattelse med hensyn til effektindikatorer og er af den opfattelse, at der er behov for en realistisk tilgang til at måle virkninger, hvor der tages hensyn til den begrænsede størrelse af EU’s interventioner og eksistensen af lignende programmer, der iværksættes af medlemsstaterne. EU's interventioner kan kun bidrage til og ikke være den eneste faktor, der er afgørende for øget handel og øgede investeringer. Kommissionen vil søge at skabe nye og hensigtsmæssige effektindikatorer og forbedre disse yderligere. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen deler Rettens opfattelse med hensyn til effektindikatorer og er af den opfattelse, at der er behov for en realistisk tilgang til at måle virkninger, hvor der tages hensyn til den begrænsede størrelse af EU’s interventioner og eksistensen af lignende programmer, der iværksættes af medlemsstaterne. EU's interventioner kan kun bidrage til og ikke være den eneste faktor, der er afgørende for øget handel og øgede investeringer. Kommissionen vil søge at skabe nye og hensigtsmæssige effektindikatorer og forbedre disse yderligere.

| 33. | Aktivitetserklæringen indeholder oplysningerne om tidligere resultater for hver central målsætning og sammenhængen med de fremskridt, der gøres for at nå dem. Kommissionen arbejder på at skabe mere resultatorienterede indikatorer. |
| --- | --- |

33.

Aktivitetserklæringen indeholder oplysningerne om tidligere resultater for hver central målsætning og sammenhængen med de fremskridt, der gøres for at nå dem. Kommissionen arbejder på at skabe mere resultatorienterede indikatorer.

| 34.-35. | Indtil 2001 blev de politiske målsætninger direkte omsat til projekter og programmer. Siden 2002 har de nationale vejledende programmer været redskabet til at forbedre fastsættelsen af målsætninger, herunder for det økonomiske samarbejde, hvilket har ført til en reduktion af antallet af interventionssektorer og desuden en tydeliggørelse af målsætningerne for hver sektor. Kommissionen erkender, at det er vanskeligt at måle den overordnede virkning af bistanden. Dette er især tilfældet, når projekterne overvejende har båret præg af teknisk bistand.
  På projektniveau har alle aspekter af forvaltningen af projektcyklussen været fuldt institutionaliseret siden reformen af EU's eksterne bistand. Anvendelsen af strategien med logiske rammer giver objektivt verificerbare indikatorer og prædefinerede midler til at vurdere effektiviteten af udgifterne. Obligatoriske midtvejs- og afslutningsevalueringer anvendes så til at verificere dette. |
| --- | --- |

34.-35.

Indtil 2001 blev de politiske målsætninger direkte omsat til projekter og programmer. Siden 2002 har de nationale vejledende programmer været redskabet til at forbedre fastsættelsen af målsætninger, herunder for det økonomiske samarbejde, hvilket har ført til en reduktion af antallet af interventionssektorer og desuden en tydeliggørelse af målsætningerne for hver sektor. Kommissionen erkender, at det er vanskeligt at måle den overordnede virkning af bistanden. Dette er især tilfældet, når projekterne overvejende har båret præg af teknisk bistand.

På projektniveau har alle aspekter af forvaltningen af projektcyklussen været fuldt institutionaliseret siden reformen af EU's eksterne bistand. Anvendelsen af strategien med logiske rammer giver objektivt verificerbare indikatorer og prædefinerede midler til at vurdere effektiviteten af udgifterne. Obligatoriske midtvejs- og afslutningsevalueringer anvendes så til at verificere dette.

| 39. | De bilaterale projekter for økonomisk samarbejde tjener prioriteringerne for det økonomiske samarbejde. Disse prioriteringer fastsættes i overensstemmelse med de eksisterende prioriteringer for de individuelle lande, som de kommer til udtryk i deres PRSP og nationale udviklingsplaner. Hvor det er muligt, arbejder Kommissionen sammen med andre donorer, så der skabes en multiplikatoreffekt, der sikrer, at begrænsede EU-midler får den størst mulige virkning.
  I mange projekter for økonomisk samarbejde kan man kun få et fuldt overblik over projekternes virkning på længere sigt. Virkningen af alle fremtidige projekter vil blive målt mere systematisk ved de styrkede overvågnings- og evalueringsprocedurer, der nu er indført. |
| --- | --- |

39.

De bilaterale projekter for økonomisk samarbejde tjener prioriteringerne for det økonomiske samarbejde. Disse prioriteringer fastsættes i overensstemmelse med de eksisterende prioriteringer for de individuelle lande, som de kommer til udtryk i deres PRSP og nationale udviklingsplaner. Hvor det er muligt, arbejder Kommissionen sammen med andre donorer, så der skabes en multiplikatoreffekt, der sikrer, at begrænsede EU-midler får den størst mulige virkning.

I mange projekter for økonomisk samarbejde kan man kun få et fuldt overblik over projekternes virkning på længere sigt. Virkningen af alle fremtidige projekter vil blive målt mere systematisk ved de styrkede overvågnings- og evalueringsprocedurer, der nu er indført.

| 40.-41. | Der er en balance mellem hurtigheden i projektudarbejdelsen og den kvalitative udvikling af et projekt, som involverer: a) et identifikationsstadium til at vurdere den pågældende sektor og identificere centrale problemer, der skal søges løst, mulige støttemodtagere og eventuelle gennemførelsesmetoder; b) et vurderingsstadium, hvor de nærmere detaljer i forbindelse med projektet fastlægges med fuld inddragelse og høring af alle involverede parter, støttemodtagere og andre donorer. Dette stadium omfatter ofte en økonomisk og finansiel analyse, en VVM-analyse og en kønsspecifik konsekvensanalyse. Gennemførelsen af projekterne begynder med en indledende gennemførelsesfase (normalt af 6 måneders varighed), hvor de foreslåede aktiviteter verificeres på baggrund af egnethed og omkostninger/fordele. |
| --- | --- |

40.-41.

Der er en balance mellem hurtigheden i projektudarbejdelsen og den kvalitative udvikling af et projekt, som involverer: a) et identifikationsstadium til at vurdere den pågældende sektor og identificere centrale problemer, der skal søges løst, mulige støttemodtagere og eventuelle gennemførelsesmetoder; b) et vurderingsstadium, hvor de nærmere detaljer i forbindelse med projektet fastlægges med fuld inddragelse og høring af alle involverede parter, støttemodtagere og andre donorer. Dette stadium omfatter ofte en økonomisk og finansiel analyse, en VVM-analyse og en kønsspecifik konsekvensanalyse. Gennemførelsen af projekterne begynder med en indledende gennemførelsesfase (normalt af 6 måneders varighed), hvor de foreslåede aktiviteter verificeres på baggrund af egnethed og omkostninger/fordele.

| 42.-43. | Efter reformen af EU’s eksterne bistand, herunder især uddelegeringen af forvaltningsansvar til delegationerne, er der sket en forbedring af gennemførelsen af projekter og programmer. Det har ikke været muligt at undgå en tilpasningsperiode, ledsaget af ansættelse og omfattende uddannelse af nyansatte i delegationerne.
  Med hensyn til ekspertiseproblemet må der tages hensyn til den store forskel mellem efterspørgsel efter og udbud af højt kvalificerede eksperter i teknisk bistand på handelsområdet. Kommissionen har indført foranstaltninger for at forbedre situationen ved en bedre målretning af den nye rammekontrakt om handel (december 2003), ved at etablere en Trust Fund hos FN’s Internationale Handelscenter (juli 2004) og ved at gøre bedre brug af relevante FN-organisationers ekspertise. |
| --- | --- |

42.-43.

Efter reformen af EU’s eksterne bistand, herunder især uddelegeringen af forvaltningsansvar til delegationerne, er der sket en forbedring af gennemførelsen af projekter og programmer. Det har ikke været muligt at undgå en tilpasningsperiode, ledsaget af ansættelse og omfattende uddannelse af nyansatte i delegationerne.

Med hensyn til ekspertiseproblemet må der tages hensyn til den store forskel mellem efterspørgsel efter og udbud af højt kvalificerede eksperter i teknisk bistand på handelsområdet. Kommissionen har indført foranstaltninger for at forbedre situationen ved en bedre målretning af den nye rammekontrakt om handel (december 2003), ved at etablere en Trust Fund hos FN’s Internationale Handelscenter (juli 2004) og ved at gøre bedre brug af relevante FN-organisationers ekspertise.

| 44. | Siden reformen af EU’s eksterne bistand er alle aspekter af projektcyklusforvaltningen blevet fuldt ud institutionaliseret. Dette understreges af anvendelsen af fremgangsmåden med logiske rammer, som giver definitionen af projektmålsætning, resultater, aktiviteter, objektivt verificerbare indikatorer og prædefinerede verifikationsmidler. |
| --- | --- |

44.

Siden reformen af EU’s eksterne bistand er alle aspekter af projektcyklusforvaltningen blevet fuldt ud institutionaliseret. Dette understreges af anvendelsen af fremgangsmåden med logiske rammer, som giver definitionen af projektmålsætning, resultater, aktiviteter, objektivt verificerbare indikatorer og prædefinerede verifikationsmidler.

| 46. | Overvågningen af projekterne er for ganske nylig blevet styrket ved en mere fokuseret anvendelse af de logiske rammer, som omfatter klare definitioner af den overordnede målsætning, projektets formål, resultater og aktiviteter tillige med specifikke resultatindikatorer. Desuden omfatter forbedringerne af overvågningen etablering af et system kaldet resultatorienteret overvågning (ROM), som varetages af uafhængige konsulenter. |
| --- | --- |

46.

Overvågningen af projekterne er for ganske nylig blevet styrket ved en mere fokuseret anvendelse af de logiske rammer, som omfatter klare definitioner af den overordnede målsætning, projektets formål, resultater og aktiviteter tillige med specifikke resultatindikatorer. Desuden omfatter forbedringerne af overvågningen etablering af et system kaldet resultatorienteret overvågning (ROM), som varetages af uafhængige konsulenter.

| 47. | Siden 2000 er overvågningen systematisk blevet foretaget af uafhængige eksperter, som bedes om at analysere udvalgte projekters relevans, effektivitet, virkning og bæredygtighed i overensstemmelse med den årlige arbejdsplan. I den forbindelse har projekter for økonomisk samarbejde i Asien udvist en god score med hensyn til bæredygtighed.
  Siden 2002 har EU desuden indført et system med kvalitetsstøtteforanstaltninger, som styrker undersøgelsen af projektudformningen på identifikations- og formuleringsstadiet. Bæredygtighedsplaner undersøges nu omhyggeligt ved hjælp af denne procedure.
  Bæredygtigheden undersøges som et specifikt kriterium i alle faser af kvalitetsstøtteprocessen. |
| --- | --- |

47.

Siden 2000 er overvågningen systematisk blevet foretaget af uafhængige eksperter, som bedes om at analysere udvalgte projekters relevans, effektivitet, virkning og bæredygtighed i overensstemmelse med den årlige arbejdsplan. I den forbindelse har projekter for økonomisk samarbejde i Asien udvist en god score med hensyn til bæredygtighed.

Siden 2002 har EU desuden indført et system med kvalitetsstøtteforanstaltninger, som styrker undersøgelsen af projektudformningen på identifikations- og formuleringsstadiet. Bæredygtighedsplaner undersøges nu omhyggeligt ved hjælp af denne procedure.

Bæredygtigheden undersøges som et specifikt kriterium i alle faser af kvalitetsstøtteprocessen.

| 48.-49. | Inden for kvalitetsstøttesystemet, som har eksisteret siden slutningen af 2002, er midtvejs- og afslutningsevalueringer blevet obligatoriske i projektudformningen med identificerede budgetposter til at gennemføre dem. Midtvejsevalueringen skal især identificere svagheder og føre til hensigtsmæssige korrigerende foranstaltninger. Både uddelegeringen af støtteforvaltningen og den systematiske eksterne overvågning fører til en nøje overvågning og tidlig identifikation af svagheder, hvilket muliggør korrigerende foranstaltninger i tide. |
| --- | --- |

48.-49.

Inden for kvalitetsstøttesystemet, som har eksisteret siden slutningen af 2002, er midtvejs- og afslutningsevalueringer blevet obligatoriske i projektudformningen med identificerede budgetposter til at gennemføre dem. Midtvejsevalueringen skal især identificere svagheder og føre til hensigtsmæssige korrigerende foranstaltninger. Både uddelegeringen af støtteforvaltningen og den systematiske eksterne overvågning fører til en nøje overvågning og tidlig identifikation af svagheder, hvilket muliggør korrigerende foranstaltninger i tide.

| 52. | Inden for Asien-programmet og i forvaltningen af den eksterne bistand generelt revideres retningslinjerne for ansøgere til stadighed, og der gøres alle bestræbelser på at forenkle ansøgningsproceduren. Man søger at skabe en balance mellem den nødvendige tyngde i de procedurer, der er nødvendige af hensyn til gennemsigtighed og retfærdighed, og den forenkling, ansøgerne ønsker. |
| --- | --- |

52.

Inden for Asien-programmet og i forvaltningen af den eksterne bistand generelt revideres retningslinjerne for ansøgere til stadighed, og der gøres alle bestræbelser på at forenkle ansøgningsproceduren. Man søger at skabe en balance mellem den nødvendige tyngde i de procedurer, der er nødvendige af hensyn til gennemsigtighed og retfærdighed, og den forenkling, ansøgerne ønsker.

| 53. | Fremlæggelse af vedtægter er nødvendig for at vurdere ansøgernes status og nationalitet og således opfylde retsgrundlagets krav.
  Partnerne anmodes om at underskrive en »partnerskabserklæring«, hvor de forpligter sig til at opfylde deres rolle, hvis forslaget udvælges. |
| --- | --- |

53.

Fremlæggelse af vedtægter er nødvendig for at vurdere ansøgernes status og nationalitet og således opfylde retsgrundlagets krav.

Partnerne anmodes om at underskrive en »partnerskabserklæring«, hvor de forpligter sig til at opfylde deres rolle, hvis forslaget udvælges.

| 54. | Fordelen ved at benytte ikke-overskudsgivende organisationer som mellemled og støttemodtagere er, at de har de strukturer, der skal til for at multiplicere de positive virkninger af projekterne.
  Muligheden for at lade private virksomheder ansøge om støtte i henhold til Asien-programmerne er ved at blive undersøgt. Det vil være en betingelse, at støttemodtagerne ikke realiserer et overskud i forbindelse med samfinansierede projekter.
  Anvendelsen om princippet »ikke-overskudsgivende« er taget op til revision, så det måske bliver lettere at gennemføre denne form for projekter for økonomisk samarbejde på den måde, Revisionsretten foreslår. |
| --- | --- |

54.

Fordelen ved at benytte ikke-overskudsgivende organisationer som mellemled og støttemodtagere er, at de har de strukturer, der skal til for at multiplicere de positive virkninger af projekterne.

Muligheden for at lade private virksomheder ansøge om støtte i henhold til Asien-programmerne er ved at blive undersøgt. Det vil være en betingelse, at støttemodtagerne ikke realiserer et overskud i forbindelse med samfinansierede projekter.

Anvendelsen om princippet »ikke-overskudsgivende« er taget op til revision, så det måske bliver lettere at gennemføre denne form for projekter for økonomisk samarbejde på den måde, Revisionsretten foreslår.

| 55. | I de seneste to år har EU gennemført en lang række aktiviteter for at forbedre vejledningen af potentielle ansøgere. Dette omfatter orienteringsmøder i EU-landene og i de asiatiske partnerlande, regelmæssigt opdaterede FAQ-rubrikker på programmets webside og centralt forvaltede e-postkasser, som ansøgerne kan sende deres spørgsmål til. Præsentationer af bedste praksis med hensyn til udformning af gode projektforslag sættes ud på websiderne. Delegationernes og hovedkvarterets respektive ansvarsområder i så henseende er blevet tydeliggjort i takt med udviklingen i uddelegeringen.
  I forbindelse med den nye generation af Asien-programmer har EU indført en særlig programkomponent for kapacitetsskabende aktioner, som tager sigte mod at styrke projektforberedelsen og støttemodtagernes færdigheder med hensyn til projektforvaltning. |
| --- | --- |

55.

I de seneste to år har EU gennemført en lang række aktiviteter for at forbedre vejledningen af potentielle ansøgere. Dette omfatter orienteringsmøder i EU-landene og i de asiatiske partnerlande, regelmæssigt opdaterede FAQ-rubrikker på programmets webside og centralt forvaltede e-postkasser, som ansøgerne kan sende deres spørgsmål til. Præsentationer af bedste praksis med hensyn til udformning af gode projektforslag sættes ud på websiderne. Delegationernes og hovedkvarterets respektive ansvarsområder i så henseende er blevet tydeliggjort i takt med udviklingen i uddelegeringen.

I forbindelse med den nye generation af Asien-programmer har EU indført en særlig programkomponent for kapacitetsskabende aktioner, som tager sigte mod at styrke projektforberedelsen og støttemodtagernes færdigheder med hensyn til projektforvaltning.

| 56. | Delegationerne kan ikke bistå ansøgerne med at udarbejde deres forslag uden at bryde med princippet om ens behandling. Derfor er bistanden begrænset til de aktioner, der er nævnt ovenfor.
  Under alle omstændigheder må bistand fra delegationernes side ikke gå ud over, hvad der kan betragtes som generel vejledning, idet man ellers går ind i detaljerne i forslaget. |
| --- | --- |

56.

Delegationerne kan ikke bistå ansøgerne med at udarbejde deres forslag uden at bryde med princippet om ens behandling. Derfor er bistanden begrænset til de aktioner, der er nævnt ovenfor.

Under alle omstændigheder må bistand fra delegationernes side ikke gå ud over, hvad der kan betragtes som generel vejledning, idet man ellers går ind i detaljerne i forslaget.

| 59. | Hvert forslag, som skal underkastes en teknisk og finansiel evaluering, vurderes med henblik på bæredygtighed. Desuden anmodes de(n) relevante delegation(er) om specifikt at kommentere projektets bæredygtighed ud fra bl.a. finansielle, institutionelle og politiske kriterier. |
| --- | --- |

59.

Hvert forslag, som skal underkastes en teknisk og finansiel evaluering, vurderes med henblik på bæredygtighed. Desuden anmodes de(n) relevante delegation(er) om specifikt at kommentere projektets bæredygtighed ud fra bl.a. finansielle, institutionelle og politiske kriterier.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 60. | Økonomisk samarbejde, som det er defineret i ALA-forordningerne, skal stimulere gensidig handel og investeringer og skabe et frugtbart miljø for den private sektor. Disse og andre aktiviteter skal støtte udviklingsmålsætningerne og integreringen af de asiatiske lande i verdensøkonomien. Derfor støtter og letter det økonomiske samarbejde Kommissionens udviklingsmålsætninger i Asien. Med indførelsen af strategidokumenterne for lande og regioner i 2002 sigter Kommissionen mod at skabe en bedre sammenhæng mellem strategi, programmering og gennemførelse. |
| --- | --- |

60.

Økonomisk samarbejde, som det er defineret i ALA-forordningerne, skal stimulere gensidig handel og investeringer og skabe et frugtbart miljø for den private sektor. Disse og andre aktiviteter skal støtte udviklingsmålsætningerne og integreringen af de asiatiske lande i verdensøkonomien. Derfor støtter og letter det økonomiske samarbejde Kommissionens udviklingsmålsætninger i Asien. Med indførelsen af strategidokumenterne for lande og regioner i 2002 sigter Kommissionen mod at skabe en bedre sammenhæng mellem strategi, programmering og gennemførelse.

| 61. | I overensstemmelse med artikel 177 og 181a i TEU er Kommissionen af den faste opfattelse, at økonomisk samarbejde fortsat skal være en integrerende del af dens udviklingsaktioner i en samlet udviklingsstrategi. |
| --- | --- |

61.

I overensstemmelse med artikel 177 og 181a i TEU er Kommissionen af den faste opfattelse, at økonomisk samarbejde fortsat skal være en integrerende del af dens udviklingsaktioner i en samlet udviklingsstrategi.

| 62. | For at gennemføre sin overordnende vision udarbejder Kommissionen specifikke CSP/RSP og opstiller nationale programmer. Disse omfatter aktiviteter af både finansiel og teknisk art tillige med aktiviteter omkring det økonomiske samarbejde.
  ABM-processen er ny, og formuleringen af den og den logiske sammenhængskraft forbedres til stadighed. Imidlertid skal aktivitetserklæringerne ikke betragtes isoleret, da de anvendes af Kommissionen sammen med andre relevante dokumenter, som er drivkraften i Kommissionens arbejde i den asiatiske region. |
| --- | --- |

62.

For at gennemføre sin overordnende vision udarbejder Kommissionen specifikke CSP/RSP og opstiller nationale programmer. Disse omfatter aktiviteter af både finansiel og teknisk art tillige med aktiviteter omkring det økonomiske samarbejde.

ABM-processen er ny, og formuleringen af den og den logiske sammenhængskraft forbedres til stadighed. Imidlertid skal aktivitetserklæringerne ikke betragtes isoleret, da de anvendes af Kommissionen sammen med andre relevante dokumenter, som er drivkraften i Kommissionens arbejde i den asiatiske region.

| 63. | Kommissionen betragter det økonomiske samarbejde som en af de integrerede komponenter i sin udviklingsbistand og er fast besluttet på at give det fuld opmærksomhed i formuleringen af CSP/NIP. Desuden vil Kommissionen bestræbe sig på yderligere at forbedre den logiske sammenhæng med aktivitetserklæringen og på at opstille hensigtsmæssige indikatorer. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen betragter det økonomiske samarbejde som en af de integrerede komponenter i sin udviklingsbistand og er fast besluttet på at give det fuld opmærksomhed i formuleringen af CSP/NIP. Desuden vil Kommissionen bestræbe sig på yderligere at forbedre den logiske sammenhæng med aktivitetserklæringen og på at opstille hensigtsmæssige indikatorer.

| 64. | Indtil 2001 blev de politiske målsætninger direkte omsat til projekter og programmer. Udgiftsprioriteringerne blev aftalt i fællesskab med de asiatiske lande og afspejlede så vidt muligt det civile samfunds prioriteringer og målsætninger. Siden 2002 har CSP og de nationale vejledende programmer været det redskab, der har forbedret målretningen, også for det økonomiske samarbejde, hvilket har ført til en begrænsning af interventionssektorerne og en tydeliggørelse af målsætningerne for hver sektor. |
| --- | --- |

64.

Indtil 2001 blev de politiske målsætninger direkte omsat til projekter og programmer. Udgiftsprioriteringerne blev aftalt i fællesskab med de asiatiske lande og afspejlede så vidt muligt det civile samfunds prioriteringer og målsætninger. Siden 2002 har CSP og de nationale vejledende programmer været det redskab, der har forbedret målretningen, også for det økonomiske samarbejde, hvilket har ført til en begrænsning af interventionssektorerne og en tydeliggørelse af målsætningerne for hver sektor.

| 65. | Siden reformen af EU’s eksterne bistand har alle aspekter af projektcyklusforvaltningen været fuldt institutionaliseret. Anvendelsen af fremgangsmåden med logiske rammer giver objektivt verificerbare indikatorer og prædefinerede midler til at vurdere effektiviteten i omkostningerne. |
| --- | --- |

65.

Siden reformen af EU’s eksterne bistand har alle aspekter af projektcyklusforvaltningen været fuldt institutionaliseret. Anvendelsen af fremgangsmåden med logiske rammer giver objektivt verificerbare indikatorer og prædefinerede midler til at vurdere effektiviteten i omkostningerne.

| 66. | De fleste af de projekter, som Revisionsretten har revideret, blev tilrettelagt i perioden før reformen af EU’s eksterne bistand. |
| --- | --- |

66.

De fleste af de projekter, som Revisionsretten har revideret, blev tilrettelagt i perioden før reformen af EU’s eksterne bistand.

| 67. | Som et resultat af reformen af EU’s eksterne bistand og med ikrafttrædelsen af den nye finansforordning i januar 2003 er forsinkelserne i projekterne blevet begrænset og holdt i ave.
  Overvågning og evaluering er blevet styrket ved den obligatoriske anvendelse af de logiske rammer som redskab og desuden ved etableringen af den obligatoriske midtvejs- og afslutningsevaluering for hvert projekt/program.
  Man vurderer nu omhyggeligt bæredygtighedsplaner på grundlag af kvalitetsstøtteprocessen. Desuden er bæredygtighed et af de kriterier, der ses nærmere på i forbindelse med den resultatorienterede overvågning, hvilket også gælder den uafhængige overvågning. |
| --- | --- |

67.

Som et resultat af reformen af EU’s eksterne bistand og med ikrafttrædelsen af den nye finansforordning i januar 2003 er forsinkelserne i projekterne blevet begrænset og holdt i ave.

Overvågning og evaluering er blevet styrket ved den obligatoriske anvendelse af de logiske rammer som redskab og desuden ved etableringen af den obligatoriske midtvejs- og afslutningsevaluering for hvert projekt/program.

Man vurderer nu omhyggeligt bæredygtighedsplaner på grundlag af kvalitetsstøtteprocessen. Desuden er bæredygtighed et af de kriterier, der ses nærmere på i forbindelse med den resultatorienterede overvågning, hvilket også gælder den uafhængige overvågning.

| 68. | Den nuværende projektudformning kræver allerede en klar definition af den overordnede målsætning, projektformål, projektresultater og aktiviteter. Kravet om at foretage en uafhængig ekstern evaluering er indgået systematisk i alle projekter siden slutningen af 2002. |
| --- | --- |

68.

Den nuværende projektudformning kræver allerede en klar definition af den overordnede målsætning, projektformål, projektresultater og aktiviteter. Kravet om at foretage en uafhængig ekstern evaluering er indgået systematisk i alle projekter siden slutningen af 2002.

| 69. | Kommissionen erkender, at ansøgningsprocedurerne for Asien-programmerne er komplekse, selv om der gøres alt for at gøre dem så enkle som muligt.
  Den igangværende gennemgang af finansforordningen og dens gennemførelsesbestemmelser skulle føre til større fleksibilitet og proportionalitet i anvendelsen af reglerne på små projekter, dvs. at der i højere grad tages hensyn til de dermed forbundne risici.
  Desuden vil den igangværende revision af AIDCO's praktiske vejledning for kontraktsprocedurer forenkle ansøgningsprocessen for tilskud, i det omfang finansforordningen åbner mulighed herfor, ligesom delegationernes rolle i evalueringen vil blive tydeliggjort. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen erkender, at ansøgningsprocedurerne for Asien-programmerne er komplekse, selv om der gøres alt for at gøre dem så enkle som muligt.

Den igangværende gennemgang af finansforordningen og dens gennemførelsesbestemmelser skulle føre til større fleksibilitet og proportionalitet i anvendelsen af reglerne på små projekter, dvs. at der i højere grad tages hensyn til de dermed forbundne risici.

Desuden vil den igangværende revision af AIDCO's praktiske vejledning for kontraktsprocedurer forenkle ansøgningsprocessen for tilskud, i det omfang finansforordningen åbner mulighed herfor, ligesom delegationernes rolle i evalueringen vil blive tydeliggjort.

| 70. | Offentliggørelse af en modelansøgning på websiden, indebærer en risiko for, at ansøgerne i stor udstrækning kopierer fra modellen. Kommissionen offentliggør detaljerede faktablade om alle støttede projekter på programwebsiderne.
  Overvågning og evaluering af projekter er blevet styrket ved den obligatoriske brug af de logiske rammer som redskab. Det skyldes til dels eksistensen af logiske rammer, at de periodiske overvågningssystemer for Asien-programmerne har fungeret så godt. Kommissionen vil derfor foretrække at bibeholde kravet om, at ansøgerne udfylder de logiske rammer. Kommissionen vil overveje anvendelse af et centralt register som foreslået af Revisionsretten. |
| --- | --- |

70.

Offentliggørelse af en modelansøgning på websiden, indebærer en risiko for, at ansøgerne i stor udstrækning kopierer fra modellen. Kommissionen offentliggør detaljerede faktablade om alle støttede projekter på programwebsiderne.

Overvågning og evaluering af projekter er blevet styrket ved den obligatoriske brug af de logiske rammer som redskab. Det skyldes til dels eksistensen af logiske rammer, at de periodiske overvågningssystemer for Asien-programmerne har fungeret så godt. Kommissionen vil derfor foretrække at bibeholde kravet om, at ansøgerne udfylder de logiske rammer. Kommissionen vil overveje anvendelse af et centralt register som foreslået af Revisionsretten.

| 71. | I de sidste to år har Kommissionen gennemført en lang række aktiviteter for at forbedre vejledningen af potentielle ansøgere. I forbindelse med den nye generation af Asien-programmer har Kommissionen indført en specifik programkomponent for kapacitetsskabende aktioner, som sigter mod at styrke projektforberedelsen og støttemodtagernes færdigheder med hensyn til projektforvaltning.
  Delegationerne kan ikke bistå ansøgerne med at udarbejde deres forslag uden at bryde med princippet om ens behandling. Derfor er bistanden begrænset til generel vejledning, uden at man går ind i detaljerne i forslaget. |
| --- | --- |

71.

I de sidste to år har Kommissionen gennemført en lang række aktiviteter for at forbedre vejledningen af potentielle ansøgere. I forbindelse med den nye generation af Asien-programmer har Kommissionen indført en specifik programkomponent for kapacitetsskabende aktioner, som sigter mod at styrke projektforberedelsen og støttemodtagernes færdigheder med hensyn til projektforvaltning.

Delegationerne kan ikke bistå ansøgerne med at udarbejde deres forslag uden at bryde med princippet om ens behandling. Derfor er bistanden begrænset til generel vejledning, uden at man går ind i detaljerne i forslaget.

| 72. | Kommissionen tilpasser til stadighed procedurerne for at følge bedste praksis. Både overvågningssystemet for Asien-programmerne og den eksterne overvågning anvender nu standardrapporteringsformater. Siden uddelegeringen er delegationerne aktivt involveret i denne systematiske overvågningsaktivitet. |
| --- | --- |

72.

Kommissionen tilpasser til stadighed procedurerne for at følge bedste praksis. Både overvågningssystemet for Asien-programmerne og den eksterne overvågning anvender nu standardrapporteringsformater. Siden uddelegeringen er delegationerne aktivt involveret i denne systematiske overvågningsaktivitet.

---