# Eiropas Savienības C 196/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 196 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 11. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 196

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 11. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2020/C 196/01 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju nodrošināšanu treneriem, uzlabojot iespējas apgūt prasmes un kompetences | 1 |
| 2020/C 196/02 | Padomes secinājumi Kosmoss ilgtspējīgai Eiropai | 8 |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 196/03 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 10. jūnijs | 12 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2020/C 196/01

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju nodrošināšanu treneriem, uzlabojot iespējas apgūt prasmes un kompetences

1

2020/C 196/02

Padomes secinājumi Kosmoss ilgtspējīgai Eiropai

8

Eiropas Komisija

2020/C 196/03

Euro maiņas kurss — 2020. gada 10. jūnijs

12

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 196/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 13 |
| 2020/C 196/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9842 – Hitachi Chemical Company / Fiamm Energy Technology) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 15 |
| 2020/C 196/06 | Paziņojums eksportētājiem saistībā ar REX sistēmas piemērošanu Eiropas Savienībā tās brīvās tirdzniecības nolīguma ar Vjetnamu vajadzībām | 16 |
| 2020/C 196/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 17 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 196/08 | Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu | 19 |
| 2020/C 196/09 | Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu | 33 |
| 2020/C 196/10 | Paziņojums par pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums | 45 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 196/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

CDP Equity/Ansaldo Energia

1

13

2020/C 196/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9842 – Hitachi Chemical Company / Fiamm Energy Technology) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Hitachi Chemical Company / Fiamm Energy Technology

1

15

2020/C 196/06

Paziņojums eksportētājiem saistībā ar REX sistēmas piemērošanu Eiropas Savienībā tās brīvās tirdzniecības nolīguma ar Vjetnamu vajadzībām

REX

16

2020/C 196/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

17

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 196/08

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

19

2020/C 196/09

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

33

2020/C 196/10

Paziņojums par pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/1

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par iespēju nodrošināšanu treneriem, uzlabojot iespējas apgūt prasmes un kompetences

(2020/C 196/01)

PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI

ATZĪST, KA:

| 1. | Sports, pateicoties tā sociālajai un sabiedriskajai dimensijai, tiek atzīts par svarīgu veselības, izglītības, prasmju attīstības, vērtību veicināšanas un sociālās iekļaušanas instrumentu, un tam ir būtiska sociālā un ekonomiskā vērtība gan nodarbinātības, gan brīvprātīgu aktivitāšu ziņā. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Treneru darbs, neatkarīgi no tā, vai to veic brīvprātīgie vai nodarbināti vai pašnodarbināti treneri, ievērojami ietekmē gan sportistu un sporta dalībnieku tiešo treniņu un mācību procesu, gan viņu personīgo izaugsmi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Treneri var palīdzēt risināt sabiedrības problēmas, kas saistītas ar fiziskajām aktivitātēm un labjutību, veicināt sociālo un citu būtisku prasmju apguvi, sekmēt godīgu spēli un aizstāvēt ētiskās vērtības visu sabiedrības locekļu vidū. Tas kļūst īpaši pamanāms veselības krīzes, piemēram, Covid-19 pandēmijas, laikā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sporta jomā prasmes un kompetences ir būtiskas visu treneru personīgajam piepildījumam, nodarbināmībai un profesionālajai attīstībai, lai viņi būtu gatavi sekmīgi reaģēt uz dažādajiem izaicinājumiem, ar ko viņi saskaras ikdienas darbā, kā arī uz pieaugošajām sabiedrības gaidām. Tas ir vienlīdz svarīgi, lai nodrošinātu sportistu un sporta dalībnieku drošību, uzturētu dalībnieku motivāciju veselīgam un aktīvam dzīvesveidam, attīstītu viņu prasmes un kompetences un popularizētu sporta vērtības. Treneri ar attiecīgām prasmēm un kompetencēm var palīdzēt izstrādāt strukturētāku fizisko aktivitāšu un sporta nozares satvaru. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eiropas Savienības sporta darba plānā (2017–2020) (1) sports un sabiedrība, un jo īpaši treneru loma un viņu kvalifikāciju un kompetenču nozīme, ir atzīta par vienu no prioritārajām tēmām ES sadarbībā sporta jomā. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Padomes Ieteikumā (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (2) ir uzsvērts, ka atbalsta sniegšana cilvēkiem visā Eiropā, dodot iespēju iegūt personīgajam piepildījumam, veselībai, nodarbināmībai un sociālajai iekļaušanai vajadzīgās prasmes un kompetences, palīdz stiprināt Eiropas izturētspēju strauju un tālejošu pārmaiņu laikā. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Starptautiskajā fiziskās audzināšanas, fiziskās aktivitātes un sporta hartā (3) ir uzsvērts, ka visam personālam, kas uzņemas profesionālu atbildību par fizisko audzināšanu, fiziskajām aktivitātēm un sportu, ir jābūt atbilstoši kvalificētam, apmācītam un tam jābūt iespējai nepārtraukti profesionāli pilnveidoties. Brīvprātīgajiem treneriem, amatpersonām un palīgpersonālam būtu jāpiedāvā piemērota apmācība un uzraudzība. Vajadzētu būt plaši pieejamām iekļaujošas un adaptīvas apmācības iespējām visos līdzdalības līmeņos. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Saskaņā ar 2016. gada pētījumu par sporta kvalifikācijām, kas iegūtas sporta organizācijās un izglītības iestādēs (4), Eiropas Savienība, dalībvalstis un sporta organizācijas atzīst, ka sporta nozarē ir jāuzlabo personu kvalifikācijas un jāpalielina labāk kvalificēto personu skaits. Šī vajadzība ir saistīta ar to, ka pēdējā laikā pieaug izpratne par sporta nozīmi sabiedrībā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Padomes secinājumos par treneru lomu sabiedrībā (5) ir norādīts, ka treneru darbs ir saistīts ar atbildību, prasmēm un kompetencēm, un viens no minētajiem jautājumiem attiecas uz treneru mūžizglītības un izglītības iespēju paplašināšanu. Šajā sakarā dalībvalstis tika aicinātas atbalstīt iepriekšējas mācīšanās un mūžizglītības sistēmas izstrādi un sporta izglītības sistēmā veicināt uz mācību rezultātiem vērstu pieeju, kas balstīta gan uz nacionālo kvalifikāciju ietvarstruktūru (NKI), gan uz Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras (EKI) mērķiem, un vajadzības gadījumā nacionālo kvalifikāciju ietvarstruktūrās iekļaut atsauci uz EKI (6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Padomes secinājumos par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam (7) dalībvalstis tiek aicinātas atbalstīt fiziskās audzināšanas skolotāju, treneru, citu sporta jomas darbinieku un brīvprātīgo kopumā turpmāku izglītību un apmācību, lai viņi varētu iekļaut personas ar invaliditāti dažādās fiziskās audzināšanas vai sporta situācijās. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Padomes secinājumos par bērnu aizsardzību sportā (8) dalībvalstis cita starpā tiek aicinātas apsvērt iespēju ieviest un pastiprināt sākotnējus un pastāvīgus izglītības un apmācības pasākumus, kuru mērķa grupa ir treneri, lai novērstu fizisku un emocionālu vardarbību un nežēlīgu izturēšanos. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pamatnostādnēs par treneru prasmju un kompetenču minimālajām prasībām (9), ko sagatavojusi Komisijas ekspertu grupa par prasmju un cilvēkresursu attīstību sportā, ir izklāstītas pamatkompetences, kādām būtu jāpiemīt trenerim. |
| --- | --- |

12.

ŅEMOT VĒRĀ TO, KA:

| 13. | Dalībvalstīs par treneru izglītības un apmācības sistēmām atbild dažādas iestādes vai organizācijas, un tādēļ šīs sistēmas atšķiras. Tāpēc ir jāņem vērā sociālo partneru loma katrā dalībvalstī, ievērojot valstu praksi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dalībvalstīs pastāv dažādi treneru iesaistes veidi un līmeņi – no brīvprātīgajiem līdz nodarbinātiem un pašnodarbinātiem treneriem, no tiem, kas nodarbojas ar tautas sportu, līdz tiem, kas strādā profesionālajā sportā. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Neraugoties uz nevienmērīgo metodiku un to, ka ES līmenī netiek sistemātiski vākti dati par treneru skaitu un veidiem, ir zināmi skaitļi un aplēses, kas atspoguļo situāciju. Pieejamie dati rāda, ka nodarbinātība sportā laikposmā no 2011. līdz 2018. gadam ir palielinājusies (10). Tomēr skaitļos nav ietverti treneri, kas iesaistījušies kā brīvprātīgie. Tajā pašā laikā darbs uz brīvprātības pamata gūst arvien lielāku nozīmi un brīvprātīgo treneru skaits visā ES ir liels, un tam ir liela ietekme. Tiek lēsts, ka visā Eiropā varētu būt apmēram pieci līdz deviņi miljoni treneru, kas, ļoti iespējams, sasniedz aptuveni 50 līdz 100 miljonus sporta dalībnieku (11). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pārmaiņas un izaicinājumi sabiedrībā un sportā, piemēram demogrāfiskās problēmas, pandēmijas un citas veselības krīzes, mazkustīgs dzīvesveids, jaunas treniņu metodes (tostarp inovācijas un tehnoloģiskās pārmaiņas), norises saistībā ar sporta integritātes aizsardzību un treneru lomu izglītībā un sociālajā iekļaušanā, uzsver vajadzību nodrošināt pienācīgu izglītību un apmācību, lai treneri varētu sekmīgi tikt galā ar šiem jaunajiem izaicinājumiem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Lai mudinātu konkrētas cilvēku grupas (12) piedalīties sportā, ir vajadzīgas dažas konkrētas prasmes un kompetences, jo īpaši saistībā ar drošu vidi sportistiem un sporta dalībniekiem un viņu fizisko un garīgo veselību un labjutību. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Līdzdalības līmenis sportā un fiziskajās aktivitātēs samazinās (13). Tas var arī būt saistīts ar dažādiem izaicinājumiem, kas saistīti ar urbanizāciju un zaļo zonu trūkumu pilsētās, demogrāfisko situāciju un dzīvesveidu. Mērķis palielināt fizisko aktivitāšu līmeni Eiropas sabiedrībā var radīt spiedienu un prasības sporta nozarei, tostarp treneriem. Tādēļ būtu jāstiprina treneru spējas motivēt iedzīvotājus nodarboties ar sportu un fiziskajām aktivitātēm un veicināt iedzīvotāju veselību un labjutību, un būtu jāpatur prātā vajadzība izstrādāt jaunas fizisko aktivitāšu un treniņu prakses programmas, kas ir pielāgotas mainīgas sabiedrības vajadzībām un veselības krīzes, piemēram, Covid-19 pandēmijas, periodiem. |
| --- | --- |

18.

ATZĪSTOT, KA:

| 19. | Gan dalībvalstīs, gan dažādās sporta organizācijās pastāv atšķirīgas prasības attiecībā uz apmācību un apmācīšanas kvalifikācijām, un izglītības pakalpojumu sniedzēji treneriem piedāvā atšķirīgas izglītības programmas. Treneri var apgūt prasmes un kompetences, izmantojot formālo izglītību un neformālo un ikdienējo mācīšanos. Dalībvalstīs situācija atšķiras arī attiecībā uz neformālās un ikdienējās mācīšanās atzīšanas un validēšanas sistēmām. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ES līmenī izglītības dimensiju sportā atbalsta ar programmu Erasmus+, pilotprojektiem un sagatavošanas darbībām, kā arī ar citiem finanšu instrumentiem. Projekti nodrošina mācību iespējas, apmaiņas un mobilitāti, kā arī uzlabo treneru prasmes un kompetences, jo īpaši pateicoties tam, ka notiek labas prakses apmaiņa un attīstīšana. |
| --- | --- |

20.

AICINA DALĪBVALSTIS, ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU UN ATBILSTOŠĀ LĪMENĪ:

| 21. | Sadarbībā ar sporta kustību palielināt informētību par treneru lomu sportā un sabiedrībā un par to, cik svarīgas ir prasmes un kompetences, kas ir būtiskas treneru darbā un kas var veicināt treneru vērtīgā darba novērtēšanu un atzīšanu. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sadarbībā ar sporta kustību uzlabot izglītības un prasmju un kompetenču apguves iespējas brīvprātīgajiem, kā arī nodarbinātiem un pašnodarbinātiem treneriem, vienlaikus ņemot vērā dzimumu līdztiesību un daudzveidību trenera darbā, iesaistes veidu un līmeni, atbildību un iegūtās kvalifikācijas, prasmes un kompetences, un motivēt trenerus izmantot piedāvātās iespējas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Veicināt sadarbību starp sporta un izglītības nozari, izstrādājot izglītības un apmācības programmas treneriem, cita starpā ņemot vērā darba tirgus vajadzības un tehnoloģiju, digitālo rīku un inovācijas sniegtās iespējas. Būtu jāņem vērā programmu īstenošana veselības krīžu, piemēram, Covid-19 pandēmijas, laikā. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Mudināt sporta nozari vajadzības gadījumā izstrādāt izglītības un apmācības kursus vai moduļus, kas ir vērsti uz vispārpiemērojamām trenera prasmēm, piemēram, vadību, pedagoģiju, integritāti un drošību, un nodrošināt šos kursus treneriem visos sporta veidos un jomās, lai stimulētu sadarbību starp sporta jomām un mācīšanos citai no citas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Sadarbībā ar sporta kustību veicināt to, lai tiktu atzīta un validēta neformālā un ikdienējā mācīšanās sportā. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Apmainīties ar pieredzi un attiecīgā gadījumā atbalstīt trenera kvalifikāciju iekļaušanu NKI saistībā ar EKI īstenošanu, kas savukārt var veicināt trenera profesijas oficiālu atzīšanu un izglītojamo un darba ņēmēju mobilitāti ES. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Veicināt moderno tehnoloģiju iespējas izglītības un apmācības sistēmās, piemēram, mācīšanos tiešsaistē, papildus tradicionālajām metodēm, lai nodrošinātu nepieciešamās prasmes un kompetences lielākam treneru skaitam, vienlaikus paturot prātā, ka moderno tehnoloģiju izmantošana varētu trenerus ietekmēt finansiālā ziņā. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Veicināt treneru prasmes un kompetences kā būtiskas tam, lai visiem sportistiem un sporta dalībniekiem, tostarp konkrētām cilvēku grupām, nodrošinātu drošus treniņu apstākļus, kas ir pielāgoti viņu dažādajām vajadzībām, iemaņām un spējām. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Veicināt sporta kustību, lai treneri varētu iegūt nepieciešamās prasmes un kompetences darbam ar konkrētām cilvēku grupām, jo īpaši attiecībā uz drošu vidi un ieguldījumu sportistu un sporta dalībnieku fiziskajā un garīgajā veselībā un labjutībā. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Veicināt izglītības iespējas visiem treneriem, attiecīgā gadījumā kā daļu no valsts un/vai pakārtotām stratēģijām un darbībām sporta un veselību veicinošu fizisko aktivitāšu jomā, ņemot vērā treneru izglītības vajadzības, profesionālā un tautas sporta prasības, sportistu un sporta dalībnieku vajadzības un iemaņas, kā arī dzimumu līdztiesības aspektu. |
| --- | --- |

30.

AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU SAVĀS KOMPETENČU JOMĀS UN VIENLAIKUS ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:

| 31. | Turpināt atbalstīt sporta izglītojošo dimensiju, uzlabojot treneru izglītību, apmācības programmas un mācību iespējas, tostarp darbu ar konkrētām cilvēku grupām un darbu veselības krīzes, piemēram, Covid-19, laikā. Šajā sakarā būtu jāņem vērā arī iespējas, ko sniedz tehnoloģijas, digitālie rīki un inovācija. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Valstu un Eiropas līmenī veicināt un atbalstīt daudzveidīgu mācību un izglītības iespēju pieejamību visā sporta nozarē un veicināt neformālo mācīšanos gan bezsaistē, gan tiešsaistē kā iespēju treneriem iegūt nepieciešamo apmācību. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Atbalstīt treneru apmācību, mācību mobilitāti un nodarbināmību, izmantojot attiecīgas ES programmas, fondus un instrumentus, un veicināt sadarbību ar visām ieinteresētajām personām par efektīvu šo instrumentu izmantošanu kā iespēju veicināt treneru izglītību un apmācību, veicināt paraugprakses apmaiņu un apmainīties ar informāciju par esošiem projektiem. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Sadarbībā ar sporta kustību veicināt to, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas sporta nozarē īstenotu pamatnostādnes par treneru prasmju un kompetenču minimālajām prasībām. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām apsvērt iespēju atbalstīt salīdzināmu datu vākšanas sistēmu izstrādi, lai gūtu priekšstatu par to, kāds ir trenēšanā iesaistīto cilvēku kopējais skaits un kāds ir viņu iesaistes veids un līmenis, kā arī kvalitatīvu pētījumu izstrādi par treneru kvalifikācijas līmeni, izglītības vajadzībām un citiem būtiskiem jautājumiem. Šajā sakarā attiecīgā gadījumā varētu izmantot visus esošos instrumentus, tostarp Europass. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Atbalstīt, popularizēt un izplatīt pētījumus un publikācijas par izglītības iespējām treneriem un treneru izglītības sistēmām. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Atbalstīt attiecīgas darbības, tostarp informācijas un pieredzes apmaiņu starp politikas veidotājiem un sporta jomā ieinteresētajām personām, lai veicinātu prasmju un kompetenču minimālās prasības, iepriekšējās mācīšanās atzīšanu, kam pamatā ir mācību rezultāti, un mūžizglītības sistēmas izstrādāšanu treneriem, tostarp brīvprātīgajiem. |
| --- | --- |

37.

AICINA SPORTA KUSTĪBU:

| 38. | Izstrādājot stratēģiskus dokumentus un izstrādājot jaunas un atjauninot esošās izglītības un apmācības programmas treneriem, tostarp brīvprātīgajiem, kā arī nodarbinātiem un pašnodarbinātiem treneriem, ņemt vērā pamatnostādnes par treneru prasmju un kompetenču minimālajām prasībām. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Izstrādāt programmas vajadzīgo prasmju un kompetenču iegūšanai darbam ar konkrētām grupām un nodrošināt, lai treneriem būtu pareizā kvalifikācija attiecībā uz drošas vides veicināšanu sportistiem un sporta dalībniekiem un sportistu un sporta dalībnieku fiziskās un garīgās veselības un labjutības veicināšanu, tostarp veselības krīzes, piemēram, Covid-19 pandēmijas, laikā. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Sadarbībā ar attiecīgajām iestādēm ES, valstu, reģionālā vai vietējā līmenī uzlabot starpnozaru sadarbību, lai ikdienas darbā izmantotu jaunas atziņas un metodes, un iesaistīt pētniecības un inovācijas nozari treneru izglītības un apmācības programmu izstrādē. Šajā sakarā mudināt trenerus un zinātniekus sadarboties, lai veicinātu īpaši pielāgotu zinātnisko pētījumu nodošanu treneriem viņu ikdienas darba vajadzībām. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Veicināt treneru izglītību un apmācību, kā arī nepieciešamo prasmju un kompetenču apguvi kā vērtību sporta organizācijām. Šajā sakarā mudināt trenerus piedalīties mūžizglītības pasākumos, tostarp treneru apmācībā uz vietas un izmantojot moderno tehnoloģiju sniegtās iespējas, kas ir pievienotā vērtība gan izglītībā, gan arī sporta apmācību procesā. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Izmantot attiecīgos ES fondus un programmas, lai uzlabotu izglītības un apmācības iespējas un kvalitāti treneriem, tostarp brīvprātīgajiem, kā arī nodarbinātiem un pašnodarbinātiem treneriem. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OV C 189, 15.6.2017., 5. lpp.

(2)  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

(3)  https://unesdoc.unesco.org/ark:/48223/pf0000235409

(4)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1

(5)  OV C 423, 9.12.2017., 6. lpp.

(6)  Padomes Ieteikums (2017. gada 22. maijs) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai.

(7)  OV C 192, 7.6.2019., 18. lpp.

(8)  OV C 419, 12.12.2019., 1. lpp.

(9)  Padomes secinājumos par treneru lomu sabiedrībā (2017) Eiropas Komisija tika aicināta apsvērt iespēju Komisijas ekspertu grupas par prasmēm un cilvēkresursu attīstību darbā iekļaut pamatnostādņu izstrādi attiecībā uz pamatprasībām par treneru prasmēm un kompetencēm.

(10)  Saskaņā ar Eurostat datiem (Nodarbinātība sportā – Statistikas skaidrojums, Eurostat, 2019) nodarbinātība sportā laikposmā no 2013. līdz 2018. gadam vidēji gadā pieauga par 3,2 %. Projekts ESSA – SPORT (2019) liecina, ka kumulatīvā pieauguma rādītājs laikposmā no 2011. līdz 2018. gadam bija 19,2 %; savukārt treneru, instruktoru un amatpersonu pieauguma rādītājs bija 85,2 %.

(11)  Projekts CoachLearn, 2015.

(12)  Skatīt definīciju pielikumā.

(13)  Eirobarometra īpašā aptauja Nr. 472: Sports un fiziskā aktivitāte, 2018. gada marts.

---

PIELIKUMS

Definīcijas

Šajos secinājumos izmantotas šādas definīcijas:

"treneri" ir personas, kas plāno un nodrošina sporta treniņus, šajā nolūkā izmantojot uzskatāmi parādāmas prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas, lai drošā veidā gūtu ar sekmīgu sniegumu, atpūtu vai veselību saistītus mērķus, (1)

"konkrētas cilvēku grupas" cita starpā var ietvert bērnus, jauniešus, vecāka gadagājuma cilvēkus, personas ar invaliditāti, personas no nelabvēlīgas vides un personas ar veselības problēmām, neatkarīgi no dzimuma un etniskās izcelsmes.

Atsauces

Pieņemot šos secinājumus, Padome jo īpaši atgādina par šādiem dokumentiem:

| — | Eirobarometra īpašais pētījums “Brīvprātīgais darbs un paaudžu solidaritāte”, 2011. gada oktobris, |
| --- | --- |

—

Eirobarometra īpašais pētījums “Brīvprātīgais darbs un paaudžu solidaritāte”, 2011. gada oktobris,

| — | Eirobarometra īpašā aptauja Nr. 472: Sports un fiziskā aktivitāte, 2018. gada marts, |
| --- | --- |

—

Eirobarometra īpašā aptauja Nr. 472: Sports un fiziskā aktivitāte, 2018. gada marts,

| — | projekts CoachLearn

  http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf |
| --- | --- |

—

projekts CoachLearn

http://www.coachlearn.eu/_assets/files/project_documents/coachlearn-project-summary-website-june-2015.pdf

| — | Padomes secinājumi par treneru lomu sabiedrībā (OV C 423, 9.12.2017., 6. lpp.), |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par treneru lomu sabiedrībā (OV C 423, 9.12.2017., 6. lpp.),

| — | Padomes secinājumi par to, kā maksimāli palielināt tautas sporta nozīmi caurviju prasmju attīstīšanā, īpaši jauniešu vidū (OV C 172, 27.5.2015., 8. lpp.), |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par to, kā maksimāli palielināt tautas sporta nozīmi caurviju prasmju attīstīšanā, īpaši jauniešu vidū (OV C 172, 27.5.2015., 8. lpp.),

| — | Padomes secinājumi par bērnu aizsardzību sportā (OV C 419, 12.12.2019., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par bērnu aizsardzību sportā (OV C 419, 12.12.2019., 1. lpp.)

| — | Treneru izglītības shēmu kartēšana un analīze no dzimumu līdztiesības viedokļa: ziņojums Eiropas Komisijai, ECORYS, 2017. gads, |
| --- | --- |

—

Treneru izglītības shēmu kartēšana un analīze no dzimumu līdztiesības viedokļa: ziņojums Eiropas Komisijai, ECORYS, 2017. gads,

| — | Personu ar invaliditāti piekļuves sportam kartēšana: ziņojums Eiropas Komisijai, ECORYS, 2018. gads, |
| --- | --- |

—

Personu ar invaliditāti piekļuves sportam kartēšana: ziņojums Eiropas Komisijai, ECORYS, 2018. gads,

| — | Projekts ESSA-Sport, 2019. gads https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available, |
| --- | --- |

—

Projekts ESSA-Sport, 2019. gads https://www.essa-sport.eu/essa-sport-outcomes-are-now-available,

| — | Eiropas Komisija, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1062,

| — | Starptautiskā fiziskās audzināšanas, fiziskās aktivitātes un sporta harta, UNESCO, SHS/2015/PI/H/14 REV, |
| --- | --- |

—

Starptautiskā fiziskās audzināšanas, fiziskās aktivitātes un sporta harta, UNESCO, SHS/2015/PI/H/14 REV,

| — | Padomes Rezolūcija par jauno prasmju programmu iekļaujošai un konkurētspējīgai Eiropai (OV C 467, 15.12.2016., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Padomes Rezolūcija par jauno prasmju programmu iekļaujošai un konkurētspējīgai Eiropai (OV C 467, 15.12.2016., 1. lpp.),

| — | Pētījums par sporta kvalifikācijām, kas iegūtas sporta organizācijās un (sporta) izglītības iestādēs, Eiropas Komisija, 2016. gads (2), |
| --- | --- |

—

Pētījums par sporta kvalifikācijām, kas iegūtas sporta organizācijās un (sporta) izglītības iestādēs, Eiropas Komisija, 2016. gads (2),

| — | Padomes Rezolūcija par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2017. gada 1. jūlijs – 2020. gada 31. decembris) (OV C 189, 15.6.2017., 5. lpp.), |
| --- | --- |

—

Padomes Rezolūcija par Eiropas Savienības sporta darba plānu (2017. gada 1. jūlijs – 2020. gada 31. decembris) (OV C 189, 15.6.2017., 5. lpp.),

| — | Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.), |
| --- | --- |

—

Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.),

| — | Direktīva 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (OV L 354, 28.12.2013., 132. lpp.), |
| --- | --- |

—

Direktīva 2013/55/ES, ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (OV L 354, 28.12.2013., 132. lpp.),

| — | Padomes Ieteikums par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.), |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.),

| — | Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums par pamatkompetencēm mūžizglītībā (OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.),

| — | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par sportu kā sociālās iekļaušanas platformu, izmantojot brīvprātīgo darbu (OV C 189, 15.6.2017., 40. lpp.), |
| --- | --- |

—

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par sportu kā sociālās iekļaušanas platformu, izmantojot brīvprātīgo darbu (OV C 189, 15.6.2017., 40. lpp.),

| — | Padomes secinājumi par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam (OV C 192, 7.6.2019., 18. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi par personu ar invaliditāti piekļuvi sportam (OV C 192, 7.6.2019., 18. lpp.).

---

(1)  Treneru definīcija, par ko panākta vienošanās Padomes secinājumos par treneru lomu sabiedrībā.

(2)  https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/28026772-9ad0-11e6-868c-01aa75ed71a1

---

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/8

---

Padomes secinājumi “Kosmoss ilgtspējīgai Eiropai”

(2020/C 196/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ATGĀDINOT

| A. | Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), kurā ir noteikta ES kompetence kosmosa jomā (1); |
| --- | --- |

A.

Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), kurā ir noteikta ES kompetence kosmosa jomā (1);

| B. | Komisijas 2016. gada 26. oktobra paziņojumu “Kosmosa stratēģija Eiropai” (2) un Padomes 2017. gada 30. maija secinājumus par kosmosa stratēģiju Eiropai (3); |
| --- | --- |

B.

Komisijas 2016. gada 26. oktobra paziņojumu “Kosmosa stratēģija Eiropai” (2) un Padomes 2017. gada 30. maija secinājumus par kosmosa stratēģiju Eiropai (3);

| C. | Padomes 2019. gada 28. maija secinājumus par kosmosu kā veicinātāju (4); |
| --- | --- |

C.

Padomes 2019. gada 28. maija secinājumus par kosmosu kā veicinātāju (4);

| D. | Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības mērķus un jo īpaši 4. mērķi – kvalitatīva izglītība; 5. mērķi – dzimumu līdztiesība; 8. mērķi – pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; 9. mērķi – rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; 10. mērķi – nevienlīdzības mazināšana; 13. mērķi – rīcība klimata politikas jomā; 14. mērķi – dzīvība ūdenī; 15. mērķi – dzīvība uz zemes un 17. mērķi – partnerības mērķu sasniegšana (5); |
| --- | --- |

D.

Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ilgtspējīgas attīstības mērķus un jo īpaši 4. mērķi – kvalitatīva izglītība; 5. mērķi – dzimumu līdztiesība; 8. mērķi – pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme; 9. mērķi – rūpniecība, inovācija un infrastruktūra; 10. mērķi – nevienlīdzības mazināšana; 13. mērķi – rīcība klimata politikas jomā; 14. mērķi – dzīvība ūdenī; 15. mērķi – dzīvība uz zemes un 17. mērķi – partnerības mērķu sasniegšana (5);

| E. | principus, kas ietverti Līgumā par valstu darbības principiem kosmosa, tostarp Mēness un citu debess ķermeņu, izpētē un izmantošanā; |
| --- | --- |

E.

principus, kas ietverti Līgumā par valstu darbības principiem kosmosa, tostarp Mēness un citu debess ķermeņu, izpētē un izmantošanā;

Kosmoss ilgtermiņa ilgtspējīgai izaugsmei

| 1. | UZSVER vajadzību veicināt ilgtspējīgas Eiropas kosmosa nozares attīstību, lai apmierinātu nākamo paaudžu vajadzības un nodrošinātu Eiropas konkurētspēju; ATZĪST kosmosa nozares pieaugošo stratēģisko nozīmi; ATZĪST, ka kosmosa nozarē notiek strauja pārveide, jo palielinās ar kosmosu saistītu produktu un pakalpojumu piedāvājums un pieprasījums pēc tiem, kā arī notiek tehnoloģiskās pārmaiņas un attīstās komerciālais kosmosa tehnoloģiju sektors (“New Space”), kas piesaista jaunus aktorus, paplašinās lietojumu klāsts dažādās saimnieciskajās darbībās [...], un līdztekus pastiprinātai sadarbībai starp valdībām, tostarp ar kosmosa aģentūrām, starpvaldību organizācijām, privāto sektoru, universitātēm, pētniecības organizācijām un sabiedrību, palielinās privātā sektora ieguldījumi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ATZĪST Covid-19 pandēmijas globālā mēroga īstermiņa, vidējā termiņa un ilgtermiņa ietekmi; un NORĀDA, ka ir jābalstās uz gūto pieredzi; UZSVER ieguldījumu, ko, reaģējot uz šo situāciju, var sniegt kosmosa tehnoloģijas un pakalpojumi; un AKCENTĒ kosmosa nozares nozīmi, dodot jaunu impulsu ekonomikai virzībā uz ilgtspējīgu nākotni un noturīgāku sabiedrību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | UZSVER, ka kosmosa nozare piedāvā daudzas iespējas atbalstīt ilgtermiņa ilgtspējīgu izaugsmi, veicinot sociālus un ekonomiskus ieguvumus, cita starpā atbilstoši ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Sendai ietvarprogrammai (6), Parīzes nolīgumam (7) un ES stratēģiskajām prioritātēm, piemēram, ES sociālo tiesību pīlāram (8), kā arī uz informāciju balstītu lēmumu pieņemšanu, un uzlabot valsts politiku visās nozarēs; un UZSVER, ka Zemes zinātne un Eiropas kosmosa dati, pakalpojumi un tehnoloģijas var sekmēt Eiropas zaļo kursu (9), ļaujot Eiropai kļūt par globālu līderi pārejā uz ilgtspējīgu pasauli, risinot sabiedrības problēmas un saglabājot dabas ekosistēmu darbību, par labu nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | UZSVER, ka ir svarīgi, lai, īstenojot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, kosmosā veiktās darbības būtu ilgtspējīgas; NORĀDA, ka, lai nodrošinātu kosmosa vides ilgtermiņa ilgtspēju, ir vajadzīga plašāka starptautiska sadarbība un informācijas apmaiņa nolūkā saglabāt operacionālu, ilgtspējīgu un drošu kosmosa vidi; MUDINA brīvprātīgi īstenot ANO pamatnostādnes par kosmosā veikto darbību ilgtermiņa ilgtspēju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | UZSVER, ka globālā konkurence un jaunie ilgtspējīgas izaugsmes modeļi liek būtiski pārveidot rūpniecības organizāciju, piegādes ķēdi, darbvietas un prasmes, tostarp kosmosa nozarē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ATZĪST, ka ES kosmosa programma sinerģijā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un kopā ar Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) un Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizācijas (EUMETSAT) programmām un dalībvalstu aktivitātēm, ievērojot savus attiecīgos uzdevumus un pienākumus, atbalsta Eiropu, lai tā saglabātu savas pozīcijas kā vadošs starptautisks aktors dažādu sabiedrības problēmu risināšanā un Eiropas kosmosa nozares konkurētspējas palielināšanā visā vērtības veidošanas ķēdē strauji mainīgos tirgos, jo īpaši mazinot atkarību kritisko tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ATZĪST, ka svarīgi ir sekmēt kosmosa nozaru un ar kosmosu nesaistītu nozaru savstarpēju bagātināšanos un labvēlīgu blakusefektu ietekmi, ņemot vērā MVU un jaunuzņēmumu spējas attīstīt ilgtspējīgu, noturīgu un dinamisku Eiropas rūpniecību, saskaroties ar globālo konkurenci un nopietnām sabiedrības problēmām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ATZĪST iespējas, ko sniedz digitālā pārveide un augstās tehnoloģijas (piemēram, automatizācija, savienojamība, lielie dati, mākslīgais intelekts, kvantu tehnoloģijas, augstas veiktspējas datošana, progresīva ražošana, lietu internets), lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku sinerģiju ar kosmosa nozari, sekmējot jaunu straujas izaugsmes uzņēmējdarbības iespēju radīšanu Eiropā un veidojot Eiropas ekonomisko bāzi un Eiropas sociālo kohēziju, kā uzsvērts Industriālajā stratēģijā (10), MVU stratēģijā (11), jaunajā Eiropas Datu stratēģijā (12) un Eiropas digitālās nākotnes stratēģijā (13). |
| --- | --- |

8.

| 9. | ATZĪST, ka kosmosam ir svarīga nozīme un ka tas palīdz attīstīt prasmes, tehnoloģijas un pakalpojumus, kas vajadzīgi, lai veidotu noturīgu sabiedrību, kura mainīgajā pasaulē spēj risināt tādas globālas problēmas kā klimata pārmaiņas, ekosistēmu degradācija, veselības krīzes, pārtikas nodrošinājums un migrācija. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ATZĪST, ka kosmosa pakalpojumu un kosmosa datu pieņemšana citās nozarēs, piemēram veselības, transporta, drošības, lauksaimniecības, lauku attīstības, mežsaimniecības, zivsaimniecības, resursu pārvaldības, enerģētikas, loģistikas, aizsardzības, kultūras un tūrisma nozarēs, reaģēšanai ārkārtas situācijās, kā arī klimata, bioloģiskās daudzveidības vai dabas un kultūras resursu pārraudzībā, sniedz iespējas nozarei izstrādāt augstvērtīgus pakalpojumus visā vērtības veidošanas ķēdē un ļauj publiskajiem sektoriem uzlabot politikas lēmumus; un ATZĪST, ka minētā pieņemšana varētu arī veicināt kvalitatīvu un augstvērtīgu darbvietu radīšanu un ilgtermiņa nodarbinātību, tādējādi uzlabojot ES ekonomikas un visas sabiedrības produktivitāti un noturību un atbalstot ilgtspējīgu Eiropu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | UZSVER, ka kosmosa risinājumi, ar kuriem tiek veikts Zemes atmosfēras, ekosistēmu un klimata monitorings, sniedz būtisku devumu klimatneitrālas ekonomikas problemātikā, jo īpaši izmantojot digitālo inovāciju, piedāvājot saskaņotus, ātrus un drošus pakalpojumus, sekmējot aprites ekonomiku un pārdomātu resursu pārvaldību, veicinot viedas pilsētas un viedus ciematus un novērtējot politikas ietekmi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | UZSVER ES kosmosa programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” nozīmi; UZSVER, ka Eiropas Savienībai ir svarīgas tādas neatkarīgas Eiropas kritiskās kosmosa sistēmas kā pozicionēšana [...] un laika sinhronizācija, klimata, siltumnīcefekta gāzu un vides monitorings, valdības telesakari un piekļuve kosmosam; un AICINA Eiropas Komisiju un dalībvalstis sekmēt un veicināt Copernicus, Galileo un EGNOS nodrošināto datu un pakalpojumu izmantošanu ar kosmosu nesaistītu politikas jomu īstenošanā Eiropas un valstu līmenī; ATZĪST esošo un jauno sadarbības projektu (piemēram, kosmosa situācijas apzināšanās – SSA) pievienoto vērtību Eiropas ilgtspējas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | AICINA Komisiju izstrādāt padziļinātu analīzi par Eiropas komerciālā kosmosa tehnoloģiju sektora (“New Space”) pašreizējo stāvokli un nākotnes perspektīvām, kā arī par tā ieguldījumu Eiropas ekonomikā, paplašinot pašreizējās tirgus spējas, atbalstot MVU un jaunuzņēmumus un aptverot jaunu aktoru un jaunu tendenču parādīšanos; un UZSVER, ka ir svarīgi atbalstīt dalībvalstis ar jaunām spējām kosmosa jomā, kā arī to rūpniecību un akadēmiskās aprindas, tām aktīvi iesaistoties ES kosmosa ekonomikas potenciāla pilnīgā izmantošanā un tās ekonomikas noturības stiprināšanā; |
| --- | --- |

13.

Izglītība un prasmes kosmosa jomā

| 14. | NORĀDA, ka globalizētā pasaulē, kurā strauji attīstās tehnoloģijas, automatizācija un digitalizācija, kas saistīta ar jauniem tirdzniecības un ekonomikas scenārijiem un tādām sabiedrības problēmām kā klimata pārmaiņas, veselības krīžu uzliesmojumi un demogrāfiskās izmaiņas, Eiropai ir jāpalielina centieni pilnveidot zināšanas, starpdisciplīnu prasmes un vajadzīgās kompetences, lai rastu piemērotus risinājumus; UZSVER, ka, lai īstenotu taisnīgu pārkārtošanos uz jaunu digitālo un zaļo ekonomiku, ir nepieciešams veikt ieguldījumu cilvēkresursos, lai atbalstītu gan ekonomiku, gan sociālās programmas; AICINA Eiropas Komisiju kopā ar dalībvalstīm, sadarbojoties ar nozari, pētniecības organizācijām un akadēmiskajām aprindām, apzināt nākotnes prasmes, kuru patlaban trūkst vai kuras ir nepietiekamas, un apsvērt iespējamos risinājumus un mērķorientētas iniciatīvas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | AICINA Eiropas Komisiju izmantot Eiropas Datu stratēģiju un gaidāmo Jaunās Prasmju programmas Eiropai atjaunināšanu, kā arī ES Digitālās izglītības rīcības plānu par pamatu, lai veicinātu prasmju attīstību jaunās jomās, tostarp digitālās prasmes un datu analīzes, jo īpaši ņemot vērā Zemes novērošanas un citu kosmosa datu apjoma pieaugumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | UZSVER, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis sadarbībā ar privāto sektoru, universitātēm un pētniecības organizācijām, kā arī ar starpvaldību organizācijām pastiprinātu centienus pilnveidot prasmes un stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību nolūkā sekmēt pievilcīgu darba vidi un pastāvētspējīgu kosmosa nozari; |
| --- | --- |

16.

| 17. | UZSVER ieguldījumu nozīmi ar kosmosu saistītās zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) izglītības programmās visos līmeņos; UZSKATA, ka kosmosā veiktās darbības varētu piesaistīt jauno zinātnieku un studentu interesi; UZSVER, ka ir svarīgi ir nodrošināt spēcīgu zināšanu bāzi Eiropas kosmosa nozarē, un ATZĪST nepieciešamību mudināt jaunāko paaudzi studēt un strādāt STEM jomās, cita starpā ar mērķi veicināt dzimumu līdzsvaru; un AICINA dalībvalstis un Eiropas Komisiju sadarbībā ar EKA un EUMETSAT pastiprināt informatīvās programmas, tostarp praktiskus pasākumus, lai vairotu kosmosā veikto darbību pozitīvo tēlu un padarītu to pievilcīgāku Eiropas jauniešu vidū; |
| --- | --- |

17.

| 18. | AICINA Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas aģentūru (GSA) sadarboties ar dalībvalstīm un sniegt tām tehnisku informāciju un specifikācijas attiecībā uz tirgus attīstību un prasmju pilnveidi un apspriest tādu darba grupu izveidi, ko veido attiecīgie dalībvalstu valsts un privātā sektora eksperti, kas palīdzētu apzināt un noteikt tirgus vajadzības un dotu iespēju kosmosa datiem un pakalpojumiem sekmēt darbvietu radīšanu un paātrināt to masveida pieņemšanu tirgū; |
| --- | --- |

18.

| 19. | UZSVER, ka esošās un turpmākās iniciatīvas zināšanu pārneses un spēju veidošanas jomā būtu jāizmanto arī zināšanu palielināšanas sekmēšanai visā ES un tāda talantu kopuma veidošanai, kam ir nozarei vajadzīgās ar kosmosu saistītās prasmes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | AICINA dalībvalstis un Eiropas Komisiju sekmēt integrētāku pieeju prasmju attīstībai visās kosmosa nozares vērtības ķēdēs, piemēram, veicinot profesionālās mācības, mācības tiešsaistē un pastāvīgu mācību procesu un popularizējot kopīgos grādus un apmācības piedāvājumus augstākajā izglītībā. |
| --- | --- |

20.

| 21. | UZSVER reģionālās sadarbības nozīmi; un AICINA palielināt reģionālo un vietējo iestāžu iesaisti prasmju attīstībā un zināšanu apmaiņā, lai veicinātu darbvietu radīšanu, inovāciju un uzņēmējdarbību visā ES, izmantojot ieguvumus, ko sniedz stabila nozares attīstība, kas balstīta uz kosmosa lietojumiem un pakalpojumiem; UZSVER vajadzību pastiprināt sadarbību (tostarp starp nozarēm) un apmaiņu ar informāciju un paraugpraksi; un AICINA vienkāršot piekļuvi Eiropas līdzekļiem, kas paredzēti prasmju attīstībai. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Konkrēti, 4. un 189. pantu.

(2)  Dok. 13758/16.

(3)  Dok. 9817/17.

(4)  Dok. 9248/19.

(5)  ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemtā rezolūcija.

(6)  Sendai ietvarprogramma katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam, kas pieņemta trešajā ANO Pasaules konferencē Sendai, Japānā, 2015. gada 18. martā.

(7)  Pušu konferences ziņojums par tās 21. sesiju, FCCC/CP/2015/10/Add.1.

(8)  Dok. 13129/17.

(9)  Dok. 15051/19.

(10)  Dok. 6782/20.

(11)  Dok. 6783/20.

(12)  Dok. 6520/20.

(13)  Dok. 6237/20.

---

Eiropas Komisija

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/12

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 10. jūnijs

(2020/C 196/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1375 |
| JPY | Japānas jena | 122,16 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4553 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88963 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,4605 |
| CHF | Šveices franks | 1,0762 |
| ISK | Islandes krona | 150,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,5383 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,609 |
| HUF | Ungārijas forints | 343,13 |
| PLN | Polijas zlots | 4,4524 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8349 |
| TRY | Turcijas lira | 7,7145 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6220 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5228 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8157 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7357 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5746 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 352,17 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,8376 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,0305 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5690 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 022,03 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8361 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,767 |
| RUB | Krievijas rublis | 78,1468 |
| THB | Taizemes bāts | 35,422 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,5213 |
| MXN | Meksikas peso | 24,8255 |
| INR | Indijas rūpija | 85,9030 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1375

JPY

Japānas jena

122,16

DKK

Dānijas krona

7,4553

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88963

SEK

Zviedrijas krona

10,4605

CHF

Šveices franks

1,0762

ISK

Islandes krona

150,70

NOK

Norvēģijas krona

10,5383

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,609

HUF

Ungārijas forints

343,13

PLN

Polijas zlots

4,4524

RON

Rumānijas leja

4,8349

TRY

Turcijas lira

7,7145

AUD

Austrālijas dolārs

1,6220

CAD

Kanādas dolārs

1,5228

HKD

Hongkongas dolārs

8,8157

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7357

SGD

Singapūras dolārs

1,5746

KRW

Dienvidkorejas vona

1 352,17

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,8376

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,0305

HRK

Horvātijas kuna

7,5690

IDR

Indonēzijas rūpija

16 022,03

MYR

Malaizijas ringits

4,8361

PHP

Filipīnu peso

56,767

RUB

Krievijas rublis

78,1468

THB

Taizemes bāts

35,422

BRL

Brazīlijas reāls

5,5213

MXN

Meksikas peso

24,8255

INR

Indijas rūpija

85,9030

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/13

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 196/04)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | CDP Equity S.p.A. (“CDPE”) (Itālija), kas pieder uzņēmumam Cassa Depositi e Prestiti S.p.A. (“CDP”), |
| --- | --- |

—

CDP Equity S.p.A. (“CDPE”) (Itālija), kas pieder uzņēmumam Cassa Depositi e Prestiti S.p.A. (“CDP”),

| — | Ansaldo Energia S.p.A. (“AEN”) (Itālija). |
| --- | --- |

—

Ansaldo Energia S.p.A. (“AEN”) (Itālija).

CDPE Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu AEN.

Koncentrācija tiek veikta, ieviešot izmaiņas pārvaldības struktūrā.

2.

| — | CDPE ir pārvaldītājsabiedrība, kuras mērķis ir stimulēt Itālijas ekonomiku, ieguldot pašu kapitālu uzņēmumos, kuriem ir būtiska valsts nozīme. CDPE pilnībā pieder uzņēmumam CDP. CDP ir finanšu iestāde, ko kontrolē Itālijas valsts un kas nodarbojas ar attīstības, uzņēmumu, starptautiskās paplašināšanās un pilsētu pārveides finansēšanu, |
| --- | --- |

—

CDPE ir pārvaldītājsabiedrība, kuras mērķis ir stimulēt Itālijas ekonomiku, ieguldot pašu kapitālu uzņēmumos, kuriem ir būtiska valsts nozīme. CDPE pilnībā pieder uzņēmumam CDP. CDP ir finanšu iestāde, ko kontrolē Itālijas valsts un kas nodarbojas ar attīstības, uzņēmumu, starptautiskās paplašināšanās un pilsētu pārveides finansēšanu,

| — | AEN darbojas starptautiskā mērogā elektroenerģijas ražošanas sistēmu un komponentu nozarē, piegādājot turbīnas, ģeneratorus, gatavas spēkstacijas, kā arī nodrošinot inženiertehniskos pakalpojumus kodolspēkstacijām klientu lokam, kas ietver publiskā sektora aģentūras, neatkarīgus ražotājus un rūpnieciskos klientus. Pirms darījuma uzņēmumu AEN kopīgi kontrolēja CDPE un Shanghai Electric Hongkong Co. Limited. |
| --- | --- |

—

AEN darbojas starptautiskā mērogā elektroenerģijas ražošanas sistēmu un komponentu nozarē, piegādājot turbīnas, ģeneratorus, gatavas spēkstacijas, kā arī nodrošinot inženiertehniskos pakalpojumus kodolspēkstacijām klientu lokam, kas ietver publiskā sektora aģentūras, neatkarīgus ražotājus un rūpnieciskos klientus. Pirms darījuma uzņēmumu AEN kopīgi kontrolēja CDPE un Shanghai Electric Hongkong Co. Limited.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9841 – CDP Equity/Ansaldo Energia

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/15

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9842 – Hitachi Chemical Company / Fiamm Energy Technology)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 196/05)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Hitachi Chemical Company Ltd. (“HCC”, Japāna), ko kontrolē Showa Denko K.K. (“SDK”, Japāna), |
| --- | --- |

—

Hitachi Chemical Company Ltd. (“HCC”, Japāna), ko kontrolē Showa Denko K.K. (“SDK”, Japāna),

| — | Fiamm Energy Technology S.p.A (“FET”, Itālija). |
| --- | --- |

—

Fiamm Energy Technology S.p.A (“FET”, Itālija).

Uzņēmums HCC Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu FET.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | HCC: ražo funkcionālus materiālus, piemēram, elektroniskus materiālus, neorganiskus materiālus, polimērmateriālus un apdrukātus paneļu materiālus, kā arī ražo mūsdienīgus komponentus vai sistēmas, piemēram, autobūvē izmantojamus izstrādājumus, enerģijas uzkrāšanas ierīces, elektroniskus komponentus un citus diagnostikas reaģentus un instrumentus, |
| --- | --- |

—

HCC: ražo funkcionālus materiālus, piemēram, elektroniskus materiālus, neorganiskus materiālus, polimērmateriālus un apdrukātus paneļu materiālus, kā arī ražo mūsdienīgus komponentus vai sistēmas, piemēram, autobūvē izmantojamus izstrādājumus, enerģijas uzkrāšanas ierīces, elektroniskus komponentus un citus diagnostikas reaģentus un instrumentus,

| — | FET: ražo un izplata svina-skābes startera baterijas un stacionāros akumulatorus. FET pašlaik kopīgi kontrolē HCC un Elettra 1938 S.p.A (“Elettra”, Itālija). |
| --- | --- |

—

FET: ražo un izplata svina-skābes startera baterijas un stacionāros akumulatorus. FET pašlaik kopīgi kontrolē HCC un Elettra 1938 S.p.A (“Elettra”, Itālija).

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9842 – Hitachi Chemical Company / Fiamm Energy Technology.

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/16 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/16

---

Paziņojums eksportētājiem saistībā ar REX sistēmas piemērošanu Eiropas Savienībā tās brīvās tirdzniecības nolīguma ar Vjetnamu vajadzībām

(2020/C 196/06)

Šis paziņojums ir adresēts Eiropas Savienības eksportētājiem, kuri eksportē noteiktas izcelsmes ražojumus uz Vjetnamu un deklarē savu ražojumu izcelsmi, lai gūtu labumu no preferenciāla tarifa režīma, kas paredzēts brīvās tirdzniecības nolīgumā ar Vjetnamu (EVFTA).

EVFTA 1. protokols attiecas uz jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm. Minētā protokola 15. pantā ir noteikti vispārēji noteikumi saistībā ar izcelsmes apliecinājumiem, kas nepieciešami, lai gūtu labumu no preferenciālā tarifa režīma. Konkrētāk, minētā panta 1. punktā ir noteikts, ka Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem, tos importējot Vjetnamā, piemēro EVFTA noteiktās tarifa preferences, ja tiek iesniegts kāds no turpmāk minētajiem izcelsmes apliecinājumiem:

| a) | izcelsmes sertifikāts (preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1), ko izdevušas eksportētājas Puses kompetentās iestādes un kas sagatavots saskaņā ar noteikumiem 1. protokola 16. līdz 18. pantā (15. panta 1. punkta a) apakšpunkts); |
| --- | --- |

a)

izcelsmes sertifikāts (preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1), ko izdevušas eksportētājas Puses kompetentās iestādes un kas sagatavots saskaņā ar noteikumiem 1. protokola 16. līdz 18. pantā (15. panta 1. punkta a) apakšpunkts);

| b) | izcelsmes deklarācija, ko sagatavojis: atzīts eksportētājs 1. protokola 20. panta nozīmē – jebkuram sūtījumam neatkarīgi no tā vērtības vai jebkurš eksportētājs – sūtījumiem, kuru kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR (15. panta 1. punkta b) apakšpunkts); |
| --- | --- |

b)

izcelsmes deklarācija, ko sagatavojis: atzīts eksportētājs 1. protokola 20. panta nozīmē – jebkuram sūtījumam neatkarīgi no tā vērtības vai jebkurš eksportētājs – sūtījumiem, kuru kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR (15. panta 1. punkta b) apakšpunkts);

| c) | paziņojums par izcelsmi, ko sagatavojuši eksportētāji, kuri reģistrēti elektroniskā datubāzē saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, pēc tam, kad Savienība ir paziņojusi Vjetnamai, ka šie tiesību akti attiecas uz tās eksportētājiem. Šādā paziņojumā var noteikt, ka uz Savienību vairs neattiecas a) un b) apakšpunkts (15. panta 1. punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

c)

paziņojums par izcelsmi, ko sagatavojuši eksportētāji, kuri reģistrēti elektroniskā datubāzē saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, pēc tam, kad Savienība ir paziņojusi Vjetnamai, ka šie tiesību akti attiecas uz tās eksportētājiem. Šādā paziņojumā var noteikt, ka uz Savienību vairs neattiecas a) un b) apakšpunkts (15. panta 1. punkta c) apakšpunkts).

Iepriekš minētā elektroniskā datubāze ir “REX sistēma” saskaņā ar konkrētajiem ES tiesību aktiem (Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447 68. panta 1. punkts).

Eiropas Savienība 2020. gada 8. aprīlī paziņoja Vjetnamai, ka EVFTA 1. protokola 15. panta 1. punkta c) apakšpunkts tiks piemērots no EVFTA spēkā stāšanās datuma, un ka minētā punkta a) un b) apakšpunkti netiks piemēroti. Tādēļ Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem, tos importējot Vjetnamā, piemēros EVFTA tarifa preferences, ja tiks iesniegti paziņojumi par izcelsmi, ko sagatavojuši reģistrētie eksportētāji vai sūtījumiem, kuru kopējā vērtība nepārsniedz 6 000 EUR, – ko sagatavojis jebkurš eksportētājs. Eiropas Savienībā netiks izdoti vai sagatavoti izcelsmes sertifikāti EUR.1 un izcelsmes deklarācijas, kas paredzēti, lai gūtu labumu no preferenciāla tarifa režīma Vjetnamā.

Kā paredzēts EVFTA 1. protokola 19. panta 6. punktā, minētā panta 1.–5. punktā izstrādātos nosacījumus izcelsmes deklarācijas sagatavošanai mutatis mutandis piemēro paziņojumiem par izcelsmi. Proti, izcelsmes paziņojuma teksts ir izcelsmes deklarācijas teksts, kas noteikts EVFTA 1. protokola VI pielikumā.

Eiropas Savienības uzņēmēji, kas jau ir reģistrēti, lai gūtu labumu no citiem preferenču nolīgumiem, izmanto tiem jau piešķirto REX numuru.

---

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/17 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/17

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/Sixt Leasing)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 196/07)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Hyundai Capital Bank Europe GmbH (“HCBE”, Vācija), ko kopīgi kontrolē Santander Consumer Bank AG (“SCB”, Vācija) un Hyundai Capital Services, Inc. (“HCS”, Dienvidkoreja), |
| --- | --- |

—

Hyundai Capital Bank Europe GmbH (“HCBE”, Vācija), ko kopīgi kontrolē Santander Consumer Bank AG (“SCB”, Vācija) un Hyundai Capital Services, Inc. (“HCS”, Dienvidkoreja),

| — | Sixt Leasing SE (“Sixt Leasing”, Vācija). |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing SE (“Sixt Leasing”, Vācija).

Uzņēmums HCBE Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Sixt Leasing.

Koncentrācija tiek veikta publiskā piedāvājumā, kas izziņots 2020. gada 21. februārī.

2.

| — | HCBE: banka, kas nodarbojas ar automobiļu finansēšanas pakalpojumiem, tostarp finanšu nomu, un apdrošināšanas produktu izplatīšanu Vācijā. Uzņēmumu HCBE kopīgi kontrolē SCB un HCS. SCB un Santander grupa Spānijā, kurai pieder SCB, piedāvā līzingu un citus automobiļu finansēšanas pakalpojumus, kā arī izplata apdrošināšanas produktus Vācijā, Francijā un Austrijā un vairākās citās EEZ valstīs. HCS ir Dienvidkorejas automobiļu ražošanas Hyundai Motor Group finanšu pakalpojumu struktūrvienība, |
| --- | --- |

—

HCBE: banka, kas nodarbojas ar automobiļu finansēšanas pakalpojumiem, tostarp finanšu nomu, un apdrošināšanas produktu izplatīšanu Vācijā. Uzņēmumu HCBE kopīgi kontrolē SCB un HCS. SCB un Santander grupa Spānijā, kurai pieder SCB, piedāvā līzingu un citus automobiļu finansēšanas pakalpojumus, kā arī izplata apdrošināšanas produktus Vācijā, Francijā un Austrijā un vairākās citās EEZ valstīs. HCS ir Dienvidkorejas automobiļu ražošanas Hyundai Motor Group finanšu pakalpojumu struktūrvienība,

| — | Sixt Leasing: Vācijā reģistrēts uzņēmums, kas piedāvā automobiļu līzingu un saistītus transportlīdzekļu pārvaldības pakalpojumus Vācijā, Francijā un Austrijā. Uzņēmums arī izplata apdrošināšanas produktus. |
| --- | --- |

—

Sixt Leasing: Vācijā reģistrēts uzņēmums, kas piedāvā automobiļu līzingu un saistītus transportlīdzekļu pārvaldības pakalpojumus Vācijā, Francijā un Austrijā. Uzņēmums arī izplata apdrošināšanas produktus.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9806 – Hyundai Capital Bank Europe/ Sixt Leasing

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/19

---

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 196/08)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“Mór”/“Móri”

Atsauces numurs: PDO-HU-A1333-AM02

Paziņojuma datums: 10.3.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1.   Augstākās kvalitātes produkta veida – vīna “Móri Prémium” – iekļaušana

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | II. Vīnu apraksts |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

II. Vīnu apraksts

| — | III. Īpašās vīndarības metodes |
| --- | --- |

—

III. Īpašās vīndarības metodes

| — | V. Maksimālā raža |
| --- | --- |

—

V. Maksimālā raža

| — | VI. Atļautās vīnogu šķirnes |
| --- | --- |

—

VI. Atļautās vīnogu šķirnes

| — | VII. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| --- | --- |

—

VII. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

| — | VIII. Papildu nosacījumi |
| --- | --- |

—

VIII. Papildu nosacījumi

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Vīna(-u) apraksts |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Vīna(-u) apraksts

| — | Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes |
| --- | --- |

—

Vīndarības metodes – Īpašās vīndarības metodes

| — | Vīndarības metodes – Maksimālās ražas |
| --- | --- |

—

Vīndarības metodes – Maksimālās ražas

| — | Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| --- | --- |

—

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

| — | Papildu nosacījumi |
| --- | --- |

—

Papildu nosacījumi

| c) | Pamatojums: Moras vīna reģionā ir gadsimtu senas pilnmiesīgu, intensīvu un nobriedušu baltvīnu izgatavošanas tradīcijas. Grozījuma mērķis ir aizsargāt šīs tradīcijas, kā arī aizsargāt un izveidot saistītu augstāko kvalitātes kategoriju, nosakot tādas prasības kā zemāks vidējais ražošanas apjoms, labāka vīnogu kvalitāte un atbilstība konkrētām norādītajām vīndarības metodēm. |
| --- | --- |

c)

Pamatojums: Moras vīna reģionā ir gadsimtu senas pilnmiesīgu, intensīvu un nobriedušu baltvīnu izgatavošanas tradīcijas. Grozījuma mērķis ir aizsargāt šīs tradīcijas, kā arī aizsargāt un izveidot saistītu augstāko kvalitātes kategoriju, nosakot tādas prasības kā zemāks vidējais ražošanas apjoms, labāka vīnogu kvalitāte un atbilstība konkrētām norādītajām vīndarības metodēm.

2.   Jaunu atļauto vīnogu šķirņu (‘Generosa’, ‘Pinot Blanc’, ‘Pinot Noir’, ‘Syrah’) iekļaušana

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VI. Atļautās vīnogu šķirnes |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VI. Atļautās vīnogu šķirnes

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Galvenā(-ās) vīnogu šķirne(-es) |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Galvenā(-ās) vīnogu šķirne(-es)

| c) | Pamatojums: Ungārijas vīnogu selekcionāru pēdējās desmitgadēs veiktā darba rezultāts ir vairākas jaunas vīnogu šķirnes, un vienu no tām – ‘Generosa’ – noteiktajā apgabalā jau audzē vairāki audzētāji. Pēdējos gados no šķirnes ‘Generosa’ izgatavotie vīni ir kļuvuši ļoti atzīti gan profesionālajās aprindās, gan arī patērētāju vidū, tādējādi uzlabojot vīna reģiona reputāciju. Šķirne ‘Pinot Blanc’ vīna reģionā tiek audzēta jau vairākas desmitgades, taču to audzē tikai nelielā teritorijā. Vairākas vīna darītavas pārdod augstas kvalitātes vīnus, kas pilnībā izgatavoti no ‘Pinot Blanc’ vīnogām. Šīs šķirnes potenciālu vīna reģionā noteikti var izmantot pilnībā. Atļauja izmantot vīnogu šķirni ‘Pinot Noir’ vīna reģionā ir būtiska ražotājiem, kuri izgatavo gan sārtvīnus, gan arī dzirkstošos vīnus. Sārtvīns ir kategorija, kas atbilst mūsdienu vīna patērētāja gaumei gandrīz visos aspektos, un sārtvīniem, papildinot klasiskos baltvīnus, var būt būtiska nozīme Moras vīna reģionā ar vēsāku klimatu. Šķirne ‘Syrah’ vīna reģionā tiek audzēta jau daudzus gadus, taču to audzē ne pārāk lielā teritorijā. Šķirnes salīdzinoši vēlā ziedēšana un agrā ogu nogatavošanās var būt pozitīvs ieguvums vīna reģionā, kur no tās izgatavo vieglākus vīnus. Šķirnes nodrošinātās pikantās, garšvielu un reizēm minerālu notis padara to īpašu šajā vīna reģionā. |
| --- | --- |

c)

Pamatojums: Ungārijas vīnogu selekcionāru pēdējās desmitgadēs veiktā darba rezultāts ir vairākas jaunas vīnogu šķirnes, un vienu no tām – ‘Generosa’ – noteiktajā apgabalā jau audzē vairāki audzētāji. Pēdējos gados no šķirnes ‘Generosa’ izgatavotie vīni ir kļuvuši ļoti atzīti gan profesionālajās aprindās, gan arī patērētāju vidū, tādējādi uzlabojot vīna reģiona reputāciju. Šķirne ‘Pinot Blanc’ vīna reģionā tiek audzēta jau vairākas desmitgades, taču to audzē tikai nelielā teritorijā. Vairākas vīna darītavas pārdod augstas kvalitātes vīnus, kas pilnībā izgatavoti no ‘Pinot Blanc’ vīnogām. Šīs šķirnes potenciālu vīna reģionā noteikti var izmantot pilnībā. Atļauja izmantot vīnogu šķirni ‘Pinot Noir’ vīna reģionā ir būtiska ražotājiem, kuri izgatavo gan sārtvīnus, gan arī dzirkstošos vīnus. Sārtvīns ir kategorija, kas atbilst mūsdienu vīna patērētāja gaumei gandrīz visos aspektos, un sārtvīniem, papildinot klasiskos baltvīnus, var būt būtiska nozīme Moras vīna reģionā ar vēsāku klimatu. Šķirne ‘Syrah’ vīna reģionā tiek audzēta jau daudzus gadus, taču to audzē ne pārāk lielā teritorijā. Šķirnes salīdzinoši vēlā ziedēšana un agrā ogu nogatavošanās var būt pozitīvs ieguvums vīna reģionā, kur no tās izgatavo vieglākus vīnus. Šķirnes nodrošinātās pikantās, garšvielu un reizēm minerālu notis padara to īpašu šajā vīna reģionā.

3.   Nosaukumu maiņa un citu datu precizēšana

| a) | Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | VII. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu |
| --- | --- | --- |

a)

Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

VII. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

| — | VIII. Papildu nosacījumi |
| --- | --- |

—

VIII. Papildu nosacījumi

| — | IX. Uzraudzība, paraugu ņemšana un vīnu organoleptiskā novērtēšana |
| --- | --- |

—

IX. Uzraudzība, paraugu ņemšana un vīnu organoleptiskā novērtēšana

| b) | Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:






  — | Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē. |
| --- | --- | --- |

b)

Vienotā dokumenta punkts, uz kuru attiecas grozījums:

—

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

| c) | Pamatojums: tehniski grozījumi. |
| --- | --- |

c)

Pamatojums: tehniski grozījumi.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Mór”

“Móri”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

4.   Vīna(-u) apraksts

Vīns – baltvīns

Baltvīni ir zaļgani bālā, salmu dzeltenā vai zeltaini dzeltenā krāsā ar bālām vai gaišām nokrāsām. Vīniem raksturīgs svaigs un dzīvīgs skābenums, ziedu vai augļu notis, vieglums un svaigums. Vīniem lielākoties nepiemīt īpašības, ko nodrošina nogatavināšana mucās. Vīni parasti ir vidēji pilnmiesīgi un aromātiski, ar izteiktu raksturu. Parasti ir viegli atpazīt norādītās vīnogu šķirnes īpašības.

| * | Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –4,6 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –4,6 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Vīns – sārtvīns

Sārtvīni ir sārtā, violetā, lašu (sīpolu mizas) vai gaiši sarkanā krāsā; tie ir viegli un augļaini un paredzēti patēriņam gada laikā.

| * | Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –4,6 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –4,6 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Vīns – sarkanvīns

Sarkanvīni tiek izgatavoti kā pamatvīni ar īsu macerācijas procesu (5–7 dienas) patēriņam gada laikā. Tie ir viegli un vienkārši, un to aromāts un garša atgādina sarkanas ogas. Šie vīni ir gaiša rubīna krāsā.

| * | Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –4,6 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –4,6 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

Vīns – augstākās kvalitātes vīns

Šiem vīniem ir vecināta zelta krāsa. Šiem vīniem raksturīgais izteiktais skābenums un augstā spirta koncentrācija pieļauj ilgāku nogatavināšanu. Ilgākas nogatavināšanas dēļ dominējošas kļūst nogatavināšanas laikā radušās sekundārās garšas, un reizēm vīnu garšai piemīt minerālu notis.

| * | Maksimālā kopējā spirta koncentrācija un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos. |
| --- | --- |

*

| * | Vēlās ražas un izraudzītas ražas baltvīniem un baltvīniem, kas izgatavoti no žuvušām vīnogām, minimālā kopējā spirta koncentrācija ir 12,83 tilp. % un maksimālais gaistošais skābums – 2 g/l. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %) | |
| Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | izteikts vīnskābē –4,6 g/l |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālā kopējā spirta koncentrācija (tilp. %)

Minimālā faktiskā spirta koncentrācija (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

izteikts vīnskābē –4,6 g/l

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

5.   Vīndarības metodes

a)   Īpašās vīndarības metodes

Vīns – vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode:

atļauts izmantot intermitējošu vīna spiedi.

Neatļautās vīndarības metodes:

attiecīgi vīnu ražošanas ierobežojumi:

ir aizliegta augstākās kvalitātes vīnu saldināšana un misas bagātināšana.

Noteikumi par vīnogu ražošanu

Audzēšanas prakse

| 1. | Noteikumi par vīnkoku vainagu veidošanu:






  a) | vīna dārzos, kas stādīti līdz 2010. gada 1. augustam, vīna produktus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu var izgatavot no vīnogām, kas ievāktas vīna dārzos, kuros izmanto jebkādu audzēšanas praksi, kas atļauta iepriekš, ja vien vīna dārzā tiek turpināta ražošana; |
| --- | --- | --- |

1.

Noteikumi par vīnkoku vainagu veidošanu:

a)

vīna dārzos, kas stādīti līdz 2010. gada 1. augustam, vīna produktus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu var izgatavot no vīnogām, kas ievāktas vīna dārzos, kuros izmanto jebkādu audzēšanas praksi, kas atļauta iepriekš, ja vien vīna dārzā tiek turpināta ražošana;

| b) | vīna dārzos, kas stādīti pēc 2010. gada 1. augusta:






  i) | tradicionālais vainags; |
| --- | --- | --- |

b)

vīna dārzos, kas stādīti pēc 2010. gada 1. augusta:

i)

tradicionālais vainags;

| ii) | kausa formas vainags; |
| --- | --- |

ii)

kausa formas vainags;

| iii) | vienkāršā špalera; |
| --- | --- |

iii)

vienkāršā špalera;

| iv) | zema kordona formas vainags; |
| --- | --- |

iv)

zema kordona formas vainags;

| v) | vidēji augsta kordona formas vainags; |
| --- | --- |

v)

vidēji augsta kordona formas vainags;

| vi) | augsta kordona formas vainags. |
| --- | --- |

vi)

augsta kordona formas vainags.

| 2. | Noteikumi par vīnkoku stādījumu biezību vīna dārzā:






  a) | vīna dārzos, kas stādīti līdz 2010. gada 1. augustam, vīna produktus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu var izgatavot no vīnogām, kas ievāktas vīna dārzos, kuros izmanto jebkādu iepriekš atļautu stādījumu biezību, ja vien vīna dārzā tiek turpināta ražošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Noteikumi par vīnkoku stādījumu biezību vīna dārzā:

a)

vīna dārzos, kas stādīti līdz 2010. gada 1. augustam, vīna produktus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu var izgatavot no vīnogām, kas ievāktas vīna dārzos, kuros izmanto jebkādu iepriekš atļautu stādījumu biezību, ja vien vīna dārzā tiek turpināta ražošana;

| b) | vīna dārzos, kas stādīti pēc 2010. gada 1. augusta: ne mazāk kā 3 300 vīnkoki uz hektāru; |
| --- | --- |

b)

vīna dārzos, kas stādīti pēc 2010. gada 1. augusta: ne mazāk kā 3 300 vīnkoki uz hektāru;

| c) | vīna dārzos, kas stādīti pēc 2016. gada 1. augusta: ne mazāk kā 3 500 vīnkoki uz hektāru. |
| --- | --- |

c)

vīna dārzos, kas stādīti pēc 2016. gada 1. augusta: ne mazāk kā 3 500 vīnkoki uz hektāru.

| 3. | Noteikumi par pumpuru skaitu uz vīnkoka vīna dārzā
  “Mór” vīnu atļauts izgatavot no vīnogām, kas ievāktas vīna dārzos, kuros maksimālais pumpuru skaits nepārsniedz 10 pumpurus uz 1 m2. |
| --- | --- |

3.

Noteikumi par pumpuru skaitu uz vīnkoka vīna dārzā

“Mór” vīnu atļauts izgatavot no vīnogām, kas ievāktas vīna dārzos, kuros maksimālais pumpuru skaits nepārsniedz 10 pumpurus uz 1 m2.

| 4. | Ražas novākšanas veids
  Visu ACVN vīnu, augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu, augstas kvalitātes aromatizētu dzirkstošo vīnu un gāzētu pusdzirkstošo vīnu ražošanā ir atļauta vīnogu novākšana ar rokām vai mehanizēta vīnogu novākšana. Augstākās kvalitātes vīnu ražošanā ir atļauta tikai vīnogu novākšana ar rokām.
  Minimālais dabiskais cukura saturs un potenciālā spirta koncentrācija vīnogās
  Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā
  Baltvīni, sārtvīni un sarkanvīni: 9,0 tilp. % –14,9 ungāru misas stiprumā (Magyar mustfok – MM).
  Vēlās ražas un izraudzītas ražas baltvīniem, baltvīniem, kas izgatavoti no žuvušām vīnogām, un augstākās kvalitātes vīniem minimālais dabiskais cukura saturs vīnogās ir 216 g/l, potenciālā spirta koncentrācija ir 12,83 tilp. % un 20 ungāru misas stiprumā (MM).
  Noteikumi par ražas novākšanas datumu un šķirņu norādi
  Audzēšanas prakse
  Ražas novākšanas datuma noteikšana
  Datumu, kad sākas ražas novākšana, katru gadu līdz 20. augustam nosaka vīndaru kopienas padome. Produktam, kas iegūts no vīnogām, kuras novāktas pirms vīndaru kopienas padomes ražas novākšanai noteiktā sākuma datuma, nedrīkst piešķirt ACVN “Mór”/“Móri” izcelsmes sertifikātu, un to arī nedrīkst tirgot ar ACVN marķējumu. Ražas novākšanas sākuma datumu vīnkopības biedrības publicē paziņojuma veidā. Izņēmuma gadījumos (piemēram, laikapstākļu vai infekcijas dēļ) ir pieļaujamas atkāpes no šiem noteikumiem.
  Noteikumi par šķirņu nosaukumu norādi
  Jebkuras kategorijas “Mór” vīna produktu marķējumā ir atļauts norādīt vīnogu šķirnes nosaukumu un tā sinonīmus saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par tādu vīnogu šķirņu klasifikāciju, kas piemērotas vīna izgatavošanai, ievērojot šādus ierobežojumus un papildinājumus:






  a) | ja ir norādīta viena vīnogu šķirne, produktam 85 % apmērā jābūt izgatavotam no šīs šķirnes vīnogām; |
| --- | --- | --- |

4.

Ražas novākšanas veids

Visu ACVN vīnu, augstas kvalitātes dzirkstošo vīnu, augstas kvalitātes aromatizētu dzirkstošo vīnu un gāzētu pusdzirkstošo vīnu ražošanā ir atļauta vīnogu novākšana ar rokām vai mehanizēta vīnogu novākšana. Augstākās kvalitātes vīnu ražošanā ir atļauta tikai vīnogu novākšana ar rokām.

Minimālais dabiskais cukura saturs un potenciālā spirta koncentrācija vīnogās

Attiecīgi ierobežojumi vīnu ražošanā

Baltvīni, sārtvīni un sarkanvīni: 9,0 tilp. % –14,9 ungāru misas stiprumā (Magyar mustfok – MM).

Vēlās ražas un izraudzītas ražas baltvīniem, baltvīniem, kas izgatavoti no žuvušām vīnogām, un augstākās kvalitātes vīniem minimālais dabiskais cukura saturs vīnogās ir 216 g/l, potenciālā spirta koncentrācija ir 12,83 tilp. % un 20 ungāru misas stiprumā (MM).

Noteikumi par ražas novākšanas datumu un šķirņu norādi

Audzēšanas prakse

Ražas novākšanas datuma noteikšana

Datumu, kad sākas ražas novākšana, katru gadu līdz 20. augustam nosaka vīndaru kopienas padome. Produktam, kas iegūts no vīnogām, kuras novāktas pirms vīndaru kopienas padomes ražas novākšanai noteiktā sākuma datuma, nedrīkst piešķirt ACVN “Mór”/“Móri” izcelsmes sertifikātu, un to arī nedrīkst tirgot ar ACVN marķējumu. Ražas novākšanas sākuma datumu vīnkopības biedrības publicē paziņojuma veidā. Izņēmuma gadījumos (piemēram, laikapstākļu vai infekcijas dēļ) ir pieļaujamas atkāpes no šiem noteikumiem.

Noteikumi par šķirņu nosaukumu norādi

Jebkuras kategorijas “Mór” vīna produktu marķējumā ir atļauts norādīt vīnogu šķirnes nosaukumu un tā sinonīmus saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem par tādu vīnogu šķirņu klasifikāciju, kas piemērotas vīna izgatavošanai, ievērojot šādus ierobežojumus un papildinājumus:

a)

ja ir norādīta viena vīnogu šķirne, produktam 85 % apmērā jābūt izgatavotam no šīs šķirnes vīnogām;

| b) | ja ir norādītas vairākas vīnogu šķirnes, produktam 100 % apmērā jābūt izgatavotam no norādīto šķirņu vīnogām; |
| --- | --- |

b)

ja ir norādītas vairākas vīnogu šķirnes, produktam 100 % apmērā jābūt izgatavotam no norādīto šķirņu vīnogām;

| c) | ir aizliegts norādīt vīnogu šķirni “Mór” vīniem, uz kuriem attiecas ierobežotā norāde Muskotály (muskatvīns). |
| --- | --- |

c)

ir aizliegts norādīt vīnogu šķirni “Mór” vīniem, uz kuriem attiecas ierobežotā norāde Muskotály (muskatvīns).

b)   Maksimālās ražas

Vīns – baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns:

100 hl no hektāra;

Vīns – baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns:

13 600 kg vīnogu no hektāra;

Vīns – augstākās kvalitātes vīns:

60 hl no hektāra;

Vīns – augstākās kvalitātes vīns:

8 500 kg vīnogu no hektāra;

Vīns – augstākās kvalitātes vīns, konkrēti, vēlās ražas un izraudzītas ražas vīni:

45 hl no hektāra;

Vīns – augstākās kvalitātes vīns, konkrēti, vēlās ražas un izraudzītas ražas vīni:

8 000 kg vīnogu no hektāra;

Vīns – augstākās kvalitātes vīns, konkrēti, no žuvušām vīnogām izgatavoti vīni un ledus vīns:

20 hl no hektāra;

Vīns – augstākās kvalitātes vīns, konkrēti, no žuvušām vīnogām izgatavoti vīni un ledus vīns:

5 000 kg vīnogu no hektāra.

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar ACVN “Mór”/“Móri” apzīmēta vīna produkta izgatavošanā var izmantot vīnogas, kas iegūtas vīna dārzos, kuri atbilstīgi vīna dārzu kadastram (Moras vīna reģions) klasificēti kā I un II kategorijas vīna dārzi un kuri ietilpst Csákberény, Csókakő, Mora, Pusztavám, Söréd un Zámoly (Fejēras meģē) pašvaldību administratīvajā teritorijā.

7.   Galvenās vīnogu šķirnes

| | ‘Syrah’ – ‘Blauer syrah’ |
| --- | --- |

‘Syrah’ – ‘Blauer syrah’

| | ‘Tramini’ – ‘Traminer’ |
| --- | --- |

‘Tramini’ – ‘Traminer’

| | ‘Syrah’ – ‘Serine noir’ |
| --- | --- |

‘Syrah’ – ‘Serine noir’

| | ‘Királyleányka’ – ‘Feteasca regale’ |
| --- | --- |

‘Királyleányka’ – ‘Feteasca regale’

| | ‘Syrah’ – ‘Marsanne noir’ |
| --- | --- |

‘Syrah’ – ‘Marsanne noir’

| | ‘Sauvignon’ – ‘Sovinjon’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon’ – ‘Sovinjon’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Kék rulandi’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Kék rulandi’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Savagnin noir’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Savagnin noir’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Pinot cernii’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Pinot cernii’

| | ‘Leányka’ – ‘Leányszőlő’ |
| --- | --- |

‘Leányka’ – ‘Leányszőlő’

| | ‘Olasz rizling’ – ‘Nemes rizling’ |
| --- | --- |

‘Olasz rizling’ – ‘Nemes rizling’

| | ‘Tramini’ – ‘Roter traminer’ |
| --- | --- |

‘Tramini’ – ‘Roter traminer’

| | ‘Cabernet franc’ – ‘Carbonet’ |
| --- | --- |

‘Cabernet franc’ – ‘Carbonet’

| | ‘Tramini’ – ‘Savagnin rose’ |
| --- | --- |

‘Tramini’ – ‘Savagnin rose’

| | ‘Pinot blanc’ – ‘Weissburgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot blanc’ – ‘Weissburgunder’

| | ‘Olasz rizling’ – ‘Taljanska grasevina’ |
| --- | --- |

‘Olasz rizling’ – ‘Taljanska grasevina’

| | ‘Chardonnay’ – ‘Kereklevelű’ |
| --- | --- |

‘Chardonnay’ – ‘Kereklevelű’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Pignula’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Pignula’

| | ‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bianco’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bianco’

| | ‘Olasz rizling’ – ‘Grasevina’ |
| --- | --- |

‘Olasz rizling’ – ‘Grasevina’

| | ‘Leányka’ – ‘Dievcenske hrozno’ |
| --- | --- |

‘Leányka’ – ‘Dievcenske hrozno’

| | ‘Szürkebarát’ – ‘Auvergans gris’ |
| --- | --- |

‘Szürkebarát’ – ‘Auvergans gris’

| | ‘Irsai olivér’ – ‘Zolotis’ |
| --- | --- |

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotis’

| | ‘Kékfrankos’ – ‘Blaufränkisch’ |
| --- | --- |

‘Kékfrankos’ – ‘Blaufränkisch’

| | ‘Királyleányka’ – ‘Galbena de ardeal’ |
| --- | --- |

‘Királyleányka’ – ‘Galbena de ardeal’

| | ‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau blanc’ |
| --- | --- |

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau blanc’

| | ‘Szürkebarát’ – ‘Pinot gris’ |
| --- | --- |

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot gris’

| | ‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau bijeli’ |
| --- | --- |

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau bijeli’

| | ‘Zenit’ |
| --- | --- |

‘Zenit’

| | ‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon blanc’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon blanc’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Weiler’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Weiler’

| | ‘Ezerjó’ – ‘Korponai’ |
| --- | --- |

‘Ezerjó’ – ‘Korponai’

| | ‘Rizlingszilváni’ – ‘Rizvanac’ |
| --- | --- |

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rizvanac’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Pinot tinto’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Pinot tinto’

| | ‘Irsai olivér’ – ‘Muskat olivér’ |
| --- | --- |

‘Irsai olivér’ – ‘Muskat olivér’

| | ‘Tramini’ – ‘Gewürtztraminer’ |
| --- | --- |

‘Tramini’ – ‘Gewürtztraminer’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Kisburgundi kék’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Kisburgundi kék’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Spätburgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Spätburgunder’

| | ‘Zöld veltelíni’ – ‘Zöldveltelíni’ |
| --- | --- |

‘Zöld veltelíni’ – ‘Zöldveltelíni’

| | ‘Szürkebarát’ – ‘Pinot grigio’ |
| --- | --- |

‘Szürkebarát’ – ‘Pinot grigio’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat lunel’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat lunel’

| | ‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner muskateller’ |
| --- | --- |

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner muskateller’

| | ‘Tramini’ – ‘Traminer rosso’ |
| --- | --- |

‘Tramini’ – ‘Traminer rosso’

| | ‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner veltliner’ |
| --- | --- |

‘Zöld veltelíni’ – ‘Grüner veltliner’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Pino csernüj’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Pino csernüj’

| | ‘Rizlingszilváni’ – ‘Rivaner’ |
| --- | --- |

‘Rizlingszilváni’ – ‘Rivaner’

| | ‘Tramini’ – ‘Tramin cervené’ |
| --- | --- |

‘Tramini’ – ‘Tramin cervené’

| | ‘Kékfrankos’ – ‘Moravka’ |
| --- | --- |

‘Kékfrankos’ – ‘Moravka’

| | ‘Kékfrankos’ – ‘Blauer lemberger’ |
| --- | --- |

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer lemberger’

| | ‘Irsai olivér’ – ‘Irsai’ |
| --- | --- |

‘Irsai olivér’ – ‘Irsai’

| | ‘Rajnai rizling’ – ‘Rhine riesling’ |
| --- | --- |

‘Rajnai rizling’ – ‘Rhine riesling’

| | ‘Cabernet franc’ – ‘Cabernet’ |
| --- | --- |

‘Cabernet franc’ – ‘Cabernet’

| | ‘Chardonnay’ – ‘Chardonnay blanc’ |
| --- | --- |

‘Chardonnay’ – ‘Chardonnay blanc’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat zlty’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat zlty’

| | ‘Ezerjó’ – ‘Tausendachtgute’ |
| --- | --- |

‘Ezerjó’ – ‘Tausendachtgute’

| | ‘Királyleányka’ – ‘Eerdei sárga’ |
| --- | --- |

‘Királyleányka’ – ‘Eerdei sárga’

| | ‘Ezerjó’ – ‘Szadocsina’ |
| --- | --- |

‘Ezerjó’ – ‘Szadocsina’

| | ‘Rajnai rizling’ – ‘Rheinriesling’ |
| --- | --- |

‘Rajnai rizling’ – ‘Rheinriesling’

| | ‘Királyleányka’ – ‘Little princess’ |
| --- | --- |

‘Királyleányka’ – ‘Little princess’

| | ‘Cabernet franc’ – ‘Kaberne fran’ |
| --- | --- |

‘Cabernet franc’ – ‘Kaberne fran’

| | ‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling’ |
| --- | --- |

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling’

| | ‘Cabernet franc’ – ‘Gros vidur’ |
| --- | --- |

‘Cabernet franc’ – ‘Gros vidur’

| | ‘Merlot’ |
| --- | --- |

‘Merlot’

| | ‘Királyleányka’ – ‘Königstochter’ |
| --- | --- |

‘Királyleányka’ – ‘Königstochter’

| | ‘Olasz rizling’ – ‘Welschrieslig’ |
| --- | --- |

‘Olasz rizling’ – ‘Welschrieslig’

| | ‘Ottonel muskotály’ – ‘Muskat ottonel’ |
| --- | --- |

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muskat ottonel’

| | ‘Leányka’ – ‘Feteasca alba’ |
| --- | --- |

‘Leányka’ – ‘Feteasca alba’

| | ‘Rajnai rizling’ – ‘Weisser riesling’ |
| --- | --- |

‘Rajnai rizling’ – ‘Weisser riesling’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat bélüj’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat bélüj’

| | ‘Királyleányka’ – ‘Königliche mädchentraube’ |
| --- | --- |

‘Királyleányka’ – ‘Königliche mädchentraube’

| | ‘Rajnai rizling’ – ‘Johannisberger’ |
| --- | --- |

‘Rajnai rizling’ – ‘Johannisberger’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Rulandski modre’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Rulandski modre’

| | ‘Pinot blanc’ – ‘Pinot beluj’ |
| --- | --- |

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot beluj’

| | ‘Syrah’ – ‘Shiraz’ |
| --- | --- |

‘Syrah’ – ‘Shiraz’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat de lunel’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat de lunel’

| | ‘Olasz rizling’ – ‘Risling vlassky’ |
| --- | --- |

‘Olasz rizling’ – ‘Risling vlassky’

| | ‘Cabernet Sauvignon’ |
| --- | --- |

‘Cabernet Sauvignon’

| | ‘Chardonnay’ – ‘Ronci bilé’ |
| --- | --- |

‘Chardonnay’ – ‘Ronci bilé’

| | ‘Szürkebarát’ – ‘Grauburgunder’ |
| --- | --- |

‘Szürkebarát’ – ‘Grauburgunder’

| | ‘Szürkebarát’ – ‘Ruländer’ |
| --- | --- |

‘Szürkebarát’ – ‘Ruländer’

| | ‘Cabernet franc’ – ‘Carmenet’ |
| --- | --- |

‘Cabernet franc’ – ‘Carmenet’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Muskat weisser’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Muskat weisser’

| | ‘Cserszegi fűszeres’ |
| --- | --- |

‘Cserszegi fűszeres’

| | ‘Ottonel muskotály’ – ‘Muscat ottonel’ |
| --- | --- |

‘Ottonel muskotály’ – ‘Muscat ottonel’

| | ‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau’ |
| --- | --- |

‘Rizlingszilváni’ – ‘Müller thurgau’

| | ‘Kékfrankos’ – ‘Limberger’ |
| --- | --- |

‘Kékfrankos’ – ‘Limberger’

| | ‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bijeli’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon’ – ‘Sauvignon bijeli’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Moscato bianco’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Moscato bianco’

| | ‘Pinot blanc’ – ‘Fehér burgundi’ |
| --- | --- |

‘Pinot blanc’ – ‘Fehér burgundi’

| | ‘Ezerjó’ – ‘Trummertraube’ |
| --- | --- |

‘Ezerjó’ – ‘Trummertraube’

| | ‘Leányka’ – ‘Mädchentraube’ |
| --- | --- |

‘Leányka’ – ‘Mädchentraube’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Weisser’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Weisser’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat blanc’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat blanc’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat de frontignan’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat de frontignan’

| | ‘Ezerjó’ – ‘Tausendgute’ |
| --- | --- |

‘Ezerjó’ – ‘Tausendgute’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Pinot nero’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Pinot nero’

| | ‘Ottonel muskotály’ – ‘Miszket otonel’ |
| --- | --- |

‘Ottonel muskotály’ – ‘Miszket otonel’

| | ‘Királyleányka’ – ‘Dánosi leányka’ |
| --- | --- |

‘Királyleányka’ – ‘Dánosi leányka’

| | ‘Kékfrankos’ – ‘Blauer limberger’ |
| --- | --- |

‘Kékfrankos’ – ‘Blauer limberger’

| | ‘Olasz rizling’ – ‘Riesling italien’ |
| --- | --- |

‘Olasz rizling’ – ‘Riesling italien’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Kék burgundi’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Kék burgundi’

| | ‘Pinot blanc’ – ‘Pinot bianco’ |
| --- | --- |

‘Pinot blanc’ – ‘Pinot bianco’

| | ‘Ezerjó’ – ‘Kolmreifler’ |
| --- | --- |

‘Ezerjó’ – ‘Kolmreifler’

| | ‘Generosa’ |
| --- | --- |

‘Generosa’

| | ‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling blanc’ |
| --- | --- |

‘Rajnai rizling’ – ‘Riesling blanc’

| | ‘Syrah’ – ‘Sirac’ |
| --- | --- |

‘Syrah’ – ‘Sirac’

| | ‘Chardonnay’ – ‘Morillon blanc’ |
| --- | --- |

‘Chardonnay’ – ‘Morillon blanc’

| | ‘Zöld veltelíni’ – ‘Veltlinské zelené’ |
| --- | --- |

‘Zöld veltelíni’ – ‘Veltlinské zelené’

| | ‘Pinot noir’ – ‘Blauer burgunder’ |
| --- | --- |

‘Pinot noir’ – ‘Blauer burgunder’

| | ‘Olasz rizling’ – ‘Olaszrizling’ |
| --- | --- |

‘Olasz rizling’ – ‘Olaszrizling’

| | ‘Szürkebarát’ – ‘Graumönch’ |
| --- | --- |

‘Szürkebarát’ – ‘Graumönch’

| | ‘Cabernet franc’ – ‘Gros cabernet’ |
| --- | --- |

‘Cabernet franc’ – ‘Gros cabernet’

| | ‘Irsai olivér’ – ‘Zolotisztüj rannüj’ |
| --- | --- |

‘Irsai olivér’ – ‘Zolotisztüj rannüj’

| | ‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat sylvaner’ |
| --- | --- |

‘Sárga muskotály’ – ‘Muscat sylvaner’

8.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Vīns (1)

1.   Noteiktā apgabala apraksts

a)   Dabas un kultūras faktori

Viens no Ungārijas mazākajiem vēsturiskajiem vīna reģioniem – Moras vīna reģions – atrodas Fejēras meģē Moras ielejā, ko ieskauj Vērtešs (Vértes) un Bakoņa (Bakony), Vērteša pusē.

Vīna reģiona mikroklimatu un valdošo vēju virzienu ietekmē Moras ieleja, kas ir tektoniskā nomata līnija starp Bakoņu un Vērtešu. Mūsdienu ģeomorfoloģiju noteica zemes virsmas veidošanās vēlīnajā pliocēnā un kvartārajā periodā, kad veidojās pakalni ar grants virsmu, garām un platām korēm un nelīdzenām un viegli slīpām nogāzēm. Vērtešs ir vidēja karsta kalnu grēda ar nelīdzenu struktūru.

Brūnā meža augsne ar māla slāņiem un brūnā augsne galvenokārt veidojās uz dzeltenzemes, kas sajaukta ar kaļķakmens iežiem un oligocēna smiltīm. Dolomītu un kaļķakmeni klāj trūdzemes augsnes.

Klimats ir piemērots vīnkoku audzēšanai, lai gan tas ir vēsāks nekā vidējais vīnkoku audzēšanas klimats. Ziemas ir maigas, un gada laikā vērojama ievērojama gaisa maiņa. Saule visu vasaru apspīd lielāko daļu vīna dārzu. Gada vidējā temperatūra ir 10 °C. Apgabalam raksturīgi mēreni gaismas apstākļi, un nokrišņu daudzums ir 600–650 mm. Lielākā daļa nokrišņu nokrīt vasaras laikā, un vismazāk nokrišņu ir februārī un martā. Valdošie vēji ir ziemeļrietumu vēji. Laiks parasti ir mēreni vēss un salīdzinoši lietains.

b)   Cilvēkfaktori

Tiek uzskatīts, ka vīnkopība šajā apgabalā sākusies romiešu laikos. Taču pēc Ungārijas valsts dibināšanas 11. gadsimtā izdotie dokumenti sniedz skaidras liecības par vietējo vīnkopību. Pirmās rakstiskās liecības sniegtas pēc Ungārijas iekarošanas viduslaikos. Lorda Miklós Csák testamentā 1231. gadā pirmo reizi minēti Vajal (Moras) vīna dārzi.

Osmaņu valdīšana vīnkopību šajā reģionā ietekmēja negatīvi. Turku garnizons, kas atkāpās no Csókakő pils, nodedzināja ciemus, iznīcinot arī vīna dārzus.

Tiek uzskatīts, ka izšķiroša nozīme turpmākajā vīna dārzu atjaunošanā bija Mazāko brāļu kapucīnu ordenim un vāciešiem (tie šajā reģionā ieradās ar Hohburgiem un Lambergiem), kuri ieradās ar modernu aprīkojumu un izsmalcinātām vīnkopības un vīna darīšanas tradīcijām. Moras kapucīnu mūki, kas dibināja savu klosteri laikposmā no 1694. līdz 1696. gadam, saglabāja ciešu saikni ar ordeņa mūkiem Tokajā. Leģenda vēsta, ka Tokajas mūki nosūtīja Moras kapucīnu mūkiem ‘Ezerjó’ vīnogu šķirnes spraudeņus, lai palīdzētu viņiem atjaunot vīna dārzus.

Pēc vīna dārzu pārstādīšanas un pēc filoksēras epidēmijas ‘Ezerjó’ šķirne, kurai mūsdienās ir nosaukums ‘Hungaricum’, kļuva par galveno vīnogu šķirni vīna reģionā. Vīnkopības un vīna darīšanas nozares atlabšana būtiski ietekmēja to, ka Mora 1758. gadā kļuva par tirgus pilsētu.

Saskaņā ar vēstures liecībām žuvušas vīnogas pirmo reizi vīna reģionā tika ievāktas 1834. gadā. Pateicoties tam, ka vīns bija viegli pārvadājams, 19. gadsimtā arvien lielāks daudzums reģiona vīnu tika pārdoti Austrijas tirgū.

Lai gan pirmā vīndaru kopiena šajā apgabalā tika izveidota apdzīvotā vietā Csákberény 1882. gadā, pēc pieteikuma iesniegšanas 1901. gadā ar dekrētu 1928. gadā tika reģistrēta neatkarīga Moras vīna reģiona izveide.

Laikposmā pēc Otrā pasaules kara līdz 20. gadsimta 80. gadu beigām Moras Valsts saimniecība nodrošināja tehnoloģisko bāzi vīnkopībai un vīnogu pārstrādei un nepieciešamās noliktavas, kā arī šī saimniecība lielā mērā nodrošināja tirdzniecības iespējas vīna reģionā. Līdz 20. gadsimta 80. gadu vidum vīnkopības apgabals atkal bija sasniedzis iepriekšējos gadsimtos pieredzēto lielo uzplaukumu. Bija nodrošināts ne tikai vietējais tirgus – tirdzniecība galvenokārt bija vērsta uz eksportu uz Padomju Savienību.

Pēc politiskā režīma maiņas 1990. gadā Valsts saimniecība tika likvidēta un vīnkopības iestrādes izpostītas, un pēc privatizācijas vīna reģiona liktenis atkal nonāca vietējās lēmējvaras, atsevišķu lauksaimnieku un vīna darītavu rokās. Taču šīs norises būtiski izmainīja vīnkopības un vīndarības struktūru. Daudzas ģimenes kļuva par vīnkopjiem pēc profesijas, un patlaban Morā un tās apkārtnē ir daudzas plaukstošas vīna darītavas. Vīnkopības apgabals vīna reģionā ir samazināts līdz 685 ha.

Pateicoties attīstībai un šo ģimenes vīna darītavu gadsimtiem senām zināšanām un pieredzei, Moras vīni kļūst arvien populārāki patērētāju vidū. Par šādu tendenci liecina neskaitāmas zelta medaļas, kas iegūtas valsts un starptautiskos vīna konkursos, kā arī tirdzniecības attīstība ārvalstu tirgos.

Vīns (2)

2.   Vīnu apraksts

Moras vīniem piemīt bagātīga smaržu un aromātu buķete, salīdzinoši augsta spirta koncentrācija un skābenums, un tie ir patīkami un parasti sausi. Izteiksmīgais un pilnmiesīgais raksturs un līdzsvarotais skābenums padara šos vīnus ļoti baudāmus. It īpaši labi ražas gadi nodrošina harmoniskus vīnus, kuriem raksturīgs izteikts skābenums un attiecīgā garša, kas, ja tiek izmantotas pareizās vīndarības metodes un nogatavināšana, kļūst par augstākās kvalitātes vīniem.

Moras vīni literatūrā visbiežāk tiek raksturoti kā noturīgi, izteikti un “vīrišķīgi”. Reģiona vīniem ir tāds raksturs, garša, cukura saturs un skābenums, kas parasti raksturīgs izciliem vīniem. Kaļķainā augsne nodrošina vīniem raksturīgo skābenumu, un, pateicoties tam, vīniem piemīt izcila garša. Jau pieminētais vīniem piemītošais skābenums nodrošina iespēju uzglabāt izraudzītu šķirņu augstākās kvalitātes vīnus, un tādējādi tie var veidoties un nogatavoties vairākus gadus.

Moras ielejai raksturīgs sausums, un tādēļ vīnogulāju sēnīšu slimības nav plaši izplatītas. Tādējādi lielākoties ražas gados iespējams pārstrādāt veselīgas vīnogas. Arī baltvīni, kas izgatavoti no veselīgām ogām, ir lieliski piemēroti ilgstošai nogatavināšanai un vēsturisku vīnu (“muzeális borok”) izgatavošanai.

Labvēlīgos laikapstākļos ‘Ezerjó’ šķirnes vīnogas nogatavojoties iegūst zeltaini dzeltenu krāsu un izcilu garšu. Atsevišķos ražas gados var tikt izmantotas pārgatavinātas vīnogas, lai izgatavotu īpašas kvalitātes pamatvīnu.

3.   Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

Pateicoties dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, Moras vīna reģionā jau vairākus gadsimtus tiek izgatavoti visā valstī iecienīti vīni.

Labvēlīgais mezoklimats un mikroklimats kalnu un pakalnu dienvidu un dienvidrietumu nogāzēs nodrošina labus vietējos vīnogulāju audzēšanas apstākļus.

Ielejai raksturīgais sausums ir lieliska priekšrocība cīņā pret sēnīšu izraisītām vīnogulāju slimībām, kā arī lai mazinātu salnas riskus vai izvairītos no tiem vai lai ietekmētu salnu biežumu. Citas priekšrocības ir labvēlīgs vērsums pret debespusēm un saules gaismas izmantošana stāvajās dienvidrietumu nogāzēs Moras ielejas nomalē. Moras vīnu īpašo raksturu nodrošina arī salīdzinoši augstais kaļķu saturs augsnēs.

Vīnkopībai un vīndarībai reģionā ir ļoti daudz unikālu tradīciju, kurām ir būtiska ilgtermiņa ietekme. Salīdzinājumā ar citiem vīna reģioniem būtiskas vīnkopības un vīnogu pārstrādes atšķirības nosaka tas, ka, pirmkārt, vāciski runājošie ienācēji izmantoja savas dzimtenes reģioniem raksturīgās vīnkopības metodes, otrkārt, jaunas vīnkopības un vīndarības metodes ieviesa kapucīnu mūki un, treškārt, šīs īpatnības lielākoties attīstījās vietējā mērogā un izolēti.

Tradicionālajos vīna dārzos joprojām tiek izmantota pilnīga izgriešana un tradicionālā vainaga veidošana ar balstiem, kura ir raksturīga vīna reģionam un kuras mērķis ir nodrošināt, lai ķekari būtu pēc iespējas tuvāk augsnei, kas dienas laikā uzsilst, tādējādi nodrošinot labu nogatavošanos un labāku kvalitāti. Moras vīna ražotāji vīnkoku audzēšanā šo pieeju izmanto līdz mūsdienām. Visi vīna darītāji reģionā cenšas saglabāt zemu vainagu veidošanas metodes.

Arī rūpīga pumpuru izgriešana palīdz nodrošināt vienmērīgu pumpuru izvietojumu, kas veicina veselīgu vīnogu attīstību, kas ir ļoti būtiska augļaino “Mór” vīnu izgatavošanai.

Šādā veidā iegūtās izejvielas ir lielā mērā piemērotas ilgākai nogatavināšanai, piemēram, augstākās kvalitātes vīnu gadījumā, ko vīna reģionā tradicionāli izgatavo, izmantojot mucas. Iemesls – mazāks virsmas laukums nodrošina ilgāku nogatavināšanu koka mucās.

Vīnogu šķirni ‘Ezerjó’, kas līdz 20. gadsimta 50. gadiem bija galvenā vīnogu šķirne un vīna reģiona preču zīme, kopš tā laika papildina vairākas citas šķirnes – galvenokārt balto vīnogu šķirnes. Cita starpā tās ir ‘Zöld veltelíni’, ‘Rizlingszilváni’, ‘Rajnai rizling’, ‘Chardonnay’, ‘Leányka’, ‘Királyleányka’, ‘Sauvignon’, ‘Szürkebarát’ un ‘Tramini’, kā arī dažas zilo vīnogu šķirnes, kuras audzē ļoti mazā platībā. Vīna reģiona nozīmīgākā vīnogu šķirne joprojām ir ‘Ezerjó’, ko audzē gandrīz trešdaļā apgabala.

Tādējādi Moras vīns joprojām bieži vien tiek saistīts ar nosaukumu “Móri Ezerjó”, kas radās nejauši, labam ražošanas apgabalam sastopoties ar izcilu šķirni. Vīnogu šķirni audzē vairākās vietās Ungārijā, taču tās īstā mājvieta ir Vērteša nogāzes.

9.   Papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums un citas prasības)

Noteikumi par norādēm (1)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

| a) | marķējumā var sniegt norādi “oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) un tās variantus ungāru valodā, kā arī jebkurā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām; |
| --- | --- |

a)

marķējumā var sniegt norādi “oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) un tās variantus ungāru valodā, kā arī jebkurā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām;

| b) | ar ACVN “Mór”/“Móri” apzīmēta vīna marķējumā vārdus “oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) var aizstāt ar vārdiem “védett eredetű bor” (vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu); |
| --- | --- |

b)

ar ACVN “Mór”/“Móri” apzīmēta vīna marķējumā vārdus “oltalom alatt álló eredetmegjelölés” (aizsargāts cilmes vietas nosaukums) var aizstāt ar vārdiem “védett eredetű bor” (vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu);

| c) | aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Mór” var aizstāt ar norādi “Móri” vai “Móri borvidék” (Moras vīna reģions). Marķējumā var norādīt arī VIII sadaļas 1.1.2. punktā minēto pašvaldību nosaukumu gramatisko variantu ar galotni “-i”; |
| --- | --- |

c)

aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Mór” var aizstāt ar norādi “Móri” vai “Móri borvidék” (Moras vīna reģions). Marķējumā var norādīt arī VIII sadaļas 1.1.2. punktā minēto pašvaldību nosaukumu gramatisko variantu ar galotni “-i”;

| d) | visu pamatvīnu un jauno vīnu marķējumā obligāti jānorāda ražas gads; |
| --- | --- |

d)

visu pamatvīnu un jauno vīnu marķējumā obligāti jānorāda ražas gads;

| e) | norādot ražas gadu, 85 % vīna jābūt izgatavotam no attiecīgā ražas gada vīnogām. Izņēmums attiecas uz pamatvīniem vai jauniem vīniem, kā arī uz “virgin vintage” vai “pirmās ražas” vīniem, kuriem pilnībā jābūt izgatavotiem no attiecīgās ražas; |
| --- | --- |

e)

norādot ražas gadu, 85 % vīna jābūt izgatavotam no attiecīgā ražas gada vīnogām. Izņēmums attiecas uz pamatvīniem vai jauniem vīniem, kā arī uz “virgin vintage” vai “pirmās ražas” vīniem, kuriem pilnībā jābūt izgatavotiem no attiecīgās ražas;

| f) | jebkurā “Mór”/“Móri” vīna marķējumā var sniegt norādes “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā), “termelői palackozás” (pudelēs pildījis ražotājs) vai “pinceszövetkezetben palackozva” (pildīts pudelēs vīndaru kooperatīvā); |
| --- | --- |

f)

jebkurā “Mór”/“Móri” vīna marķējumā var sniegt norādes “termőhelyen palackozva” (pildīts pudelēs ražošanas apgabalā), “termelői palackozás” (pudelēs pildījis ražotājs) vai “pinceszövetkezetben palackozva” (pildīts pudelēs vīndaru kooperatīvā);

| g) | norādi “rozé” var aizstāt ar “rosé” un norādi “küvé” var aizstāt ar norādi “cuvée”. |
| --- | --- |

g)

norādi “rozé” var aizstāt ar “rosé” un norādi “küvé” var aizstāt ar norādi “cuvée”.

Noteikumi par norādēm (2)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

| h) | norādi “Küvé” vai “cuvée” var sniegt tādu vīnu marķējumā, kuri izgatavoti, sajaucot vairākas vīnogu šķirnes, un vīnogu šķirnes, no kurām izgatavots cuvée, var norādīt dilstošā secībā atkarībā no attiecīgās vīnogu šķirnes proporcijas, lai sniegtu informāciju patērētājiem. Ja tiek norādītas vīnogu šķirnes, ir jānorāda visas šķirnes, no kurām izgatavots cuvée; |
| --- | --- |

h)

norādi “Küvé” vai “cuvée” var sniegt tādu vīnu marķējumā, kuri izgatavoti, sajaucot vairākas vīnogu šķirnes, un vīnogu šķirnes, no kurām izgatavots cuvée, var norādīt dilstošā secībā atkarībā no attiecīgās vīnogu šķirnes proporcijas, lai sniegtu informāciju patērētājiem. Ja tiek norādītas vīnogu šķirnes, ir jānorāda visas šķirnes, no kurām izgatavots cuvée;

| i) | marķējumā var sniegt norādi “Öreg tőkék bora” (vīns izgatavots no vecu vīnkoku vīnogām), ja vismaz 85 % vīna iegūti vīna dārzā, kurā vīnkoki ir vairāk nekā 40 gadus veci; |
| --- | --- |

i)

marķējumā var sniegt norādi “Öreg tőkék bora” (vīns izgatavots no vecu vīnkoku vīnogām), ja vismaz 85 % vīna iegūti vīna dārzā, kurā vīnkoki ir vairāk nekā 40 gadus veci;

| j) | norādi “birtokbor” (vīns no saimniecībā audzētām vīnogām) atļauts izmantot “Mór” vīnu marķējumā tādā gadījumā, ja vīnogas, kas izmantotas kā izejvielas vīnu izgatavošanā, pilnībā audzētas konkrētajā saimniecībā. Ja vīna darītava ir ģimenes uzņēmums, norādi “birtokbor” (vīns no saimniecībā audzētām vīnogām) var sniegt arī tādu vīnu marķējumā, kuri izgatavoti no vīnogām, kuras audzētas ģimenes locekļu apstrādātos vīna dārzos; |
| --- | --- |

j)

norādi “birtokbor” (vīns no saimniecībā audzētām vīnogām) atļauts izmantot “Mór” vīnu marķējumā tādā gadījumā, ja vīnogas, kas izmantotas kā izejvielas vīnu izgatavošanā, pilnībā audzētas konkrētajā saimniecībā. Ja vīna darītava ir ģimenes uzņēmums, norādi “birtokbor” (vīns no saimniecībā audzētām vīnogām) var sniegt arī tādu vīnu marķējumā, kuri izgatavoti no vīnogām, kuras audzētas ģimenes locekļu apstrādātos vīna dārzos;

| k) | norādes “késői szüretelésű bor” (vēlās ražas vīns), “válogatott szüretelésű bor” (izraudzītas ražas vīns), “főbor” (pamatvīns), “jégbor” (ledus vīns) un “töppedt szőlőből készült bor” (vīns no žuvušām vīnogām) var sniegt tikai augstākās kvalitātes vīna marķējumā. |
| --- | --- |

k)

norādes “késői szüretelésű bor” (vēlās ražas vīns), “válogatott szüretelésű bor” (izraudzītas ražas vīns), “főbor” (pamatvīns), “jégbor” (ledus vīns) un “töppedt szőlőből készült bor” (vīns no žuvušām vīnogām) var sniegt tikai augstākās kvalitātes vīna marķējumā.

Citas ierobežotas norādes, ko atļauts izmantot

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

| — | “Muzeális bor” (vēsturisks vīns) – baltvīns, augstākās kvalitātes vīns, |
| --- | --- |

—

“Muzeális bor” (vēsturisks vīns) – baltvīns, augstākās kvalitātes vīns,

| — | “Birtokbor” (vīns no saimniecībā audzētām vīnogām) – visi vīni, |
| --- | --- |

—

“Birtokbor” (vīns no saimniecībā audzētām vīnogām) – visi vīni,

| — | “Öreg tőkék bora” (vīns izgatavots no vecu vīnkoku vīnogām) – visi vīni, |
| --- | --- |

—

“Öreg tőkék bora” (vīns izgatavots no vecu vīnkoku vīnogām) – visi vīni,

| — | “Virgin vintage” vai “first harvest” (pirmā raža) – visi vīni, |
| --- | --- |

—

“Virgin vintage” vai “first harvest” (pirmā raža) – visi vīni,

| — | “Muskotály” (muskatvīns) – baltvīns, |
| --- | --- |

—

“Muskotály” (muskatvīns) – baltvīns,

| — | “Cuvée” vai “küvé” – visi vīni, |
| --- | --- |

—

“Cuvée” vai “küvé” – visi vīni,

| — | “Szűretlen” (nefiltrēts) – sarkanvīns, |
| --- | --- |

—

“Szűretlen” (nefiltrēts) – sarkanvīns,

| — | “Primőr” vai “Primeur” (jauns vīns) – baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns, |
| --- | --- |

—

“Primőr” vai “Primeur” (jauns vīns) – baltvīns, sārtvīns, sarkanvīns,

| — | “Barrique” – baltvīns, sarkanvīns, augstākās kvalitātes vīns. |
| --- | --- |

—

“Barrique” – baltvīns, sarkanvīns, augstākās kvalitātes vīns.

Mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumi, ko var izmantot papildus ACVN “Mór”

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu.

Nosacījuma apraksts:

pašvaldības:

| — | Fejēras meģe: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly. |
| --- | --- |

—

Fejēras meģe: Csákberény, Csókakő, Pusztavám, Söréd, Zámoly.

Tādu “Mór” vīnu ražošanā, kuru marķējumā norādīts pašvaldības nosaukums, vismaz 85 % vīnogu jābūt iegūtām vīna dārzos, kas attiecīgajā pašvaldībā klasificēti kā I un II kategorijas vīna dārzi, un līdz 15 % pārstrādāto vīnogu var iegūt Moras noteiktā ražošanas apgabala citās teritorijās.

Noteikumi par tirdzniecību

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalsts tā paredzējusi.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana.

Nosacījuma apraksts:

augstākās kvalitātes vīnus var pārdot tikai pudelēs.

Šī prasība neattiecas uz vīniem, ko ražošanas apgabalā izgatavojis ražotājs savā vīna darītavā patēriņam uz vietas.

Augstākās kvalitātes vīnus var tirgot tikai nākamajā gadā pēc gada, kad ievākta raža.

Ražošana ārpus noteiktā ražošanas apgabala (1)

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalsts tā paredzējusi.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

vēsturisku apsvērumu dēļ papildus IV sadaļā uzskaitītajām pašvaldībām ar ACVN “Mór” apzīmētus vīnus var ražot šādās meģēs un pilsētās:

| — | Fejēras (Fejér) meģe:

  Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál un Velence pašvaldības, |
| --- | --- |

—

Fejēras (Fejér) meģe:

Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Igar, Kajászó, Kápolnásnyék, Lajoskomárom, Martonvásár, Mezőkomárom, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Szabadhídvég, Székesfehérvár, Tordas, Vál un Velence pašvaldības,

| — | Bāčas-Kiškunas (Bács-Kiskun) meģe:

  Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú“ Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút un Zsana pašvaldības. |
| --- | --- |

—

Bāčas-Kiškunas (Bács-Kiskun) meģe:

Ágasegyháza, Akasztó, Apostag, Bácsalmás, Bácsszőlős, Ballószög, Balotaszállás, Bátmonostor, Bócsa, Borota, Bugac, Császártöltés, Csengőd, Csátalja, Csávoly, Csikéria, Csólyospálos, Dunapataj, Dunavecse, Dusnok, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Hajós, Harkakötöny, Harta, Helvécia, Imrehegy, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászszentlászló, Kaskantyú“ Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kéleshalom, Kerekegyháza, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Pirtó, Páhi, Rém, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Sükösd, Szabadszállás, Szank, Szentkirály, Tabdi, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszakécske, Tiszaug, Tompa, Vaskút un Zsana pašvaldības.

Ražošana ārpus noteiktā ražošanas apgabala (2)

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalsts tā paredzējusi.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

| — | Komāromas-Estergomas (Komárom-Esztergom) meģe:

  Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely un Vértesszőlős pašvaldības, |
| --- | --- |

—

Komāromas-Estergomas (Komárom-Esztergom) meģe:

Ászár, Baj, Bajót, Bársonyos, Császár, Csép, Dunaalmás, Dunaszentmiklós, Esztergom, Ete, Kerékteleki, Kesztölc, Kisbér, Kocs, Lábatlan, Mocsa, Mogyorósbánya, Nagyigmánd, Neszmély, Nyergesújfalu, Süttő, Szomód, Tát, Tata, Tokod, Vérteskethely un Vértesszőlős pašvaldības,

| — | Peštas (Pest) meģe:

  Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres un Veresegyház pašvaldības, |
| --- | --- |

—

Peštas (Pest) meģe:

Abony, Albertirsa, Bénye, Budajenő, Budakeszi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Dömsöd, Gomba, Hernád, Inárcs, Kakucs, Kerepes, Kisnémedi, Kocsér, Kóka, Mogyoród, Monor, Monorierdő, Nagykőrös, Ócsa, Őrbottyán, Örkény, Páty, Pilis, Pilisborosjenő, Ráckeve, Szada, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tápiószele, Tápiószentmárton, Telki, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Üröm, Vác, Vácegres un Veresegyház pašvaldības,

| — | Šomoģas (Somogy) meģe:

  Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós un Ordacsehi pašvaldības. |
| --- | --- |

—

Šomoģas (Somogy) meģe:

Andocs, Balatonberény, Balatonboglár, Balatonendréd, Balatonkeresztúr, Balatonlelle, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Böhönye, Csoma, Csurgó, Gyugy, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Karád, Kercseliget, Kéthely, Kötcse, Kőröshegy, Látrány, Lengyeltóti, Marcali, Mosdós un Ordacsehi pašvaldības.

Ražošana ārpus noteiktā ražošanas apgabala (3)

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalsts tā paredzējusi.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

| — | Tolnas (Tolna) meģe:

  Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisveke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod, Zomba pašvaldības, |
| --- | --- |

—

Tolnas (Tolna) meģe:

Alsónána, Alsónyék, Aparhant, Báta, Bátaapáti, Bátaszék, Bikács, Bölcske, Bonyhád, Bonyhádvarasd, Decs, Dunaföldvár, Dunaszentgyörgy, Dúzs, Fácánkert, Felsőnyék, Grábóc, Gyönk, Györe, Györköny, Harc, Hőgyész, Iregszemcse, Izmény, Kakasd, Kéty, Kisdorog, Kismányok, Kisszékely, Kisveke, Kölesd, Lengyel, Madocsa, Magyarkeszi, Medina, Mőcsény, Mórágy, Mucsfa, Mucsi, Nagydorog, Nagymányok, Nagyszékely, Nagyszokoly, Ozora, Őcsény, Paks, Pincehely, Regöly, Sárszentlőrinc, Simontornya, Sióagárd, Szálka, Szekszárd, Tamási, Tengelic, Tevel, Tolna, Tolnanémedi, Váralja, Várdomb, Závod, Zomba pašvaldības,

| — | Vesprēmas (Veszprém) meģe:

  Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp un Zánka pašvaldības. |
| --- | --- |

—

Vesprēmas (Veszprém) meģe:

Ábrahámhegy, Alsóörs, Aszófő, Badacsonytomaj, Badacsonytördemic, Balatonakali, Balatonalmádi, Balatoncsicsó, Balatonederics, Balatonfüred, Balatonfőkajár, Balatonhenye, Balatonkenese, Balatonrendes, Balatonszepezd, Balatonszőlős, Balatonudvari, Balatonvilágos, Csopak, Csabrendek, Dörgicse, Felsőörs, Gyulakeszi, Hegyesd, Hegymagas, Káptalantóti, Kisapáti, Kővágóörs, Köveskál, Lesencefalu, Lesenceistvánd, Lesencetomaj, Lovas, Mencshely, Mindszentkálla, Monostorapáti, Monoszló, Nemesgulács, Nemesvita, Óbudavár, Örvényes, Paloznak, Pécsely, Raposka, Révfülöp, Salföld, Sáska, Sümeg, Sümegprága, Szentantalfa, Szentbékkálla, Szentjakabfa, Szigliget, Tagyon, Tapolca, Tihany, Uzsa, Vászoly, Zalahaláp un Zánka pašvaldības.

Šo nosacījumu nepiemēro augstākās kvalitāte vīniem, augstas kvalitātes dzirkstošajiem vīniem un kvalitatīviem aromatizētiem dzirkstošajiem vīniem – šos vīnus var ražot tikai IV sadaļā minētajās pašvaldībās.

Saite uz produkta specifikāciju

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/2/6d/82000/Mor%20OEM_vv2_standard.pdf

---

(1)  OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.

---

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/33

---

Ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu

(2020/C 196/09)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

“RIBEIRO”

PDO-ES-A1123-AM03

Pieteikuma iesniegšanas datums: 17.8.2017.

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   Jaunas vīnkopības produktu kategorijas ieviešana (kvalitatīvi dzirkstošie vīni)

Apraksts un pamatojums

Ir pievienota jauna vīna kategorija: kvalitatīvs dzirkstošais vīns (Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļa, 5. kategorija).

Šo izmaiņu dēļ jāgroza specifikācijas 2. punkts un vienotā dokumenta 2.3. punkts. Turklāt izmaiņas netieši skar specifikācijas 3., 7. punktu un 8. punkta b) apakšpunkta 2. punktu. Vienotajā dokumentā izmaiņas skar šādus punktus: 4. punkts (“Vīnu apraksts”), 5. punkta a) apakšpunkts (“Īpašās vīndarības metodes”), 8. punkts (“Saikne”) un 9. punkts (“Papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu”).

Šiem vīniem jābūt ražotiem ar tradicionālo metodi un tikai no noteiktām galvenajām baltogu un sarkanogu šķirnēm, proti, no vietējām šķirnēm, kas vīnam piešķir vairāk individualitātes.

Izmaiņu iemesls ir tradīcija ražot šos vīnus minētajā apgabalā, kā arī patlaban ražoto dzirkstošo vīnu augstā kvalitāte. Dzirkstošo vīnu ražošana Ribeiro apgabalā aizsākās 20. gadsimta divdesmitajos gados, un dažādi ražotāji turpināja tradīciju līdz pat gadsimta beigām. Laika gaitā šī prakse tika piekopta arvien mazāk. Ražošana notika vien nelielā apjomā un bija nepastāvīga, vīnu galvenokārt ražoja kā savdabīgu retumu vai kā dāvanu vai cieņas apliecinājumu svarīgiem viesiem. Tomēr pēdējo gadu laikā ražošana ir atdzimusi. Iemesls tam ir pozitīva pagātnes pieredze un tirgus, kurā parādās aizvien prasīgāki patērētāji, kas vēlas nobaudīt ko jaunu un ir gatavi maksāt par ekskluzīvu un salīdzinoši dārgu produktu. Pagātnes pieredze ir apliecinājusi, ka ar dzirkstošo vīnu ražošanas tradicionālo metodi no cilmes vietas nosaukuma aptvertajām galvenajām vīnogu šķirnēm var saražot augstas kvalitātes vīnus.

2.2.   Vīnu apraksta grozījums

Apraksts un pamatojums

Pie 1. kategorijas (vīni) jaunajā specifikācijā ir norādītas atšķirības, kuru pamatā ir ražošanā izmantotās šķirnes. Tas nozīmē, ka apzīmējumu “Castes” izmanto attiecībā uz baltvīniem un sarkanvīniem, kas ražoti tikai no konkrētu šķirņu vīnogām, kuras uzskata par galveno šķirņu vīnogām. Visas šīs šķirnes ir vietējās šķirnes, kas izcili pielāgojušās reģiona dabas apstākļiem. Tās ir: ‘Caiño tinto’, ‘Caiño bravo’, ‘Caiño longo’, ‘Ferrón’, ‘Sousón’, ‘Mencía’, ‘Brancellao’, ‘Treixadura’, ‘Torrontés’, ‘Godello’, ‘Lado’, ‘Caiño blanco’, ‘Loureira’ un ‘Albariño’. Koka mucās nogatavināti sarkanvīni un baltvīni tirgū tiks aprakstīti ar apzīmējumu “Barrica”.

Tāpēc apraksts attiecībā uz analītiskajām un organoleptiskajām īpašībām jāgroza, lai tajā ietvertu īpašības, kas ar minētajiem apzīmējumiem aprakstītos vīnus atšķir no citiem vīniem.

Tātad izmaiņas skar galvenokārt specifikācijas 2. punktu un vienotā dokumenta 2.4. punktu (“Vīnu apraksts”). Netieši izmaiņas skar arī specifikācijas 3., 7. punktu un 8. punkta b) apakšpunkta 2. punktu un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunktu (“Īpašās vīndarības metodes”) un 9. punktu (“Papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu”).

Izmaiņu iemesls ir vajadzība sniegt patērētājiem informāciju, kas ļautu tiem pārdomātāk izvēlēties pirkumus. Šī informācija patērētājiem palīdzēs atpazīt vīnus, kuriem ir specifiskas īpašības vai nu tāpēc, ka tie ražoti no vīnogu šķirnēm, kas optimāli pielāgojušās apgabalam, kā “Ribeiro Castes” tipa vīni, vai tāpēc, ka tie nogatavināti koka mucās, kā “Ribeiro Barrica” tipa vīni.

Arī organoleptisko īpašību aprakstā izdarītas nelielas izmaiņas ar mērķi mazāk atsaukties uz faktoriem, kas saistīti ar baudījumu, bet vairāk izmantot objektīvus apzīmētājus. Tas pats attiecas arī uz to baltvīnu un sarkanvīnu analītiskajām vērtībām, kurus raksturo apzīmējumi “Castes” vai “Barrica”, un tiem, kurus raksturo apzīmējums “Ribeiro Tostado”. Baltvīnu un sarkanvīnu minimālais spirta saturs (kopējais un faktiskais) ir paaugstināts. Baltvīnu maksimālais kopējais skābums ir palielināts, bet sarkanvīnu minimālais kopējais skābums samazināts. “Ribeiro Tostado” gadījumā kopējais dabiskais spirta saturs un minimālais kopējais cukuru saturs ir paaugstināts.

Iepriekšējā rindkopā minētās izmaiņas attiecas tikai uz specifikācijas 2. punktu un vienotā dokumenta 4. punktu (“Vīnu apraksts”). To pamatā ir dati, kas iegūti pēdējos gados īstenoto degustāciju un analītisko testu laikā.

2.3.   Izmaiņas vīndarības metodēs (audzēšanas metodēs): stādījumu biezība

Apraksts un pamatojums

Ir grozīts specifikācijas 3. punkta a) apakšpunkts un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunkts (“Audzēšanas metodes”).

Ir ieviesta minimālā stādījumu biezība 3 000 vīnkoku uz hektāru. Ar to ir aizstāta pašreizējās specifikācijas prasība, kas paredz maksimālo stādījumu biezību 7 000 vīnkoku uz hektāru.

Šo izmaiņu pamatā ir pastāvošā tradīcija šajā vīnkopības apgabalā ierīkot biezi apstādītus vīna dārzus. 1976. gada noteikumi paredz minēto maksimālo limitu 7 000 vīnkoku uz hektāru, kas iepriekšējos, 1957. gada noteikumos, nebija minēts. Izmaiņas tika ieviestas 1976. gadā, jo tika uzskatīts, ka noteikt maksimālo limitu ir lietderīgi, lai uzlabotu vīna kvalitāti un sekmētu vīndārzu darbu mehanizāciju.

Tagad zināms, ka, pienācīgi uzraugot vīna ražošanas jaudu, no vīndārziem, kuros vīnkoku biezība pārsniedz 7 000 vīnkoku uz hektāru, iespējams saražot augstas kvalitātes vīnu. Jaunā specifikācija nozīmē būtiski mazāku vīna iznākumu uz hektāru, tātad šis grozījums vīna kvalitāti nepasliktinās.

2.4.   Izmaiņas vīndarības metodēs (audzēšanas metodēs): detalizētāki noteikumi par vīnkoku apgriešanas un veidošanas sistēmām

Apraksts un pamatojums

Ir grozīts specifikācijas 3. punkta a) apakšpunkts un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunkts (“Audzēšanas metodes”).

Ir iekļauts detalizētāks atļauto apgriešanas un veidošanas sistēmu apraksts. Konkrētāk, ir paredzēta vīnkoku apgriešana kordona formā, kausveida formā un pēc Gijo [Guyot] sistēmas. Vīnkoku veidošanā tiks izmantotas špaleras vai mieti. Pašreizējā redakcijā norādīts tikai tas, ka “[apgriešanu] veic, atstājot augļzaru un sānzaru vai atstājot atbilstošu skaitu īsu augļzaru, un vīnkoku veidošanā izmanto stieples vai mietus”.

Šīs izmaiņas ir nepieciešamas, jo specifikācijas pašreizējā redakcija ir ļoti neskaidra un neprecīza, tāpēc varētu tikt izmantoti ļoti atšķirīgi apgriešanas veidi. Grozījuma mērķis ir iekļaut tikai faktiski izmantotos veidus, proti, tos, kurus izmanto jau gadiem, un vēl citus, kuri ieviesti salīdzinoši nesen.

Ir iekļauta apgriešana kordona formā, kaut gan tā nav cilmes vietas nosaukumam “Ribeiro” ierasta metode. Tā ieviesta vairāku iemeslu dēļ, un to vidū ir šādi: to ir viegli īstenot praksē; dzinumu un lapu izkārtojums nāk vīnogām par labu; tā dod iespēju uzraudzīt produkcijas iznākumu un izaudzēt augstas kvalitātes vīnogas. Tāpēc nolemts, ka ir lietderīgi šo apgriešanas sistēmu iekļaut sarakstā ar apgriešanas sistēmām, kas atļauts izmantot attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu.

Apgriešana kausveida formā ir senākais no Ribeiro reģionā izmantotajiem apgriešanas veidiem, un atsevišķos vīndārzos to izmanto joprojām. Tas nozīme, ka tiek atstāts piemērots skaits augļzaru un daži sānzari. Mazāk nobriedušu vīnogulāju gadījumā kordonus un stumbru atbalsta ar mietiem. Turklāt tad, kad vainagu veidošanā vīndārzos sāka izmantot stieples, sāka ieviest Gijo sistēmu. Nu tā ir skaidri norādīta jaunajā specifikācijā.

2.5.   Izmaiņas vīndarības metodēs: maksimālais ražas iznākums

Apraksts un pamatojums

Vīna un dzirkstošā vīna produkcijas iznākums no pašreizējā rādītāja 70 litri no 100 kg vīnogu ir palielināts līdz rādītājam 74 litri no 100 kg vīnogu vai – “Ribeiro Castes”, “Ribeiro Barrica” un “Ribeiro Espumoso” tipa vīnu gadījumā – līdz rādītājam 72 litri no 100 kg vīnogu. Savukārt vīnogu raža no hektāra no pašreizējā rādītāja 30 000 kg no hektāra “Ribeiro Castes”, “Ribeiro Barrica” un “Ribeiro Espumoso” baltvīnu ražošanā izmantoto vīnogu gadījumā ir samazināta līdz 13 000 kg no hektāra. To vīnogu gadījumā, no kurām ražo to pašu veidu sarkanvīnus, šis rādītājs nu ir 12 000 kg no hektāra. Attiecībā uz visiem pārējiem vīniem ir noteikta vīnogu raža 19 000 kg no hektāra. Vīnogu raža attiecībā uz “Ribeiro Tostado” vīniem nav mainīta un joprojām ir 12 000 kg no hektāra.

Šo grozījumu rezultātā no hektāra iegūtā vīna produkcija būtiski samazinās: no pašreizējā rādītāja 210 hektolitri no hektāra līdz 86,40–140,60 hektolitriem no hektāra atkarībā no vīna tipa. “Ribeiro Tostado” ražas iznākums nav mainīts un joprojām ir 40 litri no 100 kg novāktās ražas.

Šīs izmaiņas skar specifikācijas 3. punkta b) apakšpunktu, 5. punktu un 8. punkta b) apakšpunkta 1. punktu un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunktu (“Īpašās vīndarības metodes”) un 5. punkta b) apakšpunktu (“Maksimālais ražas iznākums”).

Ražas iznākums ir palielināts tāpēc, ka ar ražošanā izmantotajām mūsdienu tehnoloģijām iespējams panākt lielāku lietderīgo iznākumu, nepasliktinot vīna kvalitāti.

Pašreizējā specifikācijā norādītā vīnogu raža no hektāra ir 30 000 kg. Šī raža norādīta 1976. gadā apstiprinātajos noteikumos par šo cilmes vietas nosaukumu. Šī lielā raža saistāma ar citu gadsimtu un atšķirīgu vīnkopības pieeju, ko vairs nelieto. Patlaban uzsvars tiek likts uz kvalitāti, nevis kvantitāti. Tāpēc būtiskā ražas iznākuma samazinājuma mērķis ir panākt izejvielu augstāku kvalitāti un tātad arī ar cilmes vietas nosaukumu apzīmētā vīna augstāku kvalitāti.

2.6.   Izmaiņas vīndarības metodēs: dzirkstošo vīnu un “Ribeiro Castes”, “Ribeiro Barrica” un “Ribeiro Tostado” vīnu īpašo vīndarības metožu definīcija

Apraksts un pamatojums

Ir grozīts specifikācijas 3. punkta b), c) un d) apakšpunkts un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunkts (“Īpašās vīndarības metodes”).

Ir ieviesta jauna vīna produktu kategorija ““Ribeiro” dzirkstošais vīns” un 1. kategorijai pievienoti jauni vīna tipi “Ribeiro Castes” un “Ribeiro Barrica”. Tāpēc ir jānosaka to īpašie ražošanas apstākļi. Turklāt ir noteikts, ka “Ribeiro Tostado” vīni ir baltvīni vai sarkanvīni, kas ražoti tikai no galveno šķirņu vīnogām.

“Ribeiro Castes” tipa vīniem jābūt ražotiem tikai no galveno šķirņu vīnogām. “Ribeiro Barrica” tipa vīni ir sarkanvīni vai baltvīni, kuri jebkurā ražošanas procesa brīdī ir turēti ne vairāk kā 600 litru tilpuma mucās un ražoti tikai no galveno šķirņu vīnogām.

Turklāt dzirkstošajiem vīniem jābūt ražotiem tikai no galveno šķirņu vīnogām, izmantojot tradicionālo metodi, un tiem jābūt “Brut” un “Brut Nature” tipa vīniem.

Šo izmaiņu pamatā ir vajadzība ieviest konkrētus un objektīvus nosacījumus šiem vīniem, kurus tirgū marķēs citādi. Visu šo vīnu kopīgā pamatiezīme ir tāda, ka tos ražo tikai no vīnogām, kas klasificētas kā galveno šķirņu vīnogas. Visas šīs šķirnes tradicionāli audzē noteiktajā apgabalā. No tām ražo vīnus, kuros vislabāk atspoguļojas “Ribeiro” vīnu unikālās īpašības.

2.7.   Izmaiņas vīndarības metodēs: vīnogu misas minimālā cukuru satura palielināšana kategorijā “Tostado”

Apraksts un pamatojums

Ir grozīts specifikācijas 3. punkta d) apakšpunkts un vienotā dokumenta 5. punkta a) apakšpunkts (“Īpašās vīndarības metodes”).

Spriežot pēc iepriekšējos gados gūtās pieredzes, kā arī “Ribeiro Tostado” ražošanā novērotajiem rezultātiem, būtu lietderīgi palielināt minimālo cukuru saturu misā, kas iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, pašreizējo rādītāju 300 grami litrā palielinot līdz rādītājam 350 grami litrā.

2.8.   Šķirņu klasifikācija galvenajās un papildu šķirnēs

Apraksts un pamatojums

Ir grozīts specifikācijas 6. punkts un vienotā dokumenta 7. punkts.

Šis ir viens no galvenajiem specifikācijas grozījuma ieviestajiem jaunajiem elementiem. Tas nozīmē, ka ir izveidotas divas atsevišķas vīnogu šķirņu kategorijas, kuras var izmantot ar cilmes vietas nosaukumu “Ribeiro” apzīmēto vīnu ražošanā, proti, tās iedalītas galvenajās un papildu šķirnēs. Galvenā atšķirība ir kvalitāte, kuru šķirnes piešķir ar šo cilmes vietas nosaukumu apzīmētajiem vīniem. Šo kvalitāti nosaka pēc diviem galvenajiem kritērijiem. No vienas puses, tiek vērtēta tīri tehniskā kvalitāte, bet, no otras puses, potenciālā daudzveidība, ko konkrētās vīnogu šķirnes piešķir produktam. Galvenās šķirnes ir vietējās šķirnes, un tās vienmēr ir Galisijas autonomā apgabala izstrādātajā šķirņu nomenklatūrā norādītās ieteicamās šķirnes. Klasifikācija ir šāda:

| — | galvenās šķirnes:
  sarkanogu šķirnes: ‘Caíño tinto’, ‘Caíño bravo’, ‘Caíño longo’, ‘Ferrón’, ‘Sousón’, ‘Mencía’ un ‘Brancellao’,
  baltogu šķirnes: ‘Treixadura’, ‘Torrontés’, ‘Godello’, ‘Lado’, ‘Caíño blanco’, ‘Loureira’ un ‘Albariño’, |
| --- | --- |

—

galvenās šķirnes:

sarkanogu šķirnes: ‘Caíño tinto’, ‘Caíño bravo’, ‘Caíño longo’, ‘Ferrón’, ‘Sousón’, ‘Mencía’ un ‘Brancellao’,

baltogu šķirnes: ‘Treixadura’, ‘Torrontés’, ‘Godello’, ‘Lado’, ‘Caíño blanco’, ‘Loureira’ un ‘Albariño’,

| — | papildu šķirnes:
  sarkanogu šķirnes: ‘Garnacha tintorera’ un ‘Tempranillo’ ,baltogu šķirnes: ‘Palomino’ un ‘Albillo’.
  “Castes” tipa vīniem un ar norādi “Barrica” apzīmētajiem vīniem, kā arī kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem un dabiski saldajiem vīniem (“Tostado”) jābūt ražotiem tikai no galveno šķirņu vīnogām. |
| --- | --- |

—

papildu šķirnes:

sarkanogu šķirnes: ‘Garnacha tintorera’ un ‘Tempranillo’ ,baltogu šķirnes: ‘Palomino’ un ‘Albillo’.

“Castes” tipa vīniem un ar norādi “Barrica” apzīmētajiem vīniem, kā arī kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem un dabiski saldajiem vīniem (“Tostado”) jābūt ražotiem tikai no galveno šķirņu vīnogām.

2.9.   Šķirņu iekļaušana vai svītrošana

Apraksts un pamatojums

Ir grozīts specifikācijas 6. punkts un vienotā dokumenta 7. punkts.

Galvenajām šķirnēm ierosināts pievienot baltogu šķirnes ‘Lado’ un ‘Caíño blanco’ un svītrot baltogu šķirni ‘Macabeo’.

Turpmāk norādīts šo izmaiņu paskaidrojums.

| — | ‘Lado’ (pievienota)
  ‘Lado’ ir šķirne, ko ieteicis Galisijas autonomais apgabals saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem. Tā ir vietējā šķirne ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas cilmes vietas nosaukums “Ribeiro”. Šķirne nepārprotami kļūst arvien izplatītāka, un šajā apgabalā tai ir daudz lielāks pārsvars nekā jebkurā citā ražošanas apgabalā. Tā ir izcili piemērota vietējiem lauksaimniecības un klimatiskajiem apstākļiem, kā arī apgabala tradicionālajām audzēšanas sistēmām. Apgabala vīniem tā piešķir kvalitāti un raksturīgo iezīmju daudzveidību, tāpēc ir būtiski apstiprināt tās izmantošanu. |
| --- | --- |

—

‘Lado’ (pievienota)

‘Lado’ ir šķirne, ko ieteicis Galisijas autonomais apgabals saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem. Tā ir vietējā šķirne ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas cilmes vietas nosaukums “Ribeiro”. Šķirne nepārprotami kļūst arvien izplatītāka, un šajā apgabalā tai ir daudz lielāks pārsvars nekā jebkurā citā ražošanas apgabalā. Tā ir izcili piemērota vietējiem lauksaimniecības un klimatiskajiem apstākļiem, kā arī apgabala tradicionālajām audzēšanas sistēmām. Apgabala vīniem tā piešķir kvalitāti un raksturīgo iezīmju daudzveidību, tāpēc ir būtiski apstiprināt tās izmantošanu.

| — | ‘Caíño blanco’ (pievienota)
  Arī šī ir šķirne, ko ieteicis Galisijas autonomais apgabals saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem. Tā ir vairāku desmitgažu laikā pakāpeniski ieviesta “Ribeiro” apgabalā galvenokārt no apgabaliem, kas robežojas ar cilmes vietas nosaukuma “Rías Baixas” apgabalu, kuru noteikumos šķirne jau iekļauta. Sākotnēji tās ietekme bija ierobežota, tāpat kā vīnkopju un ražotāju pieprasījums pēc tās. Tāpēc tika uzskatīts, ka noteikumos par cilmes vietas nosaukumu šī šķirne nav jāiekļauj. Tomēr tā sekmīgi pielāgojās vietējiem lauksaimniecības un klimatiskajiem apstākļiem un apgabala tradicionālajām audzēšanas sistēmām. Gan minētā iemesla dēļ, gan tāpēc, ka šī šķirne labvēlīgi ietekmē to vīnu kvalitāti, kuru ražošanā tā izmantota, nozarē pakāpeniski radās prasība to iekļaut noteikumos, lai ar CVN “Ribeiro” aizsargātos vīnus varētu ražot no šīs šķirnes vīnogām. |
| --- | --- |

—

‘Caíño blanco’ (pievienota)

Arī šī ir šķirne, ko ieteicis Galisijas autonomais apgabals saskaņā ar Spānijas tiesību aktiem. Tā ir vairāku desmitgažu laikā pakāpeniski ieviesta “Ribeiro” apgabalā galvenokārt no apgabaliem, kas robežojas ar cilmes vietas nosaukuma “Rías Baixas” apgabalu, kuru noteikumos šķirne jau iekļauta. Sākotnēji tās ietekme bija ierobežota, tāpat kā vīnkopju un ražotāju pieprasījums pēc tās. Tāpēc tika uzskatīts, ka noteikumos par cilmes vietas nosaukumu šī šķirne nav jāiekļauj. Tomēr tā sekmīgi pielāgojās vietējiem lauksaimniecības un klimatiskajiem apstākļiem un apgabala tradicionālajām audzēšanas sistēmām. Gan minētā iemesla dēļ, gan tāpēc, ka šī šķirne labvēlīgi ietekmē to vīnu kvalitāti, kuru ražošanā tā izmantota, nozarē pakāpeniski radās prasība to iekļaut noteikumos, lai ar CVN “Ribeiro” aizsargātos vīnus varētu ražot no šīs šķirnes vīnogām.

| — | ‘Macabeo’ (svītrota)
  Šī šķirne noteikumos par CVN “Ribeiro” bijusi iekļauta kopš to pirmās redakcijas 1957. gadā. Tomēr nu ir skaidrs, ka šķirne nav tipiska šā apgabala šķirne ne ražošanas aspektā, ne saistībā ar kvalitātes un raksturīgu iezīmju piešķiršanu ar šo cilmes vietas nosaukumu aizsargātajiem vīniem. Tāpēc ierosināts šo šķirni svītrot no to vīnu ražošanā izmantojamo šķirņu saraksta, kurus apzīmē ar CVN “Ribeiro”. |
| --- | --- |

—

‘Macabeo’ (svītrota)

Šī šķirne noteikumos par CVN “Ribeiro” bijusi iekļauta kopš to pirmās redakcijas 1957. gadā. Tomēr nu ir skaidrs, ka šķirne nav tipiska šā apgabala šķirne ne ražošanas aspektā, ne saistībā ar kvalitātes un raksturīgu iezīmju piešķiršanu ar šo cilmes vietas nosaukumu aizsargātajiem vīniem. Tāpēc ierosināts šo šķirni svītrot no to vīnu ražošanā izmantojamo šķirņu saraksta, kurus apzīmē ar CVN “Ribeiro”.

2.10.   Jauni pasākumi, kas ieviesti pārbaužu uzlabošanas nolūkā

Apraksts un pamatojums

Ir grozīts specifikācijas 8. punkta b) apakšpunkta 3. punkts. Tas vienoto dokumentu neietekmē.

Reģistrētajām ražotnēm ir jābūt neatkarīgām, un tās nedrīkst atrasties tieši blakus nereģistrētām ražotnēm (savienotas tikai ar sabiedriskajiem ceļiem). Turklāt visi piegādātie un nosūtītie vīna daudzumi katru mēnesi jādeklarē.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Produkta nosaukums

“Ribeiro”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

Aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 5. | Kvalitatīvs dzirkstošais vīns |
| --- | --- |

5.

Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

| 15. | Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām |
| --- | --- |

15.

Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

4.   Vīna vai vīnu apraksts

“Ribeiro Castes” un “Ribeiro” (baltvīni)

Vīna izskats

Caurspīdīgs, krāsa sniedzas no bāli dzeltenas līdz zeltainai, bet tonis no zaļa līdz zeltainam atkarībā no vecuma un ražošanas metodes.

Vīna aromātiskās īpašības

Tīri un izteikti aromāti, kas saistāmi ar šādiem apzīmētājiem: nogatavojušies un svaigi augļi, ziedi, medus, aromātiskie garšaugi, augi un balzami. “Castes” kategorijas vīni ir kompleksāki un ar vidēji augstu intensitāti.

Raksturīgā garša

Svaiga un sabalansēta, ar nevainojamu ilgstošu pēcgaršu. “Castes” kategorijas vīni ir strukturētāki, stiprāki, ar izteiktāku garšu, koncentrētāki un ar spēcīgāku pēcgaršu.

| * | Ja robežvērtības nav noteiktas, jāievēro piemērojamie ES tiesību akti. |
| --- | --- |

*

| * | “Castes blancos” minimālais faktiskais spirta saturs: 11 tilp. %. |
| --- | --- |

*

| * | Līdz vienu gadu vecu, koka mucās vairāk nekā trīs mēnešus nogatavinātu vīnu maksimālais gaistošais skābums ir 0,85 grami litrā (14,17 miliekvivalenti litrā (m.ekv./l)). Ja šādi vīni ir nogatavināti ilgāk nekā gadu, minētais daudzums ir 0,9 grami litrā (15 m.ekv./l), kam pieskaitīti 0,06 grami litrā (1 m.ekv./l) attiecībā uz katru spirta satura grādu, kas pārsniedz 11 tilp. %. Nekādā gadījumā nepārsniedz spēkā esošajos piemērojamajos tiesību aktos norādītās robežvērtības. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 9,5 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē – 4 grami litrā |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 13,3 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 200 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

9,5

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē – 4 grami litrā

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

13,3

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

200

“Ribeiro Castes” un “Ribeiro” (sarkanvīni)

Vīna izskats

Caurspīdīgs, vidēji augsta krāsas intensitāte, nokrāsa sniedzas no violetas līdz ķiršu sarkanai, bet tonis no violeta līdz terakotas tonim atkarībā no vecuma un ražošanas metodes.

Vīna aromātiskās īpašības

Tīri un izteikti aromāti, kas saistāmi ar šādiem apzīmētājiem: nogatavojušies un svaigi sarkanie un tumšie augļi, ziedi, aromātiskie garšaugi, piena produkti, augi un balzami. “Castes” kategorijas vīni ir kompleksāki un ar vidēji augstu intensitāti.

Raksturīgā garša

Svaiga, sabalansēta, ar vidēji augstu tanīnu struktūru un nevainojamu, ilgstošu pēcgaršu. “Castes” kategorijas vīni ir ar smalkāku tanīnu struktūru, stiprāki, ar izteiktāku garšu, koncentrētāki un ar spēcīgāku pēcgaršu.

| * | Ja robežvērtības nav noteiktas, jāievēro piemērojamie ES tiesību akti. |
| --- | --- |

*

| * | “Castes tintos” minimālais faktiskais spirta saturs: 11 tilp. %. |
| --- | --- |

*

| * | Līdz vienu gadu vecu, koka mucās vairāk nekā trīs mēnešus nogatavinātu vīnu maksimālais gaistošais skābums ir 0,85 grami litrā (14,17 miliekvivalenti litrā (m.ekv./l)). Ja šādi vīni ir nogatavināti ilgāk nekā gadu, minētais daudzums ir 0,9 grami litrā (15 m.ekv./l), kam pieskaitīti 0,06 grami litrā (1 m.ekv./l) attiecībā uz katru spirta satura grādu, kas pārsniedz 11 tilp. %. Nekādā gadījumā nepārsniedz spēkā esošajos piemērojamajos tiesību aktos norādītās robežvērtības. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 9,5 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē – 4 grami litrā |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 13,3 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

9,5

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē – 4 grami litrā

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

13,3

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

150

“Ribeiro Barrica” (baltvīni)

Vīna izskats

Caurspīdīgs, krāsa sniedzas no bāli dzeltenas līdz zeltainai, bet tonis no zaļa līdz zeltainam atkarībā no vecuma un ražošanas metodes.

Vīna aromātiskās īpašības

Aromātiski komplekss vīns ar tīriem, izteiktiem aromātiem, ar sabalansētu koka aromāta komponentu, vidēji augstu intensitāti; šie aromāti saistāmi ar dažiem no šiem apzīmētājiem: nogatavojušies augļi, svaigi augļi, žāvēti augļi, ziedi, medus, ievārījums, aromātiskie garšaugi, augi, balzami, garšvielas, grauzdētu un ceptu produktu aromāti.

Raksturīgā garša

Svaiga, sabalansēta un intensīva, piesātināta un koncentrēta, ar labu struktūru un stiprumu, nevainojamu un ļoti ilgstošu pēcgaršu.

| * | Ja robežvērtības nav noteiktas, jāievēro piemērojamie ES tiesību akti. |
| --- | --- |

*

| * | Līdz vienu gadu vecu, koka mucās vairāk nekā trīs mēnešus nogatavinātu vīnu maksimālais gaistošais skābums ir 0,85 grami litrā (14,17 miliekvivalenti litrā (m.ekv./l)). Ja šādi vīni ir nogatavināti ilgāk nekā gadu, minētais daudzums ir 0,9 grami litrā (15 m.ekv./l), kam pieskaitīti 0,06 grami litrā (1 m.ekv./l) attiecībā uz katru spirta satura grādu, kas pārsniedz 11 tilp. %. Nekādā gadījumā nepārsniedz spēkā esošajos piemērojamajos tiesību aktos norādītās robežvērtības. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē – 4 grami litrā |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 13,3 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 200 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

12

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē – 4 grami litrā

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

13,3

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

200

“Ribeiro Barrica” (sarkanvīni)

Vīna izskats

Caurspīdīgs, vidēji augsta krāsas intensitāte, nokrāsa sniedzas no violetas līdz ķiršu sarkanai, bet tonis no violeta līdz terakotas tonim atkarībā no vecuma un ražošanas metodes.

Vīna aromātiskās īpašības

Aromātiski komplekss vīns ar tīriem, izteiktiem aromātiem, ar sabalansētu koka aromāta komponentu, vidēji augstu intensitāti; šie aromāti saistāmi ar dažiem no šiem apzīmētājiem: nogatavojušies un svaigi sarkanie un tumšie augļi, žāvēti augļi, ziedi, ievārījums, aromātiskie garšaugi, augi, piena produkti, balzami, garšvielas, grauzdētu, apbrūninātu un ceptu produktu aromāti.

Raksturīgā garša

Svaiga, sabalansēta un intensīva, piesātināta un koncentrēta, ar labu struktūru un stiprumu, nevainojamu un ļoti ilgstošu pēcgaršu.

| * | Ja robežvērtības nav noteiktas, jāievēro piemērojamie ES tiesību akti. |
| --- | --- |

*

| * | Līdz vienu gadu vecu, koka mucās vairāk nekā trīs mēnešus nogatavinātu vīnu maksimālais gaistošais skābums ir 0,85 grami litrā (14,17 miliekvivalenti litrā (m.ekv./l)). Ja šādi vīni ir nogatavināti ilgāk nekā gadu, minētais daudzums ir 0,9 grami litrā (15 m.ekv./l), kam pieskaitīti 0,06 grami litrā (1 m.ekv./l) attiecībā uz katru spirta satura grādu, kas pārsniedz 11 tilp. %. Nekādā gadījumā nepārsniedz spēkā esošajos piemērojamajos tiesību aktos norādītās robežvērtības. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē – 4 grami litrā |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 13,3 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 150 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

12

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē – 4 grami litrā

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

13,3

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

150

“Ribeiro Espumoso” (baltvīni un sārtvīni)

Vīna izskats

Caurspīdīgs, ar smalkiem, nepārtrauktiem burbuļiem, krāsa sniedzas no bāli dzeltenas līdz zeltainai (dzirkstošajiem baltvīniem) un no aveņu sārtas līdz oranžīgi sārtai (dzirkstošajiem sārtvīniem). Toņi sniedzas no zaļām līdz zeltainām nokrāsām (dzirkstošajiem baltvīniem) un no violetām līdz oranžām nokrāsām (dzirkstošajiem sārtvīniem) atkarībā no vecuma un ražošanas metodes.

Vīna aromātiskās īpašības

Aromātiski komplekss vīns ar tīriem, izteiktiem aromātiem, vidēji augstu intensitāti; šie aromāti saistāmi ar dažiem no šiem apzīmētājiem: nogatavojušies augļi, svaigi augļi, žāvēti augļi, raugs, rīvmaize, maizes izstrādājumi, ziedi, medus, ievārījums, aromātiskie garšaugi, augi, balzami, garšvielas un grauzdētu produktu aromāti.

Raksturīgā garša

Svaiga, sabalansēta un intensīva, piesātināta un koncentrēta garša ar vidēji augstu struktūru un stiprumu; burbuļi ir smalki, nepārtraukti, patīkami, jūtama maiga, krēmīga, nevainojama vidēji ilga līdz ilga pēcgarša.

| * | Ja robežvērtības nav noteiktas, jāievēro piemērojamie ES tiesību akti. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 10 |
| Minimālais kopējais skābums | Izteikts vīnskābē – 5 grami litrā |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 16,7 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | 185 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

10

Minimālais kopējais skābums

Izteikts vīnskābē – 5 grami litrā

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

16,7

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

185

“Ribeiro Tostado “ (baltvīni un sarkanvīni)

Vīna izskats

Caurspīdīgs, nokrāsa sniedzas no dzintardzeltenas līdz sarkankoka nokrāsai, bet toņi no zeltainiem līdz kastaņbrūniem. Sarkanvīniem atkarībā no vecuma un ražošanas metodes var veidoties gaišākas sarkanās nokrāsas.

Vīna aromātiskās īpašības

Aromātiski komplekss vīns ar tīriem, izteiktiem aromātiem, vidēji augstu intensitāti; šie aromāti saistāmi ar dažiem no šiem apzīmētājiem: nogatavojušies augļi, sažuvuši augļi, cukuroti augļi, žāvēti augļi, medus, aromātiskie garšaugi, garšvielas, balzami, grauzdētu, apbrūninātu un ceptu produktu aromāts un cietkoksne.

Raksturīgā garša

Salda un sabalansēta, ar vieglu svaiguma niansi, intensīva, stipra, šķietami eļļaina, koncentrēta un ļoti piesātināta, ar nevainojamu, ļoti intensīvu un ilgstošu pēcgaršu.

| * | Ja nav noteiktas robežvērtības, ir jāievēro piemērojamie ES tiesību akti. |
| --- | --- |

*

| * | Maksimālais sēra saturs: 200 mg/l sarkanvīniem un 250 mg/l baltvīniem. |
| --- | --- |

*

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.) | 13 |
| Minimālais kopējais skābums | |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 35 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (% tilp.)

Minimālais faktiskais spirta saturs (% tilp.)

13

Minimālais kopējais skābums

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

35

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

| — | Baltvīni un sarkanvīni
  Ražas iznākumam nebūtu jāpārsniedz 72 litrus vīna no katriem 100 kg vīnogu – tas attiecas uz vīniem, kas ražoti no galveno vīnogu šķirņu vīnogām, proti, “Ribeiro Castes”, “Ribeiro Barrica” un “Ribeiro Espumoso”. Uz pārējiem vīniem attiecas rādītājs 74 litri vīna no katriem 100 kg vīnogu.
  “Ribeiro Castes” tipa vīniem jābūt ražotiem tikai no galveno šķirņu vīnogām.
  “Ribeiro Barrica” tipa vīni ir sarkanvīni vai baltvīni, kuri jebkurā ražošanas procesa brīdī ir turēti ne vairāk kā 600 litru tilpuma mucās un ražoti tikai no galveno šķirņu vīnogām. |
| --- | --- |

—

Baltvīni un sarkanvīni

Ražas iznākumam nebūtu jāpārsniedz 72 litrus vīna no katriem 100 kg vīnogu – tas attiecas uz vīniem, kas ražoti no galveno vīnogu šķirņu vīnogām, proti, “Ribeiro Castes”, “Ribeiro Barrica” un “Ribeiro Espumoso”. Uz pārējiem vīniem attiecas rādītājs 74 litri vīna no katriem 100 kg vīnogu.

“Ribeiro Castes” tipa vīniem jābūt ražotiem tikai no galveno šķirņu vīnogām.

“Ribeiro Barrica” tipa vīni ir sarkanvīni vai baltvīni, kuri jebkurā ražošanas procesa brīdī ir turēti ne vairāk kā 600 litru tilpuma mucās un ražoti tikai no galveno šķirņu vīnogām.

| — | Dzirkstošais vīns
  Ražots tikai no galveno šķirņu vīnogām, izmantojot tradicionālo metodi, un tie ir “Brut” un “Brut Nature” tipa vīni. |
| --- | --- |

—

Dzirkstošais vīns

Ražots tikai no galveno šķirņu vīnogām, izmantojot tradicionālo metodi, un tie ir “Brut” un “Brut Nature” tipa vīni.

| — | “Tostado”
  Ražots tikai no galvenajām sarkanogu vai attiecīgi baltogu šķirnēm. Vīnogas dabiski žāvē segtās telpās ar pareizai žāvēšanai vajadzīgajiem parametriem un dabisku ventilāciju. Žāvēšanas laiks ir vismaz trīs mēneši. Cukuru saturs vīnogu misā ir vismaz 350 g cukuru litrā. Maksimālais ražas iznākums ir 40 litri vīna no katriem 100 kg vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu. Vīnu nogatavina ozolkoka vai ķirškoka mucās tā, lai kopējais laiks, kurā vīns ir saskarē ar koku, būtu vismaz seši mēneši. Tas nepieciešamības gadījumā ietver mucu apvēršanu rūgšanas laikā. Nogatavināšana pudelēs ilgst vismaz trīs mēnešus. |
| --- | --- |

—

“Tostado”

Ražots tikai no galvenajām sarkanogu vai attiecīgi baltogu šķirnēm. Vīnogas dabiski žāvē segtās telpās ar pareizai žāvēšanai vajadzīgajiem parametriem un dabisku ventilāciju. Žāvēšanas laiks ir vismaz trīs mēneši. Cukuru saturs vīnogu misā ir vismaz 350 g cukuru litrā. Maksimālais ražas iznākums ir 40 litri vīna no katriem 100 kg vēlu novāktu, izžuvušu vīnogu. Vīnu nogatavina ozolkoka vai ķirškoka mucās tā, lai kopējais laiks, kurā vīns ir saskarē ar koku, būtu vismaz seši mēneši. Tas nepieciešamības gadījumā ietver mucu apvēršanu rūgšanas laikā. Nogatavināšana pudelēs ilgst vismaz trīs mēnešus.

Audzēšanas prakse

Jaunu stādījumu biezība ir vismaz 3 000 vīnkoku uz hektāru.

Ikgadējo apgriešanu veic pēc Gijo sistēmas, kordona formā, kausveida formā vai īsi apgriežot augļzarus.

Vīnkoku veidošanā izmanto špaleras vai mietus.

b)   Maksimālais ražas iznākums

Galveno baltogu šķirņu vīnogas “Castes”, “Barrica” un “Espumoso” vīniem

13 000 kg vīnogu no hektāra

Galveno baltogu šķirņu vīnogas “Castes”, “Barrica” un “Espumoso” vīniem

93,6 hl no hektāra

Galveno baltogu šķirņu vīnogas “Tostado” vīniem

13 000 kg vīnogu no hektāra

Galveno baltogu šķirņu vīnogas “Tostado” vīniem

52 hl no hektāra

Galveno sarkanogu šķirņu vīnogas “Tostado” vīniem

12 000 kg vīnogu no hektāra

Galveno sarkanogu šķirņu vīnogas “Tostado” vīniem

48 hl no hektāra

Galveno baltogu un sarkanogu šķirņu vīnogas neminētajiem vīniem

19 000 kg vīnogu no hektāra

Galveno baltogu un sarkanogu šķirņu vīnogas neminētajiem vīniem

140,6 hl no hektāra

Papildu šķirņu vīnogas

19 000 kg vīnogu no hektāra

Papildu šķirņu vīnogas

140,6 hl no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar cilmes vietas nosaukumu “Ribeiro” apzīmēto vīnu ražošanas apgabals ietver šādu pašvaldību un apdzīvoto vietu teritorijā esošās zemes: Ribadavia, Arnoia, Castrelo de Miño, Carballeda de Avia, Leiro, Cenlle, Beade, Punxín un Cortegada pašvaldība, Banga, Cabanelas un O Barón pagasts, O Carballiño pašvaldība, Pazos de Arenteiro, Albarellos, Laxas, Cameixa pagasts un Moldes pagasts Boborás pašvaldībā, Ourense pašvaldībā – apdzīvotās vietas Santa Cruz de Arrabaldo un Untes, Toén pašvaldībā – apdzīvotās vietas Puga, A Eirexa de Puga, O Olivar, Feá y Celeirón ciems un Alongos pagasts, San Amaro pašvaldībā – A Touza ciems.

Visas šīs pašvaldību teritorijas atrodas Ourenses [Ourense] provincē, Galisijas autonomajā apgabalā.

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | ‘FERRÓN’ |
| --- | --- |

‘FERRÓN’

| | ‘ALBARIÑO’ |
| --- | --- |

‘ALBARIÑO’

| | ‘MENCÍA’ |
| --- | --- |

‘MENCÍA’

| | ‘BRANCELLAO’ |
| --- | --- |

‘BRANCELLAO’

| | ‘CAÍÑO BLANCO’ |
| --- | --- |

‘CAÍÑO BLANCO’

| | ‘CAÍÑO BRAVO’ |
| --- | --- |

‘CAÍÑO BRAVO’

| | ‘TREIXADURA’ |
| --- | --- |

‘TREIXADURA’

| | ‘CAÍÑO TINTO’ |
| --- | --- |

‘CAÍÑO TINTO’

| | ‘SOUSÓN’ |
| --- | --- |

‘SOUSÓN’

| | ‘TORRONTÉS’ |
| --- | --- |

‘TORRONTÉS’

| | ‘GODELLO’ |
| --- | --- |

‘GODELLO’

| | ‘LADO’ |
| --- | --- |

‘LADO’

| | ‘LOUREIRA’ – ‘LOUREIRO BLANCO’ |
| --- | --- |

‘LOUREIRA’ – ‘LOUREIRO BLANCO’

| | ‘CAÍÑO LONGO’ |
| --- | --- |

‘CAÍÑO LONGO’

8.   Saiknes apraksts

Vīns

Apgabals atrodas zonā, kas zināma kā Galisijas klimatiskās pārejas zona, kuru veido apkārt esošo kalnu sniegtais patvērums un Atlantijas okeāna tuvums. Klimats ir mērens, ar Vidusjūras klimata iezīmēm un atlantiskā klimata ietekmi, ko mazina kalnu grēdas, kuras atrodas uz rietumiem no apgabala. Kalni apgabalu sargā no vētrām, kas no jūras nonāk iekšzemē. Būtiskas iezīmes cita starpā ir šādas: ievērojama atšķirība starp temperatūru dienā un naktī, mazs nokrišņu daudzums pēc apputeksnēšanas, nekultivētas zemes ar mazu lauka mitrumietilpību un galvenokārt granītiska sastāva augsnēm, kā arī stāvs, kalnains reljefs.

Apgabals ir tik tikko piemērots vīnkopībai. Augļi nenogatavojas viegli, taču nepieciešamo gatavību potenciālā spirta satura ziņā sasniedz vienlaikus ar fenolisko gatavību. Tādējādi saglabājas sabalansēts svaigums, ko nodrošina dabiskais skābums, vīnskābei gūstot pārsvaru pār ābolskābi. Apgabala viegli kontinentālais klimats kopā ar valdošajām gaisa plūsmām rada būtisku atšķirību starp temperatūru dienā un naktī. Tas sekmē lēnu nogatavošanos, kas pastiprina dabisko svaigumu un aromātu.

Izmantojot apgabala kalnainā reljefa priekšrocības, ražotāji ir ierīkojuši vīndārzus visizdevīgāk vērstajās nogāzēs. Nereti viņi ir izveidojuši terases ar mērķi atvieglot vīnogulāju kopšanu un padziļināt augsni, un tādā veidā ir radusies ainava, kurā uzskatāmi redzama cilvēka iejaukšanās. Tā ražotāji ir nodrošinājuši to, ka augi saņem pietiekamu daudzumu saules gaismas un veidojas tāda vīna ražošanai nepieciešamie cukuri, kurā ir atbilstošs spirta saturs. Kā minēts, apgabals ir tik tikko piemērots vīnkopībai.

Cits būtisks šo vīnu un apgabala savstarpējās saiknes aspekts attiecas uz pieejamajām vīnogu šķirnēm. Vairums ir apgabalā tradicionāli audzētas šķirnes, kuras reti sastopamas citos vīnkopības apgabalos. Ievērojamākā no tām ir baltogu šķirne ‘Treixadura’ – ģeogrāfiskajam apgabalam visraksturīgākā un tajā visvairāk audzētā šķirne. Šīs šķirnes ir pilnībā pielāgojušās videi, un to izmantošana ir laika gaitā ražotāju īstenotas atlases iznākums. Apgabalā valdošajos apstākļos no šīm šķirnēm, sevišķi šķirnes ‘Treixadura’, iespējams saražot ārkārtīgi aromātiskus vīnus ar augļu un ziedu notīm. Spirta saturs izlīdzina skābumu, radot svaigus un sabalansētus vīnus.

Kvalitatīvi dzirkstošie vīni

Ar cilmes vietas nosaukumu “Ribeiro” apzīmētos kvalitatīvos dzirkstošos vīnus ražo, izmantojot tradicionālo metodi. To īpašības ir cieši saistītas ar īpašajiem vides apstākļiem un izmantotajām vīnogu šķirnēm.

Šo vidi raksturo mērens klimats ar Vidusjūras klimata iezīmēm, kurā vērojama atlantiskā klimata ietekme. Temperatūra dienā un naktī ievērojami atšķiras, nokrišņu pēc apputeksnēšanas ir maz. Augsnēm raksturīga maza lauka mitrumietilpība, un tās ieskauj kalnu apvidus. Šajā apgabalā vīnkopība attīstījusies ierobežotos apstākļos un vīnogas nenogatavojas viegli. Reaģējot uz to, vīnkopji izmanto apgabala kalnaino reljefu, vīndārzus ierīkojot nogāzēs, kurām piekļūst vislielākais daudzums saules gaismas. Atšķirība starp temperatūru dienā un naktī veicina augļu lēnu nogatavošanos. Tas pastiprina šo dzirkstošo vīnu dabisko svaigumu un aromātu.

Visas izmantotās vīnogu šķirnes ir vietējās šķirnes, kas pielāgotas apgabala īpašajiem vides apstākļiem. To izmantošana ir laika gaitā ražotāju īstenotas atlases iznākums. Ievērojamākā no tām ir visvairāk audzētā šķirne ‘Treixadura’. Tomēr šo vīnu ražošanai ļoti piemērotas ir arī šķirnes ‘Loureiro’ un ‘Albariño’. Šā apgabala augsnes un klimatisko apstākļu dēļ šo šķirņu ražu var novākt agri, tiklīdz sasniegts pareizais cukura un skābuma līdzsvars. Tas nozīmē, ka vīnogas novāc, kad to cukuru saturs un skābuma līmenis ir mērens. Tā iespējams saražot sabalansētus bāzes vīnus, kuros nav pārāk liels spirta saturs un kuri ir ārkārtīgi aromātiski. Ja citos, tuvējos vīnkopības apgabalos ražas novākšanu pārceltu uz agrāku laiku ar mērķi ierobežot bāzes vīna spirta saturu, palielinātos skābums, taču šajā apgabalā tā nenotiek. Galvenais iemesls būtu pārmērīgais ābolskābes daudzums, kas pasliktinātu saražotā vīna kvalitāti.

Šīs šķirnes ir ārkārtīgi vērtīgs ģenētiskais mantojums. Tas dažādajiem šā apgabala vīnu veidiem piešķir unikālu kvalitāti, un tas sevišķi attiecas uz dzirkstošajiem vīniem, kas ir ārkārtīgi aromātiski un augļaini.

Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām (“Tostado”)

“Tostado del Ribeiro” ir no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām ražots vīns. Tā specifikas pamatā ir ražošanā izmantotās izejvielas, dabiskie vides apstākļi un īpašā ražošanas metode, kas radusies, pateicoties vietējo ražotāju zinātībai.

Izejvielas ir vīnogas, kas iegūtas no apgabala vietējām šķirnēm, kuras pielāgotas īpašajiem vides apstākļiem. Ievērojamākā no šīm šķirnēm ir ‘Treixadura’ – visvairāk audzētā un raksturīgākā.

Vidi raksturo mērens klimats ar Vidusjūras klimata iezīmēm, kurā vērojama atlantiskā klimata ietekme. Temperatūra dienā un naktī ievērojami atšķiras, nokrišņu pēc apputeksnēšanas ir maz. Neapstrādātajām augsnēm raksturīga maza lauka mitrumietilpība, un tās ieskauj kalnu apvidus. Lai nodrošinātu pareizu nogatavošanos, vīnogulājus audzē nogāzēs, kurās tiem piekļūst vislielākais daudzums saules gaismas.

Apgabals ir tik tikko piemērots vīnkopībai, un sasniegt vīnogu īsto gatavības pakāpi nav viegli. Nogatavošanās iespējama tikai tāpēc, ka izmantotās vīnogu šķirnes ir pielāgotas un tās audzē novietojuma ziņā rūpīgi izraudzītos zemes gabalos. Tas vīnu padara ļoti īpašu. Runa ir par saldu vīnu no apgabala, kuram raksturīgajos dabiskajos vides apstākļos tā ražošana parasti nebūtu iespējama.

Tā iespējama, pateicoties vietējo ražotāju laika gaitā izstrādātājiem ražošanas paņēmieniem. Pēc vīnogu ražas novākšanas ražotāji ķekarus pakļauj sarežģītam nogatavināšanas procesam, ko īsteno segtās telpās ar dabisku ventilāciju. Šķirne ‘Treixadura’ ir īpaši piemērota žūšanai, jo tās vīnogu miza ir biezāka un izturīgāka nekā citu šķirņu vīnogām. Tāpēc tās labāk iztur dabisko žūšanu.

Turklāt šā apgabala klimatam raksturīgs sausāks laiks rudenī, nekā būtu sagaidāms, ņemot vērā Atlantijas okeāna tuvumu. Tā cēlonis ir aizsargbarjera, ko veido kalni, kas rietumos ieskauj apgabalu. Šie apstākļi sekmē žūšanu. Vīnogas nav pakļautas pārmērīgam relatīvajam mitrumam, kas palēninātu dabisko dehidratāciju un palielinātu kriptogāmisko slimību risku. Turklāt temperatūra rudenī parasti ir mērena, un tas sekmē žūšanu. Dziļāk iekšzemē esošos apgabalos var būt tāda priekšrocība kā mazāks apkārtējās vides mitrums. Tomēr šo apstākļu trūkums ir tāds, ka zema temperatūra apgrūtina dabisko žūšanu.

Rezultātā iznāk salds un sabalansēts vīns ar kopējo cukuru saturu, kurš pārsniedz 120 gramus litrā, kas apgabala vīnkopības kultūrai ir ļoti raksturīgi. Tas ir augstu vērtēts, tā ražošana izmaksā dārgi, un tam ir izcila reputācija.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā veikta iepakošana

Nosacījuma apraksts

Oksidēšanās-reducēšanās reakciju, temperatūras svārstību un citu tādu apstākļu ietekmē, kuriem vīns var tikt pakļauts, to pārvadājot un pildot pudelēs ārpus ražošanas apgabala, var ciest produkta kvalitāte. Līdz ar pārvadāšanas attālumu palielinās arī kvalitātes apdraudējuma risks. Vīna pildīšana pudelēs tā izcelsmes apgabalā ļauj saglabāt produkta specifiku un kvalitāti. Minēto iemeslu dēļ un tāpēc, ka ar cilmes vietas nosaukumu “Ribeiro” apzīmēto vīnu darītavās gadu gaitā uzkrāta pieredze un padziļinātas zināšanas par minēto vīnu specifiku, pildīšana pudelēs jāveic izcelsmes apgabalā. Tādējādi saglabājas arī visas vīna fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

papildu nosacījumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Pudelēs pildīto vīnu marķējums ietver cilmes vietas nosaukuma logotipu un nosaukumu.

To vīnu marķējumā, reklāmas materiālos un uz iepakojuma, kuri apzīmēti ar cilmes vietas nosaukumu “Ribeiro” un ražoti no galveno šķirņu vīnogām, ir atļauts norādīt šādus apzīmējumus: attiecīgi “Castes”, “Barrica”, “Espumoso” un “Tostado”.

To vīnu marķējumā, kuri nav klasificēti kā “Castes”, “Barrica”, “Espumoso” un “Tostado” vīni, nav atļauts norādīt ne apzīmējumus “caste” vai “autóctonas”, ne galveno šķirņu nosaukumus. Tāpat nav atļauts izmantot citus apzīmējumus, kas patērētāju varētu maldināt attiecībā uz vīna īpašībām, jo īpaši apzīmējumus, kuru dēļ patērētājs vīnu varētu sajaukt ar “Ribeiro Castes”, “Ribeiro Barrica”, “Ribeiro Espumoso” vai “Ribeiro Tostado” kategorijas vīniem.

“Castes” un “Barrica” kategorijas vīnu marķējumā jābūt norādītam ražas novākšanas gadam.

Uz iepakojuma būtu jāiekļauj numurēti kvalitātes zīmogi vai regulatīvās padomes izdotas etiķetes/kontretiķetes. Tos uzliek attiecīgajā vīna darītavā.

Saite uz produkta specifikāciju

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/2019/DOP_RIBEIRO_Pliego_Condiciones_octubre_2019_definitivo-C.pdf

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

| 11.6.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 196/45

---

Paziņojums par pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2014/25/ES 35. pantam

Līgumslēdzēja iesniegts pieprasījums

(2020/C 196/10)

Komisija 2019. gada 3. decembrī saņēma pieprasījumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (1) 35. pantu. Pirmā darbdiena pēc pieprasījuma saņemšanas ir 2019. gada 4. decembris.

Šo pieprasījumu iesniedza ENEL Green Power, un tas attiecas uz darbībām, kas saistītas ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem un tās vairumtirdzniecību Itālijā.

Direktīvas 2014/25/ES 34. pantā noteikts, ka “šī direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no 8.–14. pantā minētajām darbībām, ja dalībvalsts vai līgumslēdzēji, kas saskaņā ar 35. pantu ir iesnieguši pieprasījumu, var pierādīt, ka dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota; tāpat direktīva neattiecas uz metu konkursiem, ko organizē, lai veiktu minētās darbības attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā”. To, vai uz darbību attiecas tieša konkurence, Direktīvas 2014/25/ES kontekstā var novērtēt, neskarot konkurences tiesību pilnvērtīgu piemērošanu.

Komisijai, sākot no iepriekš minētās darbdienas, ir 105 darbdienas, kurās pieņemt lēmumu par šo pieprasījumu. Tādējādi sākotnējais termiņš beidzās 2020. gada 29. aprīlī.

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES IV pielikuma 2. punktu Komisija var prasīt, lai attiecīgā dalībvalsts vai attiecīgais līgumslēdzējs, vai kompetentā neatkarīgā valsts iestāde, vai cita kompetenta valsts iestāde piemērotā termiņā sniedz visas nepieciešamās ziņas vai papildina vai precizē jau sniegtās ziņas. Komisija 2020. gada 6. februārī lūdza Itālijas iestādes sniegt papildu informāciju ne vēlāk kā līdz 20. februārim. Itālijas iestāžu atbildes vēstuli saņēma 2020. gada 6. martā.

Ņemot vērā pašreizējo situāciju un Covid-19 pandēmijas sekas, pieteikuma iesniedzējs un Komisija vienojās, ka Komisijas lēmums būtu jāpieņem līdz 2020. gada 15. jūlijam.

Saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. panta 5. punktu jaunus pieprasījumus, kuri attiecas uz to pašu darbību Itālijā un kuri iesniegti, pirms beidzas saistībā ar šo pieprasījumu paredzētais termiņš, neuzskata par jaunām procedūrām un tos izskata saistībā ar šo pirmo pieprasījumu.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

---