# Europeiska unionens C 190/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 190 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången8 juni 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 190

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången8 juni 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | III   Förberedande akter |
| | EUROPEISKA CENTRALBANKEN |
| 2020/C 190/01 | Europeiska centralbankens yttrande av den 8 maj 2020 över ett förslag till rådets förordning om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av utbrottet av covid-19 (CON/2020/14) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

2020/C 190/01

Europeiska centralbankens yttrande av den 8 maj 2020 över ett förslag till rådets förordning om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av utbrottet av covid-19 (CON/2020/14)

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 190/02 | Eurons växelkurs — 5 juni 2020 | 3 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2020/C 190/03 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 4 |
| 2020/C 190/04 | Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske | 5 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 190/02

Eurons växelkurs — 5 juni 2020

3

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2020/C 190/03

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

4

2020/C 190/04

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

5

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 190/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9849 – Banco Santander/Aegon/Popular Vida) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 6 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 190/06 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 8 |
| 2020/C 190/07 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 30 |
| 2020/C 190/08 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 46 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 190/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9849 – Banco Santander/Aegon/Popular Vida) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

6

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2020/C 190/06

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

8

2020/C 190/07

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

30

2020/C 190/08

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA CENTRALBANKEN

| 8.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 8 maj 2020

över ett förslag till rådets förordning om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av utbrottet av covid-19

(CON/2020/14)

(2020/C 190/01)

Inledning och rättslig grund

Den 2 april 2020 antog Europeiska kommissionen ett förslag till rådets förordning om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av utbrottet av covid-19 (nedan kallat förslaget till förordning) (1).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 andra stycket i fördraget eftersom förslaget till förordning berör ECBS monetära uppgifter och transaktioner enligt kapitel IV i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan), och särskilt artiklarna 17 och 21.2 i ECBS-stadgan enligt vilka ECB och de nationella centralbankerna får öppna konton för bl.a. offentliga organ och fungera som fiskala ombud för bl.a. unionens institutioner och statlig förvaltning.

I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

1.   Allmänna kommentarer

Det instrument som ska inrättas enligt förslaget till förordning (SURE-instrumentet) gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till en medlemsstat i unionen som genomgår, eller allvarligt hotas av, stora ekonomiska störningar på grund av coronavirusets utbrottet (covid-19) i syfte att finansiera system för korttidsarbete eller liknande åtgärder som har till syfte att skydda anställda och egenföretagare och därmed minska arbetslöshet och förlust av inkomst (2). Totalt sett skulle den finansiella ramen uppgå till 100 miljarder euro. ECB har välkomnat Europeiska rådets stöd för Eurogruppens överenskommelse om tre åtgärder för att skydda arbetstagare, företag och stater, dvs. SURE-instrumentet, tillsammans med Europeiska stabilitetsmekanismens krisstöd och en europeisk garantifond (3).

2.   Specifika kommentarer

Enligt artikel 10.1 i förslaget till förordning kommer kommissionen att förbereda de system som behövs för att administrera lånen tillsammans med ECB. Enligt artikel 10.1 i förslaget till förordning kommer den mottagande medlemsstaten öppna ett särskilt konto hos sin nationella centralbank för det ekonomiska stödet. Medlemsstaten i fråga kommer också att överföra lånebeloppet samt upplupen ränta enligt låneavtalet till ett av unionens konton hos ECB tjugo TARGET2-bankdagar före respektive förfallodag.

Så som nämnts ovan får ECB och de nationella centralbankerna i enlighet med artiklarna 17 och 21.2 i ECBS-stadgan öppna konton och fungera som fiskala ombud för kommissionen och medlemsstaterna. Utifrån denna ram har ECB och de nationella centralbankerna tidigare utfört uppgifter som berör administrationen av lånen i samband med ekonomiska anpassningsprogram, t.ex. den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) (4) och unionens system för medelfristigt ekonomiskt stöd som gör det möjligt att bevilja lån till medlemsstater vars betalningsbalans eller kapitalrörelser har drabbats av eller allvarligt hotas av svårigheter (5). För att säkerställa att organiseringen av ECBS verksamhet behandlas som en intern angelägenhet av ECBS, föreslås att man hänvisar till den mottagande medlemsstaten överför de belopp som ska betalas för lånen till konton hos ECBS före respektive förfallodag.

Detta yttrande kommer att offentliggöras på ECB:s webbplats.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 maj 2020.

ECB:s ordförande

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2020) 139 final.

1

(2)  Se artikel 1 2 i förslaget till förordning.

2

(3)  Se inledande anmärkningar, presskonferens, Christine Lagarde, ECB:s ordförande, Luis de Guindos, ECB:s vice ordförande, Frankfurt am Main, 30 april, 2020, finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Se artikel 8.1 i rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabilitetsmekanism (EUT L 118, 12.5.2010, s. 1), Europeiska centralbankens beslut ECB/2010/17 av den 14 oktober 2010 om administrationen av EU:s upplåning och utlåning inom ramen för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EUT L 275, 20.10.2010, s. 10).

4

(5)  Se artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (EGT L 53, 23.2.2002, s. 1), Europeiska centralbankens beslut ECB/2003/14 av den 7 november 2003 om administrationen av Europeiska gemenskapens upplåning och utlåning enligt systemet för medelfristigt ekonomiskt stöd (EUT L 297, 15.11.2003, s. 35).

5

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 8.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/3

---

Eurons växelkurs (1)

5 juni 2020

(2020/C 190/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1330 |
| JPY | japansk yen | 123,77 |
| DKK | dansk krona | 7,4564 |
| GBP | pund sterling | 0,89448 |
| SEK | svensk krona | 10,4250 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0866 |
| ISK | isländsk krona | 148,90 |
| NOK | norsk krona | 10,5403 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,589 |
| HUF | ungersk forint | 344,62 |
| PLN | polsk zloty | 4,4425 |
| RON | rumänsk leu | 4,8382 |
| TRY | turkisk lira | 7,6747 |
| AUD | australisk dollar | 1,6227 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5237 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,7809 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7392 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5775 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 365,57 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 19,0823 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,0349 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5715 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 882,40 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8345 |
| PHP | filippinsk peso | 56,457 |
| RUB | rysk rubel | 77,8155 |
| THB | thailändsk baht | 35,650 |
| BRL | brasiliansk real | 5,7329 |
| MXN | mexikansk peso | 24,6466 |
| INR | indisk rupie | 85,6300 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1330

JPY

japansk yen

123,77

DKK

dansk krona

7,4564

GBP

pund sterling

0,89448

SEK

svensk krona

10,4250

CHF

schweizisk franc

1,0866

ISK

isländsk krona

148,90

NOK

norsk krona

10,5403

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,589

HUF

ungersk forint

344,62

PLN

polsk zloty

4,4425

RON

rumänsk leu

4,8382

TRY

turkisk lira

7,6747

AUD

australisk dollar

1,6227

CAD

kanadensisk dollar

1,5237

HKD

Hongkongdollar

8,7809

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7392

SGD

singaporiansk dollar

1,5775

KRW

sydkoreansk won

1 365,57

ZAR

sydafrikansk rand

19,0823

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,0349

HRK

kroatisk kuna

7,5715

IDR

indonesisk rupiah

15 882,40

MYR

malaysisk ringgit

4,8345

PHP

filippinsk peso

56,457

RUB

rysk rubel

77,8155

THB

thailändsk baht

35,650

BRL

brasiliansk real

5,7329

MXN

mexikansk peso

24,6466

INR

indisk rupie

85,6300

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 8.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/4

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

(2020/C 190/03)

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som anges i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 15.5.2020 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 15.5.2020–31.12.2020 |
| Medlemsstat | Portugal (fartyg för icke-industriellt fiske) |
| Bestånd eller grupp av bestånd | BFT/AVARCH |
| Art | Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) |
| Område | Vissa ögrupper i Grekland (Joniska öarna), Spanien (Kanarieöarna) och Portugal (Azorerna och Madeira) |
| Typ av fiskefartyg | --- |
| Referensnummer | 06/TQ123 |

Datum och tidpunkt för stängning

15.5.2020

Varaktighet

15.5.2020–31.12.2020

Medlemsstat

Portugal (fartyg för icke-industriellt fiske)

Bestånd eller grupp av bestånd

BFT/AVARCH

Art

Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus)

Område

Vissa ögrupper i Grekland (Joniska öarna), Spanien (Kanarieöarna) och Portugal (Azorerna och Madeira)

Typ av fiskefartyg

---

Referensnummer

06/TQ123

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 8.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/5

---

Uppgifter från medlemsstaterna om stängning av fiske

(2020/C 190/04)

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som anges i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 11.5.2020 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 11.5.2020–31.12.2020 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd eller grupp av bestånd | ANF/8C3411 |
| Art | Marulkfiskar (Lophiidae) |
| Område | 8c, 9 och 10, unionens vatten i Cecaf 34.1.1 |
| Typ av fiskefartyg | --- |
| Referensnummer | 05/TQ123 |

Datum och tidpunkt för stängning

11.5.2020

Varaktighet

11.5.2020–31.12.2020

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd eller grupp av bestånd

ANF/8C3411

Art

Marulkfiskar (Lophiidae)

Område

8c, 9 och 10, unionens vatten i Cecaf 34.1.1

Typ av fiskefartyg

---

Referensnummer

05/TQ123

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 8.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/6

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9849 –
  Banco Santander/Aegon/Popular Vida)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 190/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Banco Santander, SA (Banco Santander, Spanien). |
| --- | --- |

—

Banco Santander, SA (Banco Santander, Spanien).

| — | Aegon NV (Aegon, Nederländerna). |
| --- | --- |

—

Aegon NV (Aegon, Nederländerna).

| — | Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U. (Popular Vida, Spanien), kontrollerat av Banco Santander. |
| --- | --- |

—

Popular Vida 2020, Compañía de Seguros y Reaseguros, S.A.U. (Popular Vida, Spanien), kontrollerat av Banco Santander.

Aegon förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela Popular Vida.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Banco Santander: en spansk bank och moderbolaget till en internationell koncern med banker och finansiella företag som huvudsakligen är verksamma i Europa, Latinamerika och Förenta staterna/Puerto Rico. |
| --- | --- |

—

Banco Santander: en spansk bank och moderbolaget till en internationell koncern med banker och finansiella företag som huvudsakligen är verksamma i Europa, Latinamerika och Förenta staterna/Puerto Rico.

| — | Aegon: moderbolaget till en koncern med försäkringsbolag noterade på börserna i Amsterdam och New York, som är verksamma över hela världen, huvudsakligen i Förenta staterna, Nederländerna och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Aegon: moderbolaget till en koncern med försäkringsbolag noterade på börserna i Amsterdam och New York, som är verksamma över hela världen, huvudsakligen i Förenta staterna, Nederländerna och Förenade kungariket.

| — | Popular Vida: ett företag som är verksamt på livförsäkringsmarknad i Spanien. Dess huvudsakliga distributionskanal är Banco Santanders kommersiella nätverk. |
| --- | --- |

—

Popular Vida: ett företag som är verksamt på livförsäkringsmarknad i Spanien. Dess huvudsakliga distributionskanal är Banco Santanders kommersiella nätverk.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9849 – Banco Santander/Aegon/Popular Vida

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 8.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/8

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 190/06)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Kunság / Kunsági”

Referensnummer PDO-HU-A1332-AM02

Datum för meddelandet: 9.4.2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Tillägg av kommunerna Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora och Újszilvás till det avgränsade området

| a) | Berörd rubrik i produktspecifikationen:






  — | IV. Avgränsat område |
| --- | --- | --- |

a)

Berörd rubrik i produktspecifikationen:

—

IV. Avgränsat område

| b) | Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:






  — | Avgränsat geografiskt område |
| --- | --- | --- |

b)

Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:

—

Avgränsat geografiskt område

| c) | Områden i kommunerna Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora och Újszilvás som hänförs till klasserna I och II enligt de vinproducerande regionernas vingårdsregister har lagts till det avgränsade området. Kännetecknen för de områden som ingår i vingårdsregistret motsvarar det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági”. Vinodling är en traditionell näringsverksamhet bland lokalbefolkningen. Klassificeringen av vinregionen och möjligheten att producera den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” ger upphov till betydande sysselsättning och inkomster i dessa kommuner samt bidrar i hög grad till den lokala turistnäringen. |
| --- | --- |

c)

Områden i kommunerna Kömpöc, Petőfiszállás, Pálmonostora och Újszilvás som hänförs till klasserna I och II enligt de vinproducerande regionernas vingårdsregister har lagts till det avgränsade området. Kännetecknen för de områden som ingår i vingårdsregistret motsvarar det avgränsade området för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági”. Vinodling är en traditionell näringsverksamhet bland lokalbefolkningen. Klassificeringen av vinregionen och möjligheten att producera den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” ger upphov till betydande sysselsättning och inkomster i dessa kommuner samt bidrar i hög grad till den lokala turistnäringen.

2.   Tillägg av mátrai muskotály till förteckningen över tillåtna sorter

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | VI. Tillåtna sorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

VI. Tillåtna sorter

| — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- |

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:






  — | Avgränsat geografiskt område |
| --- | --- | --- |

b)

Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:

—

Avgränsat geografiskt område

| — | Ytterligare villkor – Andra begränsade uttryck |
| --- | --- |

—

Ytterligare villkor – Andra begränsade uttryck

| c) | Mátrai muskotály är en ungersk vitvinsdruvsort. Den togs fram av Pál Kozma och László Sz. Nagy genom korsning av sorterna arany sárfehér (izsáki) och ottonel muskotály. Sorten odlas i vinregionen Kunság på ett vingårdsområde som omfattar 5,9929 ha. I bilaga 1 till ministerdekret nr 56/2014 av den 30 april 2014 från Ungerns minister för landsbygdsutveckling om klassificering av druvsorter som är lämpliga för vinframställning finns den med under rubriken ”tillåtna sorter”, och i bilaga 15 till ministerdekret nr 127/2009 av den 29 september 2009 från Ungerns minister för jordbruk och landsbygdsutveckling om systemet för tillhandahållande av vinuppgifter och utfärdande av ursprungsintyg samt om framställning, utsläppande på marknaden och märkning av vinprodukter finns sorten med under det traditionella uttrycket ”muskotály” [muskat]. Tillägget av en tillåten sort påverkar inte sambandet mellan produktionsområdet och produkten, eftersom det helt sammanfaller med sorten mátrai muskotály. |
| --- | --- |

c)

Mátrai muskotály är en ungersk vitvinsdruvsort. Den togs fram av Pál Kozma och László Sz. Nagy genom korsning av sorterna arany sárfehér (izsáki) och ottonel muskotály. Sorten odlas i vinregionen Kunság på ett vingårdsområde som omfattar 5,9929 ha. I bilaga 1 till ministerdekret nr 56/2014 av den 30 april 2014 från Ungerns minister för landsbygdsutveckling om klassificering av druvsorter som är lämpliga för vinframställning finns den med under rubriken ”tillåtna sorter”, och i bilaga 15 till ministerdekret nr 127/2009 av den 29 september 2009 från Ungerns minister för jordbruk och landsbygdsutveckling om systemet för tillhandahållande av vinuppgifter och utfärdande av ursprungsintyg samt om framställning, utsläppande på marknaden och märkning av vinprodukter finns sorten med under det traditionella uttrycket ”muskotály” [muskat]. Tillägget av en tillåten sort påverkar inte sambandet mellan produktionsområdet och produkten, eftersom det helt sammanfaller med sorten mátrai muskotály.

3.   Tillägg av bíbor kadarka och kármin till förteckningen över tillåtna sorter

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | VI. Tillåtna sorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

VI. Tillåtna sorter

| b) | Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:






  — | Avgränsat geografiskt område |
| --- | --- | --- |

b)

Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:

—

Avgränsat geografiskt område

| c) | Viner av hög kvalitet kan framställas av druvsorterna bíbor kadarka och kármin. Producenter i vinregionen odlar de förtecknade sorterna på ett vingårdsområde som omfattar 21 ha. De används som teinturierviner, vilket ökar kvaliteten på de röda vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági”. |
| --- | --- |

c)

Viner av hög kvalitet kan framställas av druvsorterna bíbor kadarka och kármin. Producenter i vinregionen odlar de förtecknade sorterna på ett vingårdsområde som omfattar 21 ha. De används som teinturierviner, vilket ökar kvaliteten på de röda vinerna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági”.

4.   Tillägg av blauburger, syrah och turán till förteckningen över tillåtna sorter

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | VI. Tillåtna sorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

VI. Tillåtna sorter

| b) | Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:






  — | Avgränsat geografiskt område |
| --- | --- | --- |

b)

Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:

—

Avgränsat geografiskt område

| c) | Viner av hög kvalitet kan framställas av druvsorterna blauburger syrah och turán. Producenter i vinregionen odlar de förtecknade sorterna på ett vingårdsområde som omfattar 34 ha. Sorterna kan användas för endruvsviner eller blandviner. Om dessa sorter får använda den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” blir det lättare att sälja de viner som framställs av dem. |
| --- | --- |

c)

Viner av hög kvalitet kan framställas av druvsorterna blauburger syrah och turán. Producenter i vinregionen odlar de förtecknade sorterna på ett vingårdsområde som omfattar 34 ha. Sorterna kan användas för endruvsviner eller blandviner. Om dessa sorter får använda den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” blir det lättare att sälja de viner som framställs av dem.

5.   Tillägg av furmint, gyöngyrizling, leányka och zengő till förteckningen över tillåtna sorter

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | VI. Tillåtna sorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

VI. Tillåtna sorter

| b) | Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:






  — | Avgränsat geografiskt område |
| --- | --- | --- |

b)

Berörd rubrik i det sammanfattande dokumentet:

—

Avgränsat geografiskt område

| c) | Viner av hög kvalitet kan framställas av druvsorterna furmint, gyöngyrizling, leányka och zengő. Producenter i vinregionen odlar de förtecknade sorterna på 35 ha. Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” gör det lättare att sälja vinerna. |
| --- | --- |

c)

Viner av hög kvalitet kan framställas av druvsorterna furmint, gyöngyrizling, leányka och zengő. Producenter i vinregionen odlar de förtecknade sorterna på 35 ha. Den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” gör det lättare att sälja vinerna.

6.   Ändring av de allmänna reglerna om beteckningar

| a) | Berörd rubrik i produktspecifikationen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Berörd rubrik i produktspecifikationen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Ytterligare villkor – Regler om beteckningar |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Ytterligare villkor – Regler om beteckningar

| c) | Druvsortens namn bör anges på ett tydligt och lättläsligt sätt på etiketter för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági”, utan att själva etiketten blir otydlig eller överfylld. |
| --- | --- |

c)

Druvsortens namn bör anges på ett tydligt och lättläsligt sätt på etiketter för viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági”, utan att själva etiketten blir otydlig eller överfylld.

7.   Kontroll av överensstämmelsen med produktspecifikationen

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | X. Förfarande för fullgörandet av vinförbundets uppgifter |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

X. Förfarande för fullgörandet av vinförbundets uppgifter

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring. |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

| c) | Vinförbundets styrelse har ansvar och förutsättningar för att kontrollera överensstämmelsen med produktspecifikationen. |
| --- | --- |

c)

Vinförbundets styrelse har ansvar och förutsättningar för att kontrollera överensstämmelsen med produktspecifikationen.

8.   Ändring av den tillåtna högsta halten av flyktiga syror

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivning av vinerna |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivning av vinerna

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Vinframställningsmetoder – Särskilda oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Vinframställningsmetoder – Särskilda oenologiska metoder

| c) | I tabell II/1A. Analytiska krav, den högsta halten av flyktiga syror ändras till 2 g/l för vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd, röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd, vita endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor, röda endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor, vita viner av frusna druvor samt röda viner av frusna druvor. |
| --- | --- |

c)

I tabell II/1A. Analytiska krav, den högsta halten av flyktiga syror ändras till 2 g/l för vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd, röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd, vita endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor, röda endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor, vita viner av frusna druvor samt röda viner av frusna druvor.

9.   Borttagning av kravet om lagring på träfat

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivning av vinerna |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivning av vinerna

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Vinframställningsmetoder – Särskilda oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Vinframställningsmetoder – Särskilda oenologiska metoder

| c) | I tabellen över obligatoriska oenologiska metoder stryks kravet om lagring på träfat i tre månader för vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd, röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd samt röda endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor. Kravet på oxidativ behandling strider mot vinframställningsmetoderna. Kravet är omotiverat, eftersom producenterna av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” i allmänhet använder en reduktiv metod. |
| --- | --- |

c)

I tabellen över obligatoriska oenologiska metoder stryks kravet om lagring på träfat i tre månader för vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd, röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd samt röda endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor. Kravet på oxidativ behandling strider mot vinframställningsmetoderna. Kravet är omotiverat, eftersom producenterna av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” i allmänhet använder en reduktiv metod.

10.   Bestämmelser om överföring av viner

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Ytterligare villkor – Bestämmelser om överföring av viner |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Ytterligare villkor – Bestämmelser om överföring av viner

| c) | Vinregionen kan inte utföra de kontroller som krävs enligt denna punkt. Borttagning av kravet minskar den administrativa bördan för alla berörda parter. |
| --- | --- |

c)

Vinregionen kan inte utföra de kontroller som krävs enligt denna punkt. Borttagning av kravet minskar den administrativa bördan för alla berörda parter.

11.   Ändring av förpackningsbestämmelserna

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Ytterligare villkor – Förpackningsbestämmelser |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Ytterligare villkor – Förpackningsbestämmelser

| c) | Punkt 3 a, b och d tas bort. Borttagningen av kravet ökar marknadsmöjligheterna för alla berörda parter, samtidigt som den administrativa bördan minskas. |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 a, b och d tas bort. Borttagningen av kravet ökar marknadsmöjligheterna för alla berörda parter, samtidigt som den administrativa bördan minskas.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Kunság

Kunsági

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Mousserande vin |
| --- | --- |

4.

Mousserande vin

| 9. | Pärlande vin med tillsats av koldioxid |
| --- | --- |

9.

Pärlande vin med tillsats av koldioxid

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vin – Vita endruvsviner och blandviner

Vinerna är ljusgröna, ljust eller starkare halmgula; ofta med rondör och låg alkoholhalt; de har en frisk smak, med en karaktär av sommarfrukt och inslag av citrus. Beroende på sockerhalten kan de vara torra, halvtorra, halvsöta eller söta.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 16,67 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

16,67

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Roséviner – endruvsviner och blandviner

Vinerna är ljusrosa, rosa eller ljuslila; de har en mjuk, livlig syra och en fruktig smak och doft. Beroende på sockerhalten kan de vara torra, halvtorra, halvsöta eller söta.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Siller – endruvsviner och blandviner

Endruvsvinernas doft och smak är typisk för den använda druvsorten; blandvinernas doft och smak återspeglar de använda druvsorternas relativa proportioner. Vinerna präglas av rund syra, måttliga tanniner och fyllighet. Beroende på sockerhalten kan de vara torra, halvtorra, halvsöta eller söta.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Röda endruvsviner och blandviner

Vinerna är rubinfärgade eller starkt rubinfärgade; de har en intensivt fruktig och kryddig doft och ung smak, med måttliga tanniner samt angenäm syra och alkoholhalt. Beroende på sockerhalten kan de vara torra, halvtorra, halvsöta eller söta.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd

Vinerna är gyllengula; de har en komplex doft och en robust, oljig textur, med toner av lagring på träfat och flaska. De har en angenäm syra och alkoholhalt, ofta med restsockerhalt.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd

Vinerna är rubinfärgade eller djupröda; de har en komplex doft och en robust, oljig textur, med toner av lagring på träfat och flaska. De har en angenäm syra och alkoholhalt, ofta med restsockerhalt.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Vita endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor

Vinerna är grönskiftande gula; doft och smak är typisk för den använda druvsorten; de har en livlig syra, måttlig kropp och alkoholprägel. Vinet kan vara torrt, halvtorrt, halvsött eller sött.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Roséviner – endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor

Vinerna är ljusrosa eller rosa till ljuslila; de har en fin, mjuk syra och en ytterst fruktig doft. Beroende på sockerhalten kan de vara torra, halvtorra, halvsöta eller söta.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Röda endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor

Vinerna är mörkt rubinröda eller mörkröda; de har en fruktig och emellanåt kryddig doft, medelstor fyllighet, en mjuk karaktär med toner av lagring på träfat och flaska och måttliga tanniner. Beroende på sockerhalten kan de vara torra, halvtorra, halvsöta eller söta.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Vita endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor

Vinerna är gyllengula; de har en komplex doft, hög naturlig sockerhalt och en robust, oljig textur; smak och arom är komplexa med toner av honung, mogen eller torkad frukt och i vissa fall gråmögel; de är normalt halvsöta eller söta.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Röda endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor

Vinerna är mörkt rubinröda eller mörkröda. De är robusta och fylliga, med en doft som präglas av aromer av mogen eller torkad frukt och/eller kryddor, och en smak som är typisk för lagring på träfat eller flaska. De har måttliga tanniner och ofta en restsockerhalt.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Vita viner av frusna druvor

Vinet är åldrigt gyllengult; det har en rik och komplex doft, livlig syra och mycket hög sockerhalt; det har en koncentrerad, honungssöt smak.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Vin – Röda viner av frusna druvor

Vinet är bronsrött; doften är rik och komplex, det har en mycket hög sockerhalt; smaken är koncentrerad och honungssöt, med måttliga tanniner.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 3,5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 33,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

3,5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

33,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Mousserande vin – vitt

De mousserande vinernas färg präglas av druvsorten; deras doft och smak är neutral eller typisk för den använda druvsorten; de har en harmonisk syra och är lätta och luftiga, med långvariga bubblor.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Mousserande vin – rosévin

De mousserande vinernas färg präglas av druvsorten; deras doft och smak är neutral eller typisk för den använda druvsorten; de har en harmonisk syra och är lätta och luftiga, med långvariga bubblor.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Mousserande vin – rött

De mousserande vinernas färg präglas av druvsorten; deras doft och smak är neutral eller typisk för den använda druvsorten; de har en harmonisk syra och är lätta och luftiga, med långvariga bubblor.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Pärlande vin med tillsats av koldioxid – vitt

De pärlande vinerna är ljust grönskiftande gula till ljust halmgula; de har en relativt låg alkoholhalt, stadig syra och är lätt pärlande. De kan vara torra, halvsöta eller söta. Dessa viner är livliga och friska med en doft och smak av färska druvor.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 7 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

7

Lägsta totala syrahalt

5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Pärlande vin med tillsats av koldioxid – rosévin

De pärlande vinerna är ljusrosa till rosa; de har en relativt låg alkoholhalt, stadig syra och är lätt pärlande. De kan vara torra, halvsöta eller söta. Dessa viner är livliga och friska med en doft och smak av färska druvor.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 7 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

7

Lägsta totala syrahalt

5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Pärlande vin med tillsats av koldioxid – rött

De pärlande vinerna är ljuslila; de har en relativt låg alkoholhalt, stadig syra och är lätt pärlande. De kan vara torra, halvsöta eller söta. Dessa viner är livliga och friska med en doft och smak av färska druvor.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 7 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

7

Lägsta totala syrahalt

5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a)   Grundläggande oenologiska metoder

Obligatoriska oenologiska metoder – Vin (1)

Särskilda oenologiska metoder

Vita endruvsviner och blandviner, roséviner – endruvsviner och blandviner:

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

Siller – endruvsviner och blandviner, röda endruvsviner och blandviner:

| — | Druvpressmassan måste skaljäsas. |
| --- | --- |

—

Druvpressmassan måste skaljäsas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

Vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd:

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

| — | Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd:

| — | Druvpressmassan måste skaljäsas. |
| --- | --- |

—

Druvpressmassan måste skaljäsas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Vita endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor:

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

| — | Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Obligatoriska oenologiska metoder – Vin (2)

Särskilda oenologiska metoder

Roséviner – endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor:

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

| — | Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

Röda endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor:

| — | Druvpressmassan måste skaljäsas. |
| --- | --- |

—

Druvpressmassan måste skaljäsas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Vita endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor:

| — | Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas samma dag som de skördas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Musten måste renas. |
| --- | --- |

—

Musten måste renas.

| — | Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Röda endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor:

| — | Druvpressmassan måste skaljäsas. |
| --- | --- |

—

Druvpressmassan måste skaljäsas.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden. |
| --- | --- |

—

Vinet kan buteljeras tidigast den 1 mars året efter skörden.

| — | Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras på flaskor i tre månader innan det släpps ut på marknaden.

Vita viner av frusna druvor och röda viner av frusna druvor:

| — | Manuell skörd när temperaturen är under –7 °C. |
| --- | --- |

—

Manuell skörd när temperaturen är under –7 °C.

| — | Druvorna pressas i fruset tillstånd. |
| --- | --- |

—

Druvorna pressas i fruset tillstånd.

| — | Jäsning tills den nödvändiga sockerhalten uppnås. |
| --- | --- |

—

Jäsning tills den nödvändiga sockerhalten uppnås.

| — | Minst sex månaders lagring på flaska. |
| --- | --- |

—

Minst sex månaders lagring på flaska.

Oenologiska metoder som inte är tillåtna – Vin

Särskilda oenologiska metoder

Vita endruvsviner eller blandviner från sen skörd, röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd, vita endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor, roséviner – endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor, röda endruvsviner eller blandviner av utvalda druvor, vita endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor, röda endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor, vita viner av frusna druvor samt röda viner av frusna druvor:

| — | Berikning av musten. |
| --- | --- |

—

Berikning av musten.

| — | Sötning av vinet. |
| --- | --- |

—

Sötning av vinet.

Bestämmelser om vinodling – Odlingsmetoder och planteringstäthet

Odlingsmetoder

På befintliga vingårdar som planterats före den 31 december 2011 får viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” framställas av druvor från vingården så länge som vingården är i drift, oavsett metod för beskärning och uppbindning eller planteringstäthet.

På vingårdar som grundats efter den 31 december 2011 får produkter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” endast framställas av druvor från vingårdar som planterats med följande metoder för beskärning och uppbindning:

| — | Kronbeskärning. |
| --- | --- |

—

Kronbeskärning.

| — | Paraplybeskärning. |
| --- | --- |

—

Paraplybeskärning.

| — | Moseruppbindning. |
| --- | --- |

—

Moseruppbindning.

| — | Enkel gardinformning. |
| --- | --- |

—

Enkel gardinformning.

| — | Sylvoz-systemet. |
| --- | --- |

—

Sylvoz-systemet.

På vingårdar som grundats efter den 1 januari 2012 måste planteringstätheten vara minst 3 300 vinstockar per hektar. Utöver jämna avstånd mellan rader och vinstockar är även plantering av dubbla rader och/eller dubbla vinstockar godtagbart när det gäller avståndet mellan rader och mellan vinstockar. Avståndet mellan raderna måste vara minst 1 m och högst 3,6 m. Avståndet mellan vinstockarna måste vara minst 0,6 m och högst 1,2 m. Vid sammanflätade vinstockar är den avgörande faktorn det genomsnittliga avståndet mellan vinstockarna.

När det gäller druvbelastningen får antalet levande lätta knoppar som lämnas på varje vinstock inte överskrida 16 per m2, oavsett odlingsmetod. Den slutliga avkastningen måste vid behov regleras genom gallring av klasar under vegetationsperioden för att uppnå produktionsmålen.

För framställningen av vinprodukter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” får endast druvor från vingårdar med en vinbrist på under 10 % användas.

Bestämmelser om vinodling – Tidpunkt och metod för skörd och druvkvalitet

Odlingsmetoder

Datumet för när skörden ska inledas fastställs av det behöriga vinförbundets styrelse varje år på grundval av de testskördar som görs varje vecka från och med den 1 augusti varje år.

En produkt som framställs av druvor som har skördats före det startdatum för skörden som vinförbundet har fastställt får inte tilldelas ursprungsintyg i en kategori som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági” och får inte saluföras med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kunság / Kunsági”. Datumet för skörden offentliggörs i form av ett meddelande från vinförbundet.

För framställningen av vinprodukterna bör druvorna ha den lägsta sockerhalt och den potentiella alkoholhalt som anges i följande tabell, i enlighet med gällande ungersk lagstiftning och EU-lagstiftning.

Vid skörden är normalt både manuella och mekaniska skördemetoder tillåtna, men följande typer får endast framställas av druvor som har skördats manuellt:

| — | Vin från sen skörd. |
| --- | --- |

—

Vin från sen skörd.

| — | Vin av utvalda druvor. |
| --- | --- |

—

Vin av utvalda druvor.

| — | Vin från lätt torkade druvor. |
| --- | --- |

—

Vin från lätt torkade druvor.

| — | Vin av frusna druvor. |
| --- | --- |

—

Vin av frusna druvor.

Druvornas lägsta naturliga sockerhalt och minsta potentiella alkoholhalt

Odlingsmetoder

Vinsort / Kategori Druvornas lägsta naturliga sockerhalt i ungersk mustgrad (Magyar mustfok – [MM°], vid 17,5 °C)

Viner – Vita endruvsviner och blandviner, roséviner – endruvsviner och blandviner, siller – endruvsviner och blandviner, röda endruvsviner och blandviner: 14,82

Vin – Vita och röda viner från sen skörd: 19,00

Vin – Vita viner, roséviner och röda viner av utvalda druvor: 19,00

Vin – Vita och röda viner från lätt torkade druvor: 20,00

Vin – Vita och röda viner av frusna druvor: 16,66–25,00

Mousserande vin: 14,82

Pärlande vin med tillsats av koldioxid: 14,82

Druvornas minsta potentiella alkoholhalt ([i volymprocent], vid 20 °C)

Viner – Vita endruvsviner och blandviner, roséviner – endruvsviner och blandviner, siller – endruvsviner och blandviner, röda endruvsviner och blandviner: 9,0

Vin – Vita och röda viner från sen skörd: 12,08

Vin – Vita viner, roséviner och röda viner av utvalda druvor: 12,08

Vin – Vita och röda viner från lätt torkade druvor: 12,83

Vin – Vita och röda viner av frusna druvor: 16,66

Mousserande vin: 9,0

Pärlande vin med tillsats av koldioxid: 9,0

b)   Högsta avkastning

Vita endruvsviner och blandviner, roséviner – endruvsviner och blandviner, siller – endruvsviner och blandviner, röda endruvsviner och blandviner, mousserande viner:

100 hektoliter per hektar

Vita endruvsviner och blandviner, roséviner – endruvsviner och blandviner, siller – endruvsviner och blandviner, röda endruvsviner och blandviner, mousserande viner:

14 300 kg druvor per hektar

Vita endruvsviner och blandviner, roséviner – endruvsviner och blandviner, siller – endruvsviner och blandviner, röda endruvsviner och blandviner, mousserande viner:

14 300 kg druvor per hektar

Pärlande vin med tillsats av koldioxid:

14 300 kg druvor per hektar

Vita och röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd:

70 hektoliter per hektar

Vita och röda endruvsviner eller blandviner från sen skörd:

10 000 kg druvor per hektar

Vita och röda endruvsviner eller blandviner samt roséviner – endruvsviner och blandviner av utvalda druvor:

70 hektoliter per hektar

Vita och röda endruvsviner eller blandviner samt roséviner – endruvsviner och blandviner av utvalda druvor:

10 000 kg druvor per hektar

Vita och röda endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor, vita och röda viner av frusna druvor:

42 hektoliter per hektar

Vita och röda endruvsviner eller blandviner från lätt torkade druvor, vita och röda viner av frusna druvor:

6 000 kg druvor per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

Områdena i följande kommuner som hänförs till klasserna I och II enligt vingårdsregistret: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás och Zsana.

7.   Huvudsakliga druvsorter

chasselas – weisser gutedel

tramini – traminer

syrah – blauer syrah

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

kadarka – jenei fekete

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

pozsonyi fehér – czétényi fehér

kékoportó – portugizer

sauvignon – sovinjon

kövidinka – a dinka crvena

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – pinot cernii

furmint – zapfner

leányka – leányszőlő

furmint – posipel

furmint – som

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

nektár

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

olasz rizling – taljanska grasevina

furmint – furmint bianco

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

szürkebarát – auvergans gris

leányka – dievcenske hrozno

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon – sauvignon blanc

ezerjó – korponai

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

ezerfürtű

chasselas – chrupka belia

pinot noir – pinot tinto

turán

kékoportó – portugais bleu

irsai olivér – muskat olivér

kadarka – kadarka negra

hárslevelű – lipovina

chasselas – fendant blanc

tramini – gewürtztraminer

kadarka – gamza

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

chasselas – saszla belaja

zöld veltelíni – zöldveltelíni

arany sárfehér – huszár szőlő

szürkebarát – pinot grigio

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint – szigeti

zöld veltelíni – grüner muskateller

kövidinka – steinschiller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

gyöngyrizling

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

arany sárfehér – izsáki sárfehér

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kármin

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

hárslevelű – garszleveljü

ezerjó – tausendachtgute

királyleányka – erdei sárga

kékoportó – portugalske modré

kadarka – kadar

ezerjó – szadocsina

rajnai rizling – rheinriesling

chasselas – chasselas doré

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

arany sárfehér – fehér dinka

hárslevelű – feuilles de tilleul

bíbor kadarka

cabernet franc – gros vidur

királyleányka – königstochter

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

kadarka – törökszőlő

leányka – feteasca alba

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

kövidinka – a dinka rossa

pinot noir – rulandski modre

kövidinka – a ruzsica

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

zengő

olasz rizling – risling vlassky

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

chasselas – fehér fábiánszőlő

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

cserszegi fűszeres

chasselas – chasselas dorato

ottonel muskotály – muscat ottonel

kékoportó – blauer portugieser

rizlingszilváni – müller thurgau

hárslevelű – lindeblättrige

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

zweigelt – rotburger

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

ezerjó – trummertraube

leányka – mädchentraube

hamburgi muskotály – moscato d’Amburgo

kövidinka – a dinka mala

karát

ezerjó – tausendgute

pinot noir – pinot nero

arany sárfehér – német dinka

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

pozsonyi fehér – czétényi

kövidinka – a kamena dinka

kékfrankos – blauer limberger

mátrai muskotály

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

chasselas – chasselas blanc

ezerjó – kolmreifler

generosa

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

blauburger

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zweigelt – blauer zweigeltrebe

jubileum 75

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

arany sárfehér – izsáki

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

kékoportó – modry portugal

8.   Beskrivning av samband

För alla kategorier – Beskrivning av det avgränsade området

a)   Naturliga och kulturella faktorer

Det avgränsade produktionsområdet ligger i centrala Ungern. Det är huvudsakligen beläget i en del av den ungerska slätten som avgränsas av floderna Donau och Tisza, och i regionen Tiszazug. Det ligger i anslutning till vissa produktionsområden på ön Csepel i nordväst och i Gödöllőkullarna i norr.

Miljön i produktionsområdet har främst låglandskaraktär. Området ligger mindre än 150 meter över havet. Marken är plan, med höjdskillnader på högst 10–20 meter.

Större delen av produktionsområdena i vinregionen Kunság har kalkhaltiga sandjordar (humus och flygsand) samt brunjord, svartjord samt torv- och alluvialjord. Sandjord värms normalt upp snabbt, och dess ljusa färg reflekterar solljuset bättre, vilket hjälper druvorna att mogna. Den är dessutom immun mot vinlusen, eftersom den innehåller över 75 % kvarts. Däremot är dess närings- och fältkapacitet samt mineralinnehåll relativt låga.

Klimatförhållandena i produktionsområdet präglas huvudsakligen av Ungerns kontinentalklimat, som framför allt kännetecknas av varma somrar och kalla vintrar.

Genomsnittstemperaturen är omkring 10–11 °C. Värmeböljor är vanliga under vegetationsperioden, dvs. i juli och augusti. Det genomsnittliga antalet soltimmar är över 2 000 timmar per år.

Den genomsnittliga årsnederbörden är 450–500 mm, vilket till stor del tillgodoser druvornas behov, om än med en ojämn fördelning över året.

b)   Mänskliga faktorer

På grund av sin stora geografiska utsträckning har produktionsområdet en rik tradition av vinodling och vinframställning. Vingårdarna i området omnämns för första gången år 1075. Under medeltiden var vinproduktionen främst avsedd för lokala behov. Efter den turkiska ockupationen planterades vin i det avgränsade området för att återställa övergivna sandområden och binda flygsand. Vingårdarna drabbades praktiskt taget inte av vinlusens härjningar år 1875, utan ökade till stor del i betydelse. Den tekniska utvecklingen i slutet av 1800-talet förbättrade väsentligt vinernas kvalitet i regionen. Från början av 1900-talet blev produktionsområdenas viner allmänt kända och deras marknad utvidgades betydligt. Till följd av detta flerdubblades vingårdsområdet.

Den kontinuerliga, fortlöpande tekniska utvecklingen gör det möjligt att använda reduktiva metoder och framställa vita viner och roséviner som är populära nuförtiden och friska röda viner som framhäver druvornas fruktighet.

Vinregionens slogan, ”A Kunsági Bor a Mindennapok Bora” [”Kunságs viner är viner för alla tillfällen”], har varit skyddad sedan år 2000.

Producenterna i det avgränsade området väljer druvsorter enligt de ekologiska förhållandena, utvecklar medvetet traditionella och nya sorters geografiska andel och använder vinodlings- och vinframställningsmetoder enligt marknadsförhållandena.

Vin

2.   Beskrivning av vinerna

Vinerna utvecklas snabbt och har en måttlig syrahalt, med en mjuk karaktär. Vita viner och roséviner har en intensiv arom och rik smak. Regionens röda viner är i allmänhet fruktiga och lätta, med en mindre djup färg, och deras tanniner är mindre tydliga. På grund av den kalkhaltiga sandjorden har vinerna mindre smak av mineral.

Vinerna av utvalda druvor präglas av druvsorten, och har en balanserad syra-, alkohol- och sockerhalt.

Vinerna från sen skörd och vinerna från lätt torkade druvor är fylliga och har en särskild karaktär till följd av produktionsmetoden och lagringen. De innehåller restsocker.

Vinerna av frusna druvor är fylliga; de har en balanserad, söt smak till följd av restsocker-, syra- och alkoholhalten.

3.   Samband mellan produktionsområde, mänskliga faktorer och produkten

Den ekologiska miljön, särskilt sandjordarna, har stor inverkan på vinernas egenskaper. Dessa särdrag är särskilt framträdande hos de normalt lättare viner som utvecklas snabbt och vars flesta årgångar präglas av relativt låg syrahalt, större mjukhet, syra som utvecklas snabbt och måttlig alkoholhalt.

Vinerna har det lägre mineralinnehåll som är typiskt för sandjordar. Vinerna från produktionsområdet betecknas huvudsakligen som viner med kort mognadstid för tidig konsumtion. Den ekologiska miljön har lett till spridning av flera traditionella druvsorter i området (ezerjó, kadarka, kövidinka). Utvalda skördar kan intensifiera druvsorternas typiska karaktär. Vissa år ger druvorna upphov till unika värden. Övermogna och lätt torkade druvor kan användas som råmaterial för rikt alkoholhaltiga, fylliga viner, vars kvalitet ökar ytterligare under lagringen. Lätta och friska viner är ett perfekt råmaterial för framställning av mousserande viner och pärlande viner med tillsats av koldioxid.

Vinregionen Kunság är en mycket viktig del av det ungerska jordbrukets vinodlings- och vinframställningssektor, eftersom nästan hälften av landets druvor produceras här. Utöver dess ekonomiska betydelse har vinframställningen en viktig social funktion, genom att den genererar och kompletterar lokalbefolkningens inkomster och får den att stanna kvar i området. På grund av de lokala miljöförhållandena (t.ex. sandjordar och brist på nederbörd) är vinodlingen en av de mest kostnadseffektiva jordbruksverksamheterna i regionen. Vinodlingens landskapsformande effekt gör regionen attraktivare. Vingårdarna har på ett effektivt sätt förhindrat spridningen av vindblåst sand, och vinstockarna tenderar att överleva bättre än andra växter på jordmån med liten fältkapacitet.

Inhemska och nya ungerska druvsorter dominerar vingårdarna i vinregionen Kunság.

I huvudsak tack vare regionens relativt lätta, fruktiga och aromatiska muskatviner åtnjuter vinregionen Kunság ett stort anseende bland konsumenterna.

Mousserande vin

b)   Mänskliga faktorer

Utöver de mänskliga faktorer som beskrivs ovan har de mousserande vinerna ”Kunság / Kunsági” dessutom följande särdrag:

Framställningen av pärlande och mousserande viner har byggt på druvsorter i produktionsområdet, vilka har en tydlig syra (t.ex. ezerjó, cserszegi fűszeres).

2.   Beskrivning av vinerna

De mousserande vinerna är luftiga och lätta, med en frisk doft och livlig syra.

3.   Samband mellan produktionsområde, mänskliga faktorer och produkten

Den ekologiska miljön, särskilt sandjordarna, har stor inverkan på vinernas egenskaper. Dessa särdrag är särskilt framträdande hos de normalt lättare viner som utvecklas snabbt och vars flesta årgångar präglas av relativt låg syrahalt, större mjukhet, syra som utvecklas snabbt och måttlig alkoholhalt.

Vinerna har det lägre mineralinnehåll som är typiskt för sandjordar. Vinerna från produktionsområdet betecknas huvudsakligen som viner med kort mognadstid för tidig konsumtion. Den ekologiska miljön har lett till spridning av flera traditionella druvsorter i området (ezerjó, kadarka, kövidinka). Utvalda skördar kan intensifiera druvsorternas typiska karaktär. Vissa år ger druvorna upphov till unika värden. Övermogna och lätt torkade druvor kan användas som råmaterial för rikt alkoholhaltiga, fylliga viner, vars kvalitet ökar ytterligare under lagringen. Lätta och friska viner är ett perfekt råmaterial för framställning av mousserande viner och pärlande viner med tillsats av koldioxid.

Vinregionen Kunság är en mycket viktig del av det ungerska jordbrukets vinodlings- och vinframställningssektor, eftersom nästan hälften av landets druvor produceras här. Utöver dess ekonomiska betydelse har vinframställningen en viktig social funktion, genom att den genererar och kompletterar lokalbefolkningens inkomster och får den att stanna kvar i området. På grund av de lokala miljöförhållandena (t.ex. sandjordar och brist på nederbörd) är vinodlingen en av de mest kostnadseffektiva jordbruksverksamheterna i regionen. Vinodlingens landskapsformande effekt gör regionen attraktivare. Vingårdarna har på ett effektivt sätt förhindrat spridningen av vindblåst sand, och vinstockarna tenderar att överleva bättre än andra växter på jordmån med liten fältkapacitet.

Inhemska och nya ungerska druvsorter dominerar vingårdarna i vinregionen Kunság.

I huvudsak tack vare regionens relativt lätta, fruktiga och aromatiska muskatviner åtnjuter vinregionen Kunság ett stort anseende bland konsumenterna.

Pärlande viner med tillsats av koldioxid

b)   Mänskliga faktorer

Utöver de mänskliga faktorer som beskrivs ovan har de mousserande vinerna ”Kunság / Kunsági” dessutom följande särdrag:

Framställningen av pärlande och mousserande viner har byggt på druvsorter i produktionsområdet, vilka har en tydlig syra (t.ex. ezerjó, cserszegi fűszeres).

2.   Beskrivning av vinerna

De pärlande vinerna med tillsats av koldioxid har en frisk doft och är lätta.

3.   Samband mellan produktionsområde, mänskliga faktorer och produkten

Den ekologiska miljön, särskilt sandjordarna, har stor inverkan på vinernas egenskaper. Dessa särdrag är särskilt framträdande hos de normalt lättare viner som utvecklas snabbt och vars flesta årgångar präglas av relativt låg syrahalt, större mjukhet, syra som utvecklas snabbt och måttlig alkoholhalt.

Vinerna har det lägre mineralinnehåll som är typiskt för sandjordar. Vinerna från produktionsområdet betecknas huvudsakligen som viner med kort mognadstid för tidig konsumtion. Den ekologiska miljön har lett till spridning av flera traditionella druvsorter i området (ezerjó, kadarka, kövidinka). Utvalda skördar kan intensifiera druvsorternas typiska karaktär. Vissa år ger druvorna upphov till unika värden. Övermogna och lätt torkade druvor kan användas som råmaterial för rikt alkoholhaltiga, fylliga viner, vars kvalitet ökar ytterligare under lagringen. Lätta och friska viner är ett perfekt råmaterial för framställning av mousserande viner och pärlande viner med tillsats av koldioxid.

Vinregionen Kunság är en mycket viktig del av det ungerska jordbrukets vinodlings- och vinframställningssektor, eftersom nästan hälften av landets druvor produceras här. Utöver dess ekonomiska betydelse har vinframställningen en viktig social funktion, genom att den genererar och kompletterar lokalbefolkningens inkomster och får den att stanna kvar i området. På grund av de lokala miljöförhållandena (t.ex. sandjordar och brist på nederbörd) är vinodlingen en av de mest kostnadseffektiva jordbruksverksamheterna i regionen. Vinodlingens landskapsformande effekt gör regionen attraktivare. Vingårdarna har på ett effektivt sätt förhindrat spridningen av vindblåst sand, och vinstockarna tenderar att överleva bättre än andra växter på jordmån med liten fältkapacitet.

Inhemska och nya ungerska druvsorter dominerar vingårdarna i vinregionen Kunság.

I huvudsak tack vare regionens relativt lätta, fruktiga och aromatiska muskatviner åtnjuter vinregionen Kunság ett stort anseende bland konsumenterna.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Regler om beteckningar – Mindre geografiska områden som får anges på etiketten

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| i) | Uppgift om kommunnamn
  Namnen på kommuner i vinregionen Kunság får anges som mindre geografiska områden än det avgränsade produktionsområdet Kunság, med undantag för namnen på kommunerna Izsák och Monor. |
| --- | --- |

i)

Uppgift om kommunnamn

Namnen på kommuner i vinregionen Kunság får anges som mindre geografiska områden än det avgränsade produktionsområdet Kunság, med undantag för namnen på kommunerna Izsák och Monor.

| ii) | Uppgift om sluttningsnamn
  Följande sluttningsnamn får anges tillsammans med beteckningen på det avgränsade produktionsområdet ”Kunság” och kommunens namn:






  — | Arany-hegy (i kommunen Ceglédbercel) |
| --- | --- | --- |

ii)

Uppgift om sluttningsnamn

Följande sluttningsnamn får anges tillsammans med beteckningen på det avgränsade produktionsområdet ”Kunság” och kommunens namn:

—

Arany-hegy (i kommunen Ceglédbercel)

| — | Fischer-part (i kommunerna Cegléd och Ceglédbercel) |
| --- | --- |

—

Fischer-part (i kommunerna Cegléd och Ceglédbercel)

| iii) | Uppgift om distriktsnamn
  Följande distriktsnamn får anges tillsammans med beteckningen på det avgränsade produktionsområdet ”Kunság”:






  — | Kecskemét, som omfattar vingårdar i gränsområden i kommunerna Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene och Lajosmizse som enligt vingårdsregistret hänförs till klasserna I och II. |
| --- | --- | --- |

iii)

Uppgift om distriktsnamn

Följande distriktsnamn får anges tillsammans med beteckningen på det avgränsade produktionsområdet ”Kunság”:

—

Kecskemét, som omfattar vingårdar i gränsområden i kommunerna Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene och Lajosmizse som enligt vingårdsregistret hänförs till klasserna I och II.

| — | Tiszakürt, som omfattar vingårdar i gränsområden i kommunerna Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas och Tiszaug som enligt vingårdsregistret hänförs till klasserna I och II. |
| --- | --- |

—

Tiszakürt, som omfattar vingårdar i gränsområden i kommunerna Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas och Tiszaug som enligt vingårdsregistret hänförs till klasserna I och II.

Om ett distriktsnamn anges kan namnen på kommunerna i distriktet inte användas som beteckning på ett mindre geografiskt område.

Namnet på ett mindre geografiskt område får endast anges på etiketten om 100 % av produkten kommer från detta mindre geografiska område.

Regler om beteckningar

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Andra begränsade uttryck:

| — | ”Muskotály” [muskat] är ett vin som till minst 85 % framställs av en eller flera av följande druvsorter: cserszegi fűszeres, irsai olivér, generosa, hamburgi muskotály, nektár, mátrai muskotály, ottonel muskotály och/eller tramini. |
| --- | --- |

—

”Muskotály” [muskat] är ett vin som till minst 85 % framställs av en eller flera av följande druvsorter: cserszegi fűszeres, irsai olivér, generosa, hamburgi muskotály, nektár, mátrai muskotály, ottonel muskotály och/eller tramini.

| — | ”Primőr” [primör] är ett vin som buteljerats samma år som skörden. Det synonyma uttrycket ”újbor” [nytt vin] får också användas. |
| --- | --- |

—

”Primőr” [primör] är ett vin som buteljerats samma år som skörden. Det synonyma uttrycket ”újbor” [nytt vin] får också användas.

Namnet på druvsorten arany sárfehér får inte anges på etiketten.

När det gäller blandviner får även beteckningens ungerska stavning ”küvé” och dess synonym ”házasítás” (blandvin) användas, vid sidan av den ursprungliga stavningen ”cuvée”.

Bestämmelser om presentation

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Viner, mousserande viner och pärlande viner med tillsats av koldioxid får endast buteljeras av tappare som är registrerade av det regionala vinförbundets styrelse i vinregionen Kunság.

Produktion utanför det avgränsade produktionsområdet

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

tillåten i kommunerna Borota, Csongrád och Hajós.

Länk till produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/7/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4_standard.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 8.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/30 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/30

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2020/C 190/07)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Mátra/Mátrai”

Referensnummer PDO-HU-A1368-AM02

Datum för meddelandet: 29.4.2020

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Inkludering av en ny vintyp, ”Mátra (Mátrai) Superior”, i produktspecifikationen

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | II. Beskrivning av vinerna |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

II. Beskrivning av vinerna

| — | III. Särskilda oenologiska metoder |
| --- | --- |

—

III. Särskilda oenologiska metoder

| — | V. Högsta avkastning |
| --- | --- |

—

V. Högsta avkastning

| — | VI. Tillåtna druvsorter |
| --- | --- |

—

VI. Tillåtna druvsorter

| — | VII. Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

—

VII. Samband med det geografiska området

| — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- |

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berörda avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Beskrivning av vinet eller vinerna |
| --- | --- | --- |

b)

Berörda avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Beskrivning av vinet eller vinerna

| — | Vinframställningsmetoder |
| --- | --- |

—

Vinframställningsmetoder

| — | Samband med det geografiska området |
| --- | --- |

—

Samband med det geografiska området

| — | Ytterligare villkor |
| --- | --- |

—

Ytterligare villkor

| c) | Motivering:
  När det gäller vinet ”Mátra (Mátrai) Superior” anser vi att området kan väga tyngre än de särskilda egenskaperna hos druvsorten, under förutsättning att vinproducenten framställer vinet med vederbörlig omsorg och genom lämpligt reglerade odlingsmetoder. Syftet är att framställa ett autentiskt, naturligt vin från detta specifika råmaterial genom en vinframställningsprocess med tillsats av så få artificiella och modifierade ämnen som möjligt. |
| --- | --- |

c)

Motivering:

När det gäller vinet ”Mátra (Mátrai) Superior” anser vi att området kan väga tyngre än de särskilda egenskaperna hos druvsorten, under förutsättning att vinproducenten framställer vinet med vederbörlig omsorg och genom lämpligt reglerade odlingsmetoder. Syftet är att framställa ett autentiskt, naturligt vin från detta specifika råmaterial genom en vinframställningsprocess med tillsats av så få artificiella och modifierade ämnen som möjligt.

2.   Tillägg av följande till de tillåtna druvsorterna: chasselas, furmint, királyleányka, bíborkadarka och turán

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | VI. Tillåtna druvsorter |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

VI. Tillåtna druvsorter

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Huvudsakliga druvsorter |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Huvudsakliga druvsorter

| c) | Motivering:
  Vinregionen Mátras stora fördel är den betydande mångfald av druvsorter som växer där, vilket är resultatet av områdets särskilda klimatförhållanden och produktionsområdets särdrag. Detta ger anledning att utöka antalet druvsorter.
  Viner framställda av druvsorten chasselas som odlas i vinregionen Mátra kan ge friska, lätta, livliga och rensmakande druvsortsviner. Viner från druvsorten furmint förmedlar på ett perfekt sätt värdena hos några av vinregionens mest framträdande sluttningar. Druvsorten királyleányka är ett utmärkt komplement till vinodlingar som är väl lämpade för de olika muskotályvinerna (muskat) från Mátra och framhäver ytterligare produktionsområdets särdrag. De blå druvsorterna bíborkadarka och turán kan också användas som basingrediens i blandade viner, för att framhäva de befintliga röda vinernas unika karaktär, men de är även väl lämpade för de produktionsförhållanden som råder på flera av vinregionens mest framträdande sluttningar. |
| --- | --- |

c)

Motivering:

Vinregionen Mátras stora fördel är den betydande mångfald av druvsorter som växer där, vilket är resultatet av områdets särskilda klimatförhållanden och produktionsområdets särdrag. Detta ger anledning att utöka antalet druvsorter.

Viner framställda av druvsorten chasselas som odlas i vinregionen Mátra kan ge friska, lätta, livliga och rensmakande druvsortsviner. Viner från druvsorten furmint förmedlar på ett perfekt sätt värdena hos några av vinregionens mest framträdande sluttningar. Druvsorten királyleányka är ett utmärkt komplement till vinodlingar som är väl lämpade för de olika muskotályvinerna (muskat) från Mátra och framhäver ytterligare produktionsområdets särdrag. De blå druvsorterna bíborkadarka och turán kan också användas som basingrediens i blandade viner, för att framhäva de befintliga röda vinernas unika karaktär, men de är även väl lämpade för de produktionsförhållanden som råder på flera av vinregionens mest framträdande sluttningar.

3.   Förtydligande avseende storleken på vinregionens logotyp

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | VIII. Ytterligare villkor |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

VIII. Ytterligare villkor

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

| c) | Motivering:
  Målet är att säkerställa att vinregionens logotyp anbringas i en standardiserad storlek på produkter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra”. |
| --- | --- |

c)

Motivering:

Målet är att säkerställa att vinregionens logotyp anbringas i en standardiserad storlek på produkter med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra”.

4.   Ändring av oenologisk metod på grund av ändringar i lagstiftningen

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | III. Särskilda oenologiska metoder – Bestämmelser om vinodling |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

III. Särskilda oenologiska metoder – Bestämmelser om vinodling

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Vinframställningsmetoder – Särskilda oenologiska metoder |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Vinframställningsmetoder – Särskilda oenologiska metoder

| c) | Motivering:
  Syftet med ändringen är att möjliggöra framställning av viner av högre kvalitet. |
| --- | --- |

c)

Motivering:

Syftet med ändringen är att möjliggöra framställning av viner av högre kvalitet.

5.   Teknisk ändring – Ändring av inspektionsorganets namn

| a) | Berörda rubriker i produktspecifikationen:






  — | IX. Inspektion |
| --- | --- | --- |

a)

Berörda rubriker i produktspecifikationen:

—

IX. Inspektion

| b) | Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:






  — | Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet. |
| --- | --- | --- |

b)

Berört avsnitt i det sammanfattande dokumentet:

—

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

| c) | Motivering:
  Ändringen är avsedd att återspegla förändringar vad gäller de utsedda inspektionsorganens adress och kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

c)

Motivering:

Ändringen är avsedd att återspegla förändringar vad gäller de utsedda inspektionsorganens adress och kontaktuppgifter.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Produktens namn

Mátra

Mátrai

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

Vitt

De vita vinerna har en blekgrön, blekt halmgul, intensivt halmgul eller halmgul färg. De saknar ekarom och har ofta en mjuk syra, låg alkoholhalt och en frisk, fruktig och ibland citrusaktig karaktär.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9,5

Lägsta totala syrahalt

4 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Rosé

Blekrosa, rosa eller blekvioletta i färgen, med en lätt, intensivt syrlig känsla och en utomordentligt fruktig bouquet samt en doft och smak som inte bär några spår av lagring på fat. Vinerna bör konsumeras 1 till 1,5 år efter skörd.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9,5

Lägsta totala syrahalt

4 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Rött

Intensivt eller mörkt rubinröda viner, med en intensivt fruktig och ofta kryddig bouquet, en robust smak och partiell eller minimal lagring på träfat där eksmaken inte är dominerande. Typiskt lena och välbalanserade röda viner med medelhög alkoholhalt.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 20 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9,5

Lägsta totala syrahalt

4 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Muskotály (muskat)

Blekt halmgula, halmgula eller djupt halmgula viner med en intensiv muskatsmak, en fruktig smak och mjuk syra, ofta med restsocker.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9,5

Lägsta totala syrahalt

4 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Késői szüretelésű bor (vin från sen skörd)

Gyllene i färgen, med en sammansatt bouquet, en robust, oljig struktur, fylliga smaker och aromer, smaker som stammar från lagring på träfat eller på flaska samt en angenäm syrlig känsla och alkoholhalt. I många fall innehåller vinerna restsocker.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9

Lägsta totala syrahalt

4 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Siller

Blekrött till intensivt rött i färgen, med en körsbärs- eller surkörsbärsbouquet, en lätt, livlig känsla av syra, druvsortskaraktär och en doft och smak som inte bär några spår av lagring på fat.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 9,5 |
| Lägsta totala syrahalt | 4 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 18 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

9,5

Lägsta totala syrahalt

4 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Superior fehér (vitt förstklassigt vin)

Grönvita, gröngula eller gula utvecklade och extremt mogna druvor av högre kvalitet, med relativt hög alkoholhalt och lång eftersmak. Druvsortsvinerna kännetecknas av fruktiga och andra aromer som är typiska för den druvsort som används, som eventuellt kompletteras av aromer och smaker som är specifika för produktionsområdet. De blandade vinerna är fylliga och har lång eftersmak samt olika särdrag som varierar beroende på proportionerna av de olika druvsorterna i blandningen. Vinerna kan vara torra eller halvtorra.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 13,33 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

13,33

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

Superior vörös (rött förstklassigt vin)

Vinet varierar från en granatröd färg till djupt rubinrött. Druvsortsvinet har en fruktig och kryddig bouquet och smaker som är typiska för den druvsort som används. De blandade vinernas bouquet, smaker, runda syra och tanninhalt varierar beroende på proportionen av de olika druvsorter som används i blandningen. Vinerna har särskilt mogna aromer, en sammetslen smak, en fyllig karaktär och aromer som är fruktiga (körsbär, surkörsbär, hallon och svarta vinbär osv.) och kryddiga (kanel, vanilj, choklad, tobak osv.) och kan kompletteras av aromer och smaker som är typiska för produktionsområdet.

- Den högsta totala alkoholhalten och den högsta totala halten av svaveldioxid motsvarar de gränsvärden som fastställts i EU-lagstiftningen.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | 12 |
| Lägsta totala syrahalt | 5 g/l, uttryckt som vinsyra |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 15 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

12

Lägsta totala syrahalt

5 g/l, uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

15

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

a.   Grundläggande oenologiska metoder

Vitt

Relevanta restriktioner för vinframställning

OBLIGATORISKT:

| — | Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd.

| — | Druvmusten måste renas. |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas.

Rosé

Relevanta restriktioner för vinframställning

OBLIGATORISKT:

| — | Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas. |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas.

Rött

Relevanta restriktioner för vinframställning

OBLIGATORISKT:

| — | Rött vin måste framställas genom jäsning av skalen eller genom upphettning. |
| --- | --- |

—

Rött vin måste framställas genom jäsning av skalen eller genom upphettning.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

Muskotály (muskat)

Relevanta restriktioner för vinframställning

OBLIGATORISKT:

| — | Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas. |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas.

| — | Bestämmelser för blandade viner: vinet måste innehålla minst 85 % av druvsorterna cserszegi fűszeres, irsai olivér, ottonel muskotály eller sárga muskotály. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser för blandade viner: vinet måste innehålla minst 85 % av druvsorterna cserszegi fűszeres, irsai olivér, ottonel muskotály eller sárga muskotály.

Késői szüretelésű bor (vin från sen skörd)

Relevanta restriktioner för vinframställning

OBLIGATORISKT:

| — | Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Druvmusten måste renas. |
| --- | --- |

—

Druvmusten måste renas.

| — | Vinet får tappas på flaska tidigast den första dagen i mars det år som följer på skördeåret. |
| --- | --- |

—

Vinet får tappas på flaska tidigast den första dagen i mars det år som följer på skördeåret.

| — | Vinet måste lagras i tre månader på flaska innan det släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

—

Vinet måste lagras i tre månader på flaska innan det släpps ut på marknaden.

FÖRBJUDET:

| — | Sötning |
| --- | --- |

—

Sötning

| — | Mustberikning |
| --- | --- |

—

Mustberikning

Siller

Relevanta restriktioner för vinframställning

OBLIGATORISKT:

| — | Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

Superior fehér (vitt förstklassigt vin)

Relevanta restriktioner för vinframställning

OBLIGATORISKT:

| — | Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Vinet får släppas ut på marknaden tidigast den första dagen i mars det år som följer på skördeåret. |
| --- | --- |

—

Vinet får släppas ut på marknaden tidigast den första dagen i mars det år som följer på skördeåret.

| — | Hela volymen måste certifieras och tappas som en enda omgång. |
| --- | --- |

—

Hela volymen måste certifieras och tappas som en enda omgång.

FÖRBJUDET:

| — | Sötning |
| --- | --- |

—

Sötning

| — | Mustberikning |
| --- | --- |

—

Mustberikning

| — | Syrning |
| --- | --- |

—

Syrning

| — | Avsyrning |
| --- | --- |

—

Avsyrning

| — | Användning av ekspån |
| --- | --- |

—

Användning av ekspån

| — | Omvänd osmos |
| --- | --- |

—

Omvänd osmos

Superior vörös (rött förstklassigt vin)

Relevanta restriktioner för vinframställning

OBLIGATORISKT:

| — | Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd. |
| --- | --- |

—

Druvorna måste bearbetas inom 24 timmar efter skörd.

| — | Pressningen måste ske i omgångar. |
| --- | --- |

—

Pressningen måste ske i omgångar.

| — | Vinet får släppas ut på marknaden tidigast den 1 maj det år som följer på skördeåret. |
| --- | --- |

—

Vinet får släppas ut på marknaden tidigast den 1 maj det år som följer på skördeåret.

| — | Hela volymen måste certifieras och tappas som en enda omgång. |
| --- | --- |

—

Hela volymen måste certifieras och tappas som en enda omgång.

FÖRBJUDET:

| — | Sötning |
| --- | --- |

—

Sötning

| — | Mustberikning |
| --- | --- |

—

Mustberikning

| — | Syrning |
| --- | --- |

—

Syrning

| — | Avsyrning |
| --- | --- |

—

Avsyrning

| — | Användning av ekspån |
| --- | --- |

—

Användning av ekspån

| — | Omvänd osmos |
| --- | --- |

—

Omvänd osmos

Bestämmelser om vinodling (1)

Odlingsmetoder

| 1. | Odlingsmetod och planteringstäthet: Endast druvor som kommer från vinodlingar med en förlust av vinstockar på högst 25 % kan användas för att framställa viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra”. |
| --- | --- |

1.

Odlingsmetod och planteringstäthet: Endast druvor som kommer från vinodlingar med en förlust av vinstockar på högst 25 % kan användas för att framställa viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra”.

| 2. | Knoppmängd: Vid fastställande av knoppmängden får antalet levande ljusa knoppar som bevaras på varje vinstock inte överstiga 16/m2, oavsett vilken odlingsmetod som används. Ett undantag görs för ”Mátra (Mátrai) Superior”-viner. För dessa får antalet levande ljusa knoppar som bevaras på varje vinstock inte överstiga 12/m2. |
| --- | --- |

2.

Knoppmängd: Vid fastställande av knoppmängden får antalet levande ljusa knoppar som bevaras på varje vinstock inte överstiga 16/m2, oavsett vilken odlingsmetod som används. Ett undantag görs för ”Mátra (Mátrai) Superior”-viner. För dessa får antalet levande ljusa knoppar som bevaras på varje vinstock inte överstiga 12/m2.

| 3. | Bestämmelser för odlingar som etablerats efter den 1 januari 2012:






  a. | Odlingsmetod:







  i. | Paraplybeskärning |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bestämmelser för odlingar som etablerats efter den 1 januari 2012:

a.

Odlingsmetod:

i.

Paraplybeskärning

| ii. | Moseruppbindning |
| --- | --- |

ii.

Moseruppbindning

| iii. | Enkel gardinformning |
| --- | --- |

iii.

Enkel gardinformning

| iv. | Sylvoz-systemet |
| --- | --- |

iv.

Sylvoz-systemet

| v. | Låg och medelhög kordong |
| --- | --- |

v.

Låg och medelhög kordong

| b. | Planteringstäthet: minst 3 500 vinstockar per hektar. När avståndet mellan rader och vinstockar fastställs tillåts dubbla rader och/eller plantering av två sammanflätade vinstockar, utöver jämna mellanrum mellan rader och vinstockar. |
| --- | --- |

b.

Planteringstäthet: minst 3 500 vinstockar per hektar. När avståndet mellan rader och vinstockar fastställs tillåts dubbla rader och/eller plantering av två sammanflätade vinstockar, utöver jämna mellanrum mellan rader och vinstockar.

| c. | Avstånd mellan rader: minst 1,00 m, högst 3,260 m. |
| --- | --- |

c.

Avstånd mellan rader: minst 1,00 m, högst 3,260 m.

| d. | Avstånd mellan vinstockar: minst 0,60 m, högst 1,20 m. Vid sammanflätade vinstockar är den avgörande faktorn det genomsnittliga avståndet mellan vinstockarna. |
| --- | --- |

d.

Avstånd mellan vinstockar: minst 0,60 m, högst 1,20 m. Vid sammanflätade vinstockar är den avgörande faktorn det genomsnittliga avståndet mellan vinstockarna.

Bestämmelser om vinodling (2)

Odlingsmetoder

| 4. | Fastställande av datum för skörd: Det datum då skörden påbörjas varje år fastställs av det berörda vinförbundet. Produkter som framställs av druvor som har skördats före det startdatum för skörden som vinförbundet har fastställt får inte tilldelas ursprungsintyg för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra” och får inte saluföras med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra”. Datumet för skörden offentliggörs i form av ett meddelande från vinförbundet. |
| --- | --- |

4.

Fastställande av datum för skörd: Det datum då skörden påbörjas varje år fastställs av det berörda vinförbundet. Produkter som framställs av druvor som har skördats före det startdatum för skörden som vinförbundet har fastställt får inte tilldelas ursprungsintyg för vin med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra” och får inte saluföras med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra”. Datumet för skörden offentliggörs i form av ett meddelande från vinförbundet.

| 5. | När det gäller ”Mátra (Mátrai) Superior”-viner måste mängden frukt minskas så att den inte överstiger 1 kg per vinstock. |
| --- | --- |

5.

När det gäller ”Mátra (Mátrai) Superior”-viner måste mängden frukt minskas så att den inte överstiger 1 kg per vinstock.

Bestämmelser om skörd

Odlingsmetoder

Fastställande av datum för skörd: Det datum då skörden påbörjas varje år fastställs av det behöriga vinförbundet varje år. Datumet för skörden offentliggörs i form av ett meddelande från vinförbundet.

Druvornas lägsta sockerhalt:

| — | Vitt: 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt) |
| --- | --- |

—

Vitt: 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt)

| — | Rosé: 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt) |
| --- | --- |

—

Rosé: 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt)

| — | Rött: 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt) |
| --- | --- |

—

Rött: 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt)

| — | Muskotály (muskat): 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt) |
| --- | --- |

—

Muskotály (muskat): 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt)

| — | Késői szüretelésű bor (vin från sen skörd): 12,08 volymprocent (19° ungersk mustvikt) |
| --- | --- |

—

Késői szüretelésű bor (vin från sen skörd): 12,08 volymprocent (19° ungersk mustvikt)

| — | Siller: 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt) |
| --- | --- |

—

Siller: 9 volymprocent (15° ungersk mustvikt)

| — | Superior fehér (vitt förstklassigt vin): 12,45 volymprocent (19,5° ungersk mustvikt) |
| --- | --- |

—

Superior fehér (vitt förstklassigt vin): 12,45 volymprocent (19,5° ungersk mustvikt)

| — | Superior vörös (rött förstklassigt vin): 12,45 volymprocent (19,5° ungersk mustvikt) |
| --- | --- |

—

Superior vörös (rött förstklassigt vin): 12,45 volymprocent (19,5° ungersk mustvikt)

Skördemetod: manuell eller mekanisk (enbart manuell skörd för késői szüretelésű (vin från sen skörd), superior fehér (vitt förstklassigt vin) och superior vörös (rött förstklassigt vin)

b.   Högsta avkastning

Vitt, rosé, rött och siller, om kommunens namn anges:

100 hektoliter per hektar

Vitt, rosé, rött och siller, om kommunens namn anges:

14 000 kg druvor per hektar

Vitt, rosé, rött och siller, om ortens namn anges:

56 hektoliter per hektar

Vitt, rosé, rött och siller, om ortens namn anges:

8 000 kg druvor per hektar

Muskotály (muskat), om kommunens namn anges:

12 000 kg druvor per hektar

Muskotály (muskat), om ortens namn anges:

56 hektoliter per hektar

Muskotály (muskat), om ortens namn anges:

8 000 kg druvor per hektar

Vitt, rosé, rött, siller och muskotály (muskat):

100 hektoliter per hektar

Vitt, rosé, rött, siller och muskotály (muskat):

14 000 kg druvor per hektar

Vitt, rosé, rött, siller och muskotály (muskat):

14 000 kg druvor per hektar

Késői szüretelésű (vin från sen skörd), om kommunens namn anges:

56 hektoliter per hektar

Késői szüretelésű (vin från sen skörd), om kommunens namn anges:

8 000 hektoliter per hektar

Késői szüretelésű (vin från sen skörd), om ortens namn anges:

40 hektoliter per hektar

Késői szüretelésű (vin från sen skörd), om ortens namn anges:

6 000 kg druvor per hektar

Késői szüretelésű (vin från sen skörd):

10 000 kg druvor per hektar

Késői szüretelésű (vin från sen skörd):

10 000 kg druvor per hektar

Superior fehér (vitt förstklassigt vin) och superior vörös (rött förstklassigt vin):

60 hektoliter per hektar

Superior fehér (vitt förstklassigt vin) och superior vörös (rött förstklassigt vin), om kommunens namn anges:

8 000 hektoliter per hektar

6.   Avgränsat geografiskt område

De områden i följande kommuner som klassificeras som klass I och II enligt vingårdsregistret: Abasár, Apc, Atkár, Budapest-Rákosliget, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Heves, Karácsond, Kerepes, Kisnána, Kisnémedi, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Őrbottyán, Pálosvörösmart, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szada, Szendehely, Szücsi, Vác, Vácegres, Vácrátót, Vécs, Veresegyház och Visonta.

7.   Huvudsakliga druvsorter

chasselas – weisser gutedel

syrah – blauer syrah

tramini – traminer

syrah – serine noir

királyleányka – feteasca regale

syrah – marsanne noir

kadarka – jenei fekete

sauvignon – sovinjon

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – savagnin noir

furmint – zapfner

pinot noir – pinot cernii

leányka – leányszőlő

furmint – posipel

furmint – som

olasz rizling – nemes rizling

tramini – roter traminer

cabernet franc – carbonet

tramini – savagnin rose

pinot blanc – weissburgunder

furmint – furmint bianco

olasz rizling – taljanska grasevina

chardonnay – kereklevelű

pinot noir – pignula

sauvignon – sauvignon bianco

olasz rizling – grasevina

leányka – dievcenske hrozno

szürkebarát – auvergans gris

irsai olivér – zolotis

kékfrankos – blaufränkisch

királyleányka – galbena de ardeal

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

szürkebarát – pinot gris

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

zenit

sauvignon – sauvignon blanc

sárga muskotály – weiler

rizlingszilváni – rizvanac

kadarka – negru moale

chasselas – chrupka belia

pinot noir – pinot tinto

turán

irsai olivér – muskat olivér

kadarka – kadarka negra

hárslevelű – lipovina

chasselas – fendant blanc

tramini – gewürtztraminer

kadarka – gamza

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – spätburgunder

chasselas – saszla belaja

zöld veltelíni – zöldveltelíni

szürkebarát – pinot grigio

chasselas – fehér gyöngyszőlő

furmint – szigeti

sárga muskotály – muscat lunel

zöld veltelíni – grüner muskateller

tramini – traminer rosso

zöld veltelíni – grüner veltliner

pinot noir – pino csernüj

rizlingszilváni – rivaner

tramini – tramin cervené

kékfrankos – moravka

kékfrankos – blauer lemberger

irsai olivér – irsai

rajnai rizling – rhine riesling

cabernet franc – cabernet

chardonnay – chardonnay blanc

sárga muskotály – muscat zlty

hárslevelű – garszleveljü

királyleányka – erdei sárga

kadarka – kadar

rajnai rizling – rheinriesling

chasselas – chasselas doré

királyleányka – little princess

cabernet franc – kaberne fran

rajnai rizling – riesling

zweigelt – zweigeltrebe

bíbor kadarka

hárslevelű – feuilles de tilleul

cabernet franc – gros vidur

merlot

királyleányka – königstochter

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – muskat ottonel

leányka – feteasca alba

kadarka – törökszőlő

kadarka – szkadarka

rajnai rizling – weisser riesling

sárga muskotály – muscat bélüj

királyleányka – königliche mädchentraube

rajnai rizling – johannisberger

pinot noir – rulandski modre

pinot blanc – pinot beluj

syrah – shiraz

sárga muskotály – muscat de lunel

olasz rizling – risling vlassky

cabernet sauvignon

chardonnay – ronci bilé

szürkebarát – grauburgunder

chasselas – fehér fábiánszőlő

szürkebarát – ruländer

cabernet franc – carmenet

sárga muskotály – muskat weisser

cserszegi fűszeres

chasselas – chasselas dorato

ottonel muskotály – muscat ottonel

rizlingszilváni – müller thurgau

hárslevelű – lindeblättrige

kékfrankos – limberger

sauvignon – sauvignon bijeli

sárga muskotály – moscato bianco

zweigelt – rotburger

kadarka – csetereska

pinot blanc – fehér burgundi

leányka – mädchentraube

sárga muskotály – weisser

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat de frontignan

pinot noir – pinot nero

ottonel muskotály – miszket otonel

királyleányka – dánosi leányka

kadarka – fekete budai

kékfrankos – blauer limberger

olasz rizling – riesling italien

pinot noir – kék burgundi

pinot blanc – pinot bianco

chasselas – chasselas blanc

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

blauburger

rajnai rizling – riesling blanc

syrah – sirac

chardonnay – morillon blanc

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zweigelt – blauer zweigeltrebe

pinot noir – blauer burgunder

olasz rizling – olaszrizling

szürkebarát – graumönch

cabernet franc – gros cabernet

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

sárga muskotály – muscat sylvaner

8.   Beskrivning av samband

Vin

1.   Beskrivning av det avgränsade området

a)   Naturliga och kulturella faktorer

Det avgränsade område där viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra” framställs är beläget i norra Ungern. Mátra är landets högsta bergskedja. Den löper från öst till väst, och på dess soliga sluttningar i söderläge återfinns landets största kuperade vinregion. Vindruvor av hög kvalitet kan odlas på de delvis vulkaniska, delvis näringsrika sedimentära markerna som är skyddade från nordanvinden.

Marken i vinregionen kan delas in i två huvudsakliga kategorier: gräsmark och skogsmark. Gräsmarker bildades i den lägre delen av vinregionen, medan skogsmarker bildades i den övre delen, i skogsområden där träden avverkats.

Klimatet i produktionsområdet präglas av det inlandsklimat som är dominerande i Ungern och som främst kännetecknas av heta somrar och kalla vintrar. Vinstockar är ljusälskande växter som kräver en ljusstyrka på 20 000–30 000 lux för att växa väl. De växer bäst där antalet soltimmar under växtsäsongen ligger på mellan 1 250 och 1 500. Mátraalja (Mátrabergens lägre sluttningar) får denna mängd solljus nästan varje år. Antalet soltimmar per år är mellan 1 900 och 2 000. Dessa siffror kan variera betydligt från år till år, men i Mátraalja understiger de sällan den lägsta nivå som krävs för framgångsrik vinodling. Den lägre temperaturgränsen för produktion kan dras vid isotermen för 9–10 °C. Genomsnittet under en femårsperiod i vinregionen är 10,5 °C, och under växtsäsongen kan det nå upp till 17 °C. Många år överstiger årsgenomsnittet 11 °C, vilket är ett tydligt tecken på en bra årgång. Mängden nederbörd i Mátraalja är 356–903 mm. Den genomsnittliga nederbörden i juni, juli och augusti inverkar positivt på kvaliteten och kvantiteten. Mátrabergens skyddande effekt har också en positiv inverkan på temperaturerna.

b)   Mänskliga faktorer

I det vidsträckta produktionsområdet finns en rik tradition av vinodling och vinframställning. Vin har odlats i Mátraalja ända sedan början av 1000-talet. Det första omnämnandet i skrift återfinns i ett dokument från 1042, när det benediktinerkloster som grundades av kungen Samuel Aba förlänades en vingård av denne. Vindruvor och vin skulle fortsatt komma att spela en viktig roll för lokalbefolkningen. Under 1400-talet beviljades flera kommuner stadsrättigheter, vilket innebar att deras invånare fritt kunde bedriva handel med vin. År 1536, efter den turkiska ockupationen, beviljade kung Johan Zápolya (Szapolyai János) invånarna i staden Gyöngyös rätten att fritt sälja sitt vin, vilket de gjorde med hjälp av skyltar utanför sina vinkällare. I slutet av 1600-talet och början av 1700-talet uppmuntrade de lokala myndigheterna invånarna i staden Gyöngyös att plantera vinstockar genom att ge dem olika förmåner. Efter andra världskriget försvann de små vinkällarna och ersattes av storskaliga kooperativ. Allt fler vinstockar planterades, och vinregionens storlek närmade sig 8 000 hektar. År 1990 återinfördes äganderätten, och de flesta vinodlingar blev åter privat egendom. Familjedrivna vinkällare inrättades, vilket än i dag är ett kännetecknande drag för vinregionen.

Produktion av förökningsmaterial för vinstockar, inbegripet ympning, har varit en viktig verksamhet i vinregionen Mátra – i kommunerna Abasár and Nagyréde – sedan början av århundradet. År 1961 etablerades grundstamskolonier och plantskolor för europeiska druvsorter på ett stort område i Gyöngyöshalász och Ludas. Därmed blev produktionen av ympkvistar från vinstockar till den huvudsakliga verksamheten i Abasár och Nagyréde under 1960-talet, efter att kooperativ inrättats. Det är anledningen till att vi i dag ser en såpass stor mångfald av druvsorter i vinregionen Mátra.

Vinregionen Mátra intar en central roll i Ungerns vinodlings- och vinframställningssektorer. Utöver sin ekonomiska betydelse har druvproduktionen också en viktig social roll, eftersom den genererar och kompletterar inkomster och hjälper till att hålla uppe antalet personer som är bosatta i regionen. Vinodlingen ökar också områdets attraktionskraft, på grund av den roll som den spelar i att forma landskapet.

Viner (2)

2.   Beskrivning av vinerna

Områdets natur har stor inverkan på vinernas karaktär, vilken inte kan återskapas i andra vinodlingsregioner. Vinernas särdrag består främst i att de utvecklas snabbt och i allmänhet är lätta, relativt lena, med snabb utveckling av syra. Vissa årgångar har också en hög alkoholhalt. Jordmånen och klimatet ger de vita vinerna och rosévinerna en intensiv bouquet och en rik smak. De röda vinerna är överlag fruktiga, lättare och mindre djupa i färgen. Deras tanniner utvecklas också snabbt. Vinerna har ett högt mineralinnehåll på grund av jordens egenskaper. Vinerna från produktionsområdet betraktas överlag som viner med kort mognadstid som bör konsumeras relativt omgående. Miljön i regionen har lett till den stora spridningen av traditionella druvsorter som förknippas med produktionsområdet i fråga.

Den kontinuerliga tekniska utvecklingen i vinregionen Mátra möjliggör användning av reduktionsmetoder för vita viner och roséviner samt framställning av friska röda viner där druvornas fruktiga karaktär framhävs.

När det gäller vinet ”Mátra (Mátrai) Superior” anser vi att området kan väga tyngre än de särskilda egenskaperna hos druvsorten, under förutsättning att vinproducenten framställer vinet med vederbörlig omsorg och genom lämpligt reglerade odlingsmetoder. Syftet är att framställa ett autentiskt, naturligt vin från detta specifika råmaterial genom en vinframställningsprocess med tillsats av så få artificiella och modifierade ämnen som möjligt.

3.   Samband mellan produktionsområdet, mänskliga faktorer och produkten

Vinregionen Mátra har ett gott rykte bland konsumenterna, främst på grund av de relativt lätta, fruktiga och aromatiska muskatviner som produceras här. Vinerna från detta område är också prisvärda, vilket uppskattas av marknaden.

Utöver de lättare vinerna finns det i vinregionen Mátra också ett antal produktionsområden där druvorna kan användas för att framställa naturliga, autentiska viner. Dessa viner är av utomordentligt hög kvalitet, inbegripet när det gäller deras analytiska parametrar, eftersom deras värden återspeglar Mátraregionens smaker och systemet för den skyddade ursprungsbeteckningen.

Den mänskliga faktorns påverkan på produktionsområdet märks av på följande sätt:

| — | Den medvetna planteringen av druvsortsstrukturer (inklusive både traditionella och nya sorter) som är anpassade till områdets naturliga förutsättningar. |
| --- | --- |

—

Den medvetna planteringen av druvsortsstrukturer (inklusive både traditionella och nya sorter) som är anpassade till områdets naturliga förutsättningar.

| — | Utveckling av vinodlings- och vinframställningsmetoder i enlighet med de ekologiska förhållandena och delvis även till marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

—

Utveckling av vinodlings- och vinframställningsmetoder i enlighet med de ekologiska förhållandena och delvis även till marknadsförhållandena.

| — | Utvecklingen av en framställnings- och integrationsstruktur som är anpassad till natur- och marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av en framställnings- och integrationsstruktur som är anpassad till natur- och marknadsförhållandena.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Bestämmelser om beteckningar (1)

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| a) | Namn på druvsorter, traditionella uttryck, uttryck som beskriver vinets färg eller andra begränsade uttryck får endast anges på ett sätt som inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen i fråga om typsnitt, teckenstorlek eller teckenfärg. |
| --- | --- |

a)

Namn på druvsorter, traditionella uttryck, uttryck som beskriver vinets färg eller andra begränsade uttryck får endast anges på ett sätt som inte är mer framträdande än ursprungsbeteckningen i fråga om typsnitt, teckenstorlek eller teckenfärg.

| b) | Bestämmelser om blandade viner:






  i. | Orden ”küvé”, ”cuvée” eller synonymen ”házasítás” (dvs. coupage/blandning) får användas. |
| --- | --- | --- |

b)

Bestämmelser om blandade viner:

i.

Orden ”küvé”, ”cuvée” eller synonymen ”házasítás” (dvs. coupage/blandning) får användas.

| ii. | Namnet på en viss druvsort får endast anges om den utgör minst 5 % av det blandade vinet. I detta fall får namnet på druvsorten endast anges med ett typsnitt som är högst hälften så stort som det typsnitt som används för ursprungsbeteckningen. |
| --- | --- |

ii.

Namnet på en viss druvsort får endast anges om den utgör minst 5 % av det blandade vinet. I detta fall får namnet på druvsorten endast anges med ett typsnitt som är högst hälften så stort som det typsnitt som används för ursprungsbeteckningen.

| c) | Det rekommenderas att vinregionen Mátras logotyp anbringas på etiketten. Minimimått: 1,5 × 1,5 cm |
| --- | --- |

c)

Det rekommenderas att vinregionen Mátras logotyp anbringas på etiketten. Minimimått: 1,5 × 1,5 cm

Bestämmelser om beteckningar (2)

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| d) | Bestämmelser om uppgift om mindre geografiska enheter:






  i. | Namnet på en mindre geografisk enhet (såsom en kommun eller ort) får endast anges på etiketten om 100 % av produkten producerades inom den mindre geografiska enheten eller orten. Ett ortnamn får endast anges tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra” och kommunens namn. |
| --- | --- | --- |

d)

Bestämmelser om uppgift om mindre geografiska enheter:

i.

Namnet på en mindre geografisk enhet (såsom en kommun eller ort) får endast anges på etiketten om 100 % av produkten producerades inom den mindre geografiska enheten eller orten. Ett ortnamn får endast anges tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Mátra” och kommunens namn.

| ii. | Namn på kommuner som får anges: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót och Veresegyház. Avgränsning: administrativa gränser. |
| --- | --- |

ii.

Namn på kommuner som får anges: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Hatvan, Halmajugra, Heves, Karácsond, Kisnána, Markaz, Mogyoród, Nagyréde, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Pásztó, Szendehely, Budapest-Rákosliget, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Vác, Vácegres, Vácrátót och Veresegyház. Avgränsning: administrativa gränser.

| iii. | Följande ortnamn får anges: se bilaga 1. Avgränsning: se karta. |
| --- | --- |

iii.

Följande ortnamn får anges: se bilaga 1. Avgränsning: se karta.

Bestämmelser om beteckningar (3)

Rättslig ram:

Av en organisation som handlägger SUB och SGB, om medlemsstaterna så föreskriver

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

| f) | Andra begränsade uttryck som får anges:






  — | ”barrique”, ”barriqueban erjesztett” (ekfatsjäst) eller ”hordóban erjesztett” (fatjäst), ”barriqueban érlelt” (ekfatsåldrat) eller ”hordóban érlelt” (fatlagrat): alla vinsorter |
| --- | --- | --- |

f)

Andra begränsade uttryck som får anges:

—

”barrique”, ”barriqueban erjesztett” (ekfatsjäst) eller ”hordóban erjesztett” (fatjäst), ”barriqueban érlelt” (ekfatsåldrat) eller ”hordóban érlelt” (fatlagrat): alla vinsorter

| — | ”első szüret” (första skörd), ”virgin vintage” eller ”szűztermés” (jungfruskörd): vitt, rosé, rött, muskotály (muscat), siller |
| --- | --- |

—

”első szüret” (första skörd), ”virgin vintage” eller ”szűztermés” (jungfruskörd): vitt, rosé, rött, muskotály (muscat), siller

| — | ”újbor” (nytt vin) eller ”primőr” (primörvin): vitt, rosé, rött, muskotály (muscat), siller |
| --- | --- |

—

”újbor” (nytt vin) eller ”primőr” (primörvin): vitt, rosé, rött, muskotály (muscat), siller

| — | ”válogatott szüretelésű bor” (vin från utvald skörd): alla vinsorter, superior fehér (vitt förstklassigt vin), superior vörös (rött förstklassigt vin) |
| --- | --- |

—

”válogatott szüretelésű bor” (vin från utvald skörd): alla vinsorter, superior fehér (vitt förstklassigt vin), superior vörös (rött förstklassigt vin)

| — | ”szűretlen” (ofiltrerat): vitt, rött, muskotály (muskat), késői szüretelésű bor (vin från sen skörd), superior fehér (vitt förstklassigt vin), superior vörös (rött förstklassigt vin) |
| --- | --- |

—

”szűretlen” (ofiltrerat): vitt, rött, muskotály (muskat), késői szüretelésű bor (vin från sen skörd), superior fehér (vitt förstklassigt vin), superior vörös (rött förstklassigt vin)

| — | ”töppedt szőlőből készült bor” (vin gjort på lätt torkade druvor): vitt, muskotály (muskat), siller, késői szüretelésű bor (vin från sen skörd) |
| --- | --- |

—

”töppedt szőlőből készült bor” (vin gjort på lätt torkade druvor): vitt, muskotály (muskat), siller, késői szüretelésű bor (vin från sen skörd)

| — | ”jégbor” (vin av frusna druvor): vitt, muskotály (muskat), késői szüretelésű bor (vin från sen skörd) |
| --- | --- |

—

”jégbor” (vin av frusna druvor): vitt, muskotály (muskat), késői szüretelésű bor (vin från sen skörd)

| — | ”küvé” eller ”cuvée”: alla vinsorter, superior fehér (vitt förstklassigt vin), superior vörös (rött förstklassigt vin) |
| --- | --- |

—

”küvé” eller ”cuvée”: alla vinsorter, superior fehér (vitt förstklassigt vin), superior vörös (rött förstklassigt vin)

| — | ”muzeális bor” (museivin): vitt, rött, muskotály (muskat,), késői szüretelésű bor (vin från sen skörd) |
| --- | --- |

—

”muzeális bor” (museivin): vitt, rött, muskotály (muskat,), késői szüretelésű bor (vin från sen skörd)

| — | ”főbor” (huvudsakligt vin): vitt, superior fehér (vitt förstklassigt vin), superior vörös (rött förstklassigt vin) |
| --- | --- |

—

”főbor” (huvudsakligt vin): vitt, superior fehér (vitt förstklassigt vin), superior vörös (rött förstklassigt vin)

Bestämmelser om presentation

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Förpackning i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| a) | Vin från sen skörd och vitt och rött förstklassigt vin får enbart saluföras på flaska. Flaskkravet gäller inte för viner som framställs av producenter i deras egen vinkällare inom produktionsområdet och är avsett att konsumeras på plats. Dessutom får förstklassiga viner endast saluföras i glasflaskor med ett serienummer på etiketten. |
| --- | --- |

a)

Vin från sen skörd och vitt och rött förstklassigt vin får enbart saluföras på flaska. Flaskkravet gäller inte för viner som framställs av producenter i deras egen vinkällare inom produktionsområdet och är avsett att konsumeras på plats. Dessutom får förstklassiga viner endast saluföras i glasflaskor med ett serienummer på etiketten.

| b) | Vinerna får enbart förpackas av en anläggning som beviljats tillstånd av vinmyndigheten och registrerats av Mátras vinförbund (Mátrai Hegyközségi Tanács – MHT). |
| --- | --- |

b)

Vinerna får enbart förpackas av en anläggning som beviljats tillstånd av vinmyndigheten och registrerats av Mátras vinförbund (Mátrai Hegyközségi Tanács – MHT).

| c) | Förpackning får endast ske utanför produktionsområdet om detta anmäls 48 timmar i förväg. Anmälan ska göras till MHT. Förpackning måste ske inom 90 dagar från det att vinet har förts ut från produktionsområdet. |
| --- | --- |

c)

Förpackning får endast ske utanför produktionsområdet om detta anmäls 48 timmar i förväg. Anmälan ska göras till MHT. Förpackning måste ske inom 90 dagar från det att vinet har förts ut från produktionsområdet.

Produktion utanför det avgränsade produktionsområdet

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

| a) | Transport får ske efter att sekreteraren för MHT har meddelats. Transportören måste meddela sekreteraren för MHT följande minst 48 timmar före transporten: druvsorter, druvmust och basvin, ursprungsplats och destination samt den mängd som ska transporteras (vilken ska anges med en siffra som ligger inom spannet ±15 % av druvmängden). |
| --- | --- |

a)

Transport får ske efter att sekreteraren för MHT har meddelats. Transportören måste meddela sekreteraren för MHT följande minst 48 timmar före transporten: druvsorter, druvmust och basvin, ursprungsplats och destination samt den mängd som ska transporteras (vilken ska anges med en siffra som ligger inom spannet ±15 % av druvmängden).

| b) | Produktionsområdet: Provinserna Bács-Kiskun, Heves, Komárom-Esztergom och Pest. |
| --- | --- |

b)

Produktionsområdet: Provinserna Bács-Kiskun, Heves, Komárom-Esztergom och Pest.

Länk till produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/8/5d/82000/Microsoft%20Word%20-%20Matra%20OEM_termekleiras_v2_standard.pdf

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 8.6.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 190/46 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 190/46

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 190/08)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”ROOIBOS”/”RED BUSH”

EU-nr: PDO-ZA-2427 – 21.8.2018

SUB (X) SGB ()

1.   Namn

”Rooibos”/”Red Bush”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Sydafrika

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.8 Övriga produkter i bilaga I till fördraget (kryddor etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Namnet ”Rooibos”/”Red Bush” får endast användas avseende torkade blad och stjälkar av 100 % ren ”Rooibos”/”Red Bush”, som härrör från Aspalathus linearis och som har odlats eller skördats som vilda växter i det geografiska område som avgränsas i denna ansökan.

”Rooibos”/”Red Bush” förekommer i två former: a) oxiderade och b) gröna (icke-oxiderade) torkade blad och stjälkar av Aspalathus linearis.

| a) | ”Rooibos”/”Red Bush” som härrör från oxiderade torkade blad och stjälkar av Aspalathus linearis har en karakteristisk färg som sträcker sig från ljusbrun och gul till glänsande tegelröd. Det kan också finnas ljusare kvistar (torkade bitar av stjälken) blandade med resten av produkten. Vattenhalten hos ”Rooibos”/”Red Bush” är under 10 %. |
| --- | --- |

a)

”Rooibos”/”Red Bush” som härrör från oxiderade torkade blad och stjälkar av Aspalathus linearis har en karakteristisk färg som sträcker sig från ljusbrun och gul till glänsande tegelröd. Det kan också finnas ljusare kvistar (torkade bitar av stjälken) blandade med resten av produkten. Vattenhalten hos ”Rooibos”/”Red Bush” är under 10 %.

| b) | Grönt (icke oxiderat) ”Rooibos”/”Red Bush” består av icke-oxiderade torkade blad och stjälkar av växten Aspalathus linearis. Det uppvisar inga tecken på brunfärgning eller oxidering. Gröna (icke-oxiderade) blad av ”Rooibos”/”Red Bush” har en dominerande ljusgrön färg, med rödbruna smala stjälkar och vita kvistbitar. Vattenhalten hos grönt (icke-oxiderat) ”Rooibos”/”Red Bush” är under 5 %. |
| --- | --- |

b)

Grönt (icke oxiderat) ”Rooibos”/”Red Bush” består av icke-oxiderade torkade blad och stjälkar av växten Aspalathus linearis. Det uppvisar inga tecken på brunfärgning eller oxidering. Gröna (icke-oxiderade) blad av ”Rooibos”/”Red Bush” har en dominerande ljusgrön färg, med rödbruna smala stjälkar och vita kvistbitar. Vattenhalten hos grönt (icke-oxiderat) ”Rooibos”/”Red Bush” är under 5 %.

Doften och smaken hos ”Rooibos”/”Red Bush” bestäms med hjälp av ett mänskligt sensoriskt test som utförs av en utbildad testare. Doften och smaken hos olika partier av ”Rooibos”/”Red Bush” kan skilja sig åt, men genom att analysera ett stort stickprov har det visat sig att följande aromer kan förekomma i teet i olika stor utsträckning:

| Arom | Söt | Honung |
| --- | --- | --- |
| Kola |
| Fruktig | Citrusfrukt |
| Bär |
| Aprikossylt |
| Träig | Blad/stjälkar |
| Rökt/bränd |
| Blommig | Fynbos |
| Parfym |
| Kryddig | Kanel |
| Smak och munkänsla | Grundsmaker | Söt |
| Besk |
| Sur |
| Munkänsla | Mjuk och len |
| Sträv |

Arom

Söt

Honung

Kola

Fruktig

Citrusfrukt

Bär

Aprikossylt

Träig

Blad/stjälkar

Rökt/bränd

Blommig

Fynbos

Parfym

Kryddig

Kanel

Smak och munkänsla

Grundsmaker

Söt

Besk

Sur

Munkänsla

Mjuk och len

Sträv

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Den enda råvaran för ”Rooibos”/”Red Bush” är nyskördade blad och stjälkar av Aspalathus linearis.

Det innehåller 0,02–1,16 % aspalathin och upp till 0,4 % nothofagin.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Under produktionen av ”Rooibos”/”Red Bush” måste följande steg äga rum i det avgränsade geografiska området:

| a) | Frön av växten Aspalathus linearis samlas in av lokala frösamlare, ofta från myrstackar. Samlarna levererar sedan fröna till jordbrukare. Detta är en urgammal tradition som lever kvar som en väsentlig del av dagens rooibosodling. |
| --- | --- |

a)

Frön av växten Aspalathus linearis samlas in av lokala frösamlare, ofta från myrstackar. Samlarna levererar sedan fröna till jordbrukare. Detta är en urgammal tradition som lever kvar som en väsentlig del av dagens rooibosodling.

| b) | Rooibos odlas kommersiellt eller är naturligt vildväxande. |
| --- | --- |

b)

Rooibos odlas kommersiellt eller är naturligt vildväxande.

| c) | Den skördas från odlade fält (antingen mekaniskt eller manuellt) eller ute i naturen (endast manuellt). |
| --- | --- |

c)

Den skördas från odlade fält (antingen mekaniskt eller manuellt) eller ute i naturen (endast manuellt).

| d) | Den bearbetas och torkas på en tebearbetningsanläggning. Bearbetningsanläggningen kan vara belägen på eller utanför jordbruksanläggningen, men den måste ligga inom det avgränsade området. |
| --- | --- |

d)

Den bearbetas och torkas på en tebearbetningsanläggning. Bearbetningsanläggningen kan vara belägen på eller utanför jordbruksanläggningen, men den måste ligga inom det avgränsade området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

”Rooibos”/”Red Bush” kan blandas med teer, infusioner och andra produkter, oavsett om de är avsedda som livsmedel eller inte. Dessa produkter ska märkas i enlighet med de regler för märkning av produkter som gäller på det territorium där produkten saluförs.

Som vägledning anses följande vara förenligt med användningen av namnet ”Rooibos”/”Red Bush”:

| — | För att slutprodukten ska få märkas med produktbeteckningen ”Rooibos”/”Red Bush” ska den innehålla 100 % torkade blad och stjälkar av Aspalathus linearis. |
| --- | --- |

—

För att slutprodukten ska få märkas med produktbeteckningen ”Rooibos”/”Red Bush” ska den innehålla 100 % torkade blad och stjälkar av Aspalathus linearis.

| — | Om ”Rooibos”/”Red Bush” blandas med en annan produkt får ”Rooibos”/”Red Bush” användas som huvuddeskriptor (”Rooibos”/”Red Bush” <<annan produkt>>) om






  — | ”Rooibos”/”Red Bush” är den huvudsakliga beståndsdelen, |
| --- | --- | --- |

—

Om ”Rooibos”/”Red Bush” blandas med en annan produkt får ”Rooibos”/”Red Bush” användas som huvuddeskriptor (”Rooibos”/”Red Bush” <<annan produkt>>) om

—

”Rooibos”/”Red Bush” är den huvudsakliga beståndsdelen,

| — | exakta procentangivelser anges på etiketten/förpackningen, och |
| --- | --- |

—

exakta procentangivelser anges på etiketten/förpackningen, och

| — | slutprodukten fortfarande är igenkännlig som ”Rooibos”/”Red Bush” såsom den kännetecknas i produktbeskrivningen. |
| --- | --- |

—

slutprodukten fortfarande är igenkännlig som ”Rooibos”/”Red Bush” såsom den kännetecknas i produktbeskrivningen.

| — | Om en annan produkt blandas med ”Rooibos”/”Red Bush” får ”blandning av <<annan produkt>> och ’Rooibos’/’Red Bush’” användas som deskriptor endast om den innehåller ”Rooibos”/”Red Bush” och om






  — | ”Rooibos”/”Red Bush” ger särskiljningsförmåga åt produkten, |
| --- | --- | --- |

—

Om en annan produkt blandas med ”Rooibos”/”Red Bush” får ”blandning av <<annan produkt>> och ’Rooibos’/’Red Bush’” användas som deskriptor endast om den innehåller ”Rooibos”/”Red Bush” och om

—

”Rooibos”/”Red Bush” ger särskiljningsförmåga åt produkten,

| — | innehållet i ”Rooibos”/”Red Bush” anges i exakt procent på etiketten/förpackningen, och |
| --- | --- |

—

innehållet i ”Rooibos”/”Red Bush” anges i exakt procent på etiketten/förpackningen, och

| — | produkten med högst procent anges först på etiketten. |
| --- | --- |

—

produkten med högst procent anges först på etiketten.

| — | Smaksatta teer och infusioner av ”Rooibos”/”Red Bush” med flytande smaktillsatser (smaksatt ”Rooibos”/”Red Bush”) får kallas ”Rooibos”/”Red Bush” <<flytande smaktillsats>> om






  — | ”Rooibos”/”Red Bush” är den huvudsakliga beståndsdelen (efter vatten), |
| --- | --- | --- |

—

Smaksatta teer och infusioner av ”Rooibos”/”Red Bush” med flytande smaktillsatser (smaksatt ”Rooibos”/”Red Bush”) får kallas ”Rooibos”/”Red Bush” <<flytande smaktillsats>> om

—

”Rooibos”/”Red Bush” är den huvudsakliga beståndsdelen (efter vatten),

| — | innehållet i ”Rooibos”/”Red Bush” anges i exakt procent på etiketten/förpackningen, och |
| --- | --- |

—

innehållet i ”Rooibos”/”Red Bush” anges i exakt procent på etiketten/förpackningen, och

| — | slutprodukten fortfarande är igenkännlig som ”Rooibos”/”Red Bush” såsom den kännetecknas i produktbeskrivningen. |
| --- | --- |

—

slutprodukten fortfarande är igenkännlig som ”Rooibos”/”Red Bush” såsom den kännetecknas i produktbeskrivningen.

| — | Andra produkter (till exempel extrakt, tvålar, krämer, yoghurt, spritdrycker osv.) av ”Rooibos”/”Red Bush” <<annan produkt>> får anges inom eller i nära anslutning till produktens varubeteckning samt i märkning, presentation och marknadsföring av det om






  — | produkten inte innehåller någon jämförbar ingrediens, dvs. en ingrediens som delvis eller helt kan ersätta ”Rooibos”/”Red Bush”, |
| --- | --- | --- |

—

Andra produkter (till exempel extrakt, tvålar, krämer, yoghurt, spritdrycker osv.) av ”Rooibos”/”Red Bush” <<annan produkt>> får anges inom eller i nära anslutning till produktens varubeteckning samt i märkning, presentation och marknadsföring av det om

—

produkten inte innehåller någon jämförbar ingrediens, dvs. en ingrediens som delvis eller helt kan ersätta ”Rooibos”/”Red Bush”,

| — | ”Rooibos”/”Red Bush” används i tillräckliga mängder för att ge produkten i fråga en utmärkande karaktär, |
| --- | --- |

—

”Rooibos”/”Red Bush” används i tillräckliga mängder för att ge produkten i fråga en utmärkande karaktär,

| — | procentandelen av ”Rooibos”/”Red Bush” anges inom eller i nära anslutning till livsmedlets varubeteckning eller, om så inte är möjligt, i förteckningen över ingredienser, i direkt anslutning till ingrediensen i fråga, och |
| --- | --- |

—

procentandelen av ”Rooibos”/”Red Bush” anges inom eller i nära anslutning till livsmedlets varubeteckning eller, om så inte är möjligt, i förteckningen över ingredienser, i direkt anslutning till ingrediensen i fråga, och

| — | andra benämningar, förkortningar eller symboler som åtföljer en registreringsbeteckning i märkningen, inom eller i nära anslutning till ett livsmedels varubeteckning eller förteckning över ingredienser, inte ger intryck av att produkten i sig utgör en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

—

andra benämningar, förkortningar eller symboler som åtföljer en registreringsbeteckning i märkningen, inom eller i nära anslutning till ett livsmedels varubeteckning eller förteckning över ingredienser, inte ger intryck av att produkten i sig utgör en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för framställning, torkning och oxidering av ”Rooibos”/”Red Bush” är följande:

| a) | Västra Kapprovinsen: kommunerna Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, City of Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof och Witzenberg. |
| --- | --- |

a)

Västra Kapprovinsen: kommunerna Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, City of Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof och Witzenberg.

| b) | Norra Kapprovinsen: kommunen Hantam. |
| --- | --- |

b)

Norra Kapprovinsen: kommunen Hantam.

5.   Samband med det geografiska området

Geografiskt område

Smaken och den särskilda sammansättningen hos ”Rooibos”/”Red Bush” har ett direkt samband med det klimat där det växer. Efter den kalla och regniga vintern växer buskarna under vår och tidig sommar, för att därefter mogna och ackumulera polyfenol när vädret blir varmare och torrare. Om Aspalathus linearis hade växt i något annat klimat skulle den följaktligen inte ha samma egenskaper som ”Rooibos”/”Red Bush”, eftersom polyfenolhalten skulle vara lägre. För att förstå detta orsakssamband är det viktigt att notera hur Aspalathus linearis har anpassat sig till områdets unika klimat, jordmån och geografi.

Det geografiska område där ”Rooibos”/”Red Bush” växer är känt för sina heta, torra somrar och kalla, regniga vintrar. Den 27 oktober 2015 uppmättes en temperatur på 48,3 °C i Vredendal, den högsta oktobertemperatur som någonsin uppmätts på jorden. Nederbörden i området varierar mellan 380–635 mm per år och den största delen av denna mängd faller på vintern, med tillfälliga skurar tidigt på sommaren och sent på hösten. Den långa, heta sommaren är exceptionellt torr. Jordmånen i området härrör från platåbergssandsten, vilket resulterar i näringsfattiga, grova och sandiga jordmåner med pH-värden på 4,5–5,5. Platåbergssandsten består till största del av kvartssandsten som avsattes för cirka 510–400 miljoner år sedan. Det är det hårdaste och mest erosionsresistenta lagret i Cape-supergruppen.

”Rooibos”/”Red Bush” har utvecklat vissa unika egenskaper (t.ex. formen och beläggningen på bladen) för att anpassa sig till det hårda klimatet. Förutom ett nät av sidorötter precis under markytan som kan dra nytta av även lätt nederbörd, har växten också en lång pålrot som når ända ned till två meters djup och som hjälper växten att hitta och nå vatten under de torra somrarna. Sidorötterna gör att växten kan ta till sig mer fosfor från jorden, som är bland de mest fosforfattiga i världen.

En av de största hemligheterna bakom anpassningen hos ”Rooibos”/”Red Bush” till detta hårda klimat är det symbiotiska förhållandet med de kvävefixerande bakterierna på växtens rötter. Aspalathus linearis är en baljväxt, och som sådan omvandlar bakterierna på växtens rötter kvävedioxid till biologiskt användbar ammoniak i en process som kallas kvävefixering. Växten absorberar och utnyttjar kvävet i utbyte mot att ge bakterierna föda. Denna process är vanlig hos baljväxter, men det som är unikt för Aspalathus linearis är att den inhemska bakterien bradyrhizobium är naturligt tålig mot syra och att växten har viss förmåga att ändra pH-värdet i rhizosfären för att främja symbiosen och näringstillgången för grödor som växer i denna annars näringsfattiga och sura jordmån. Det har rapporterats i litteraturen att mycket få symbioser klarar av sådana extrema förhållanden av sur jord och näringsfattighet samtidigt som de kan hantera lika höga kvävenivåer som Aspalathus linearis.

Producenterna av ”Rooibos”/”Red Bush” har dragit nytta av de heta och torra somrarna för att torka det skördade materialet på naturlig väg. ”Rooibos”/”Red Bush” skördas varje år under den heta sommaren och soltorkas direkt efter skörden. Den starka solen och bristen på nederbörd möjliggör naturlig torkning av ”Rooibos”/”Red Bush”, under vilken oxideringsprocessen kan kontrolleras på optimalt sätt.

Mänskliga insatser

Trots att Kaps floraregion (med den särskilda vegetationen ”fynbos”) är den minsta av världens sex floraregioner har den störst mångfald. Denna region är en av de mest unika platserna i världen för växter vad gäller mångfald, täthet och antal endemiska arter. Aspalathus linearis är dock en av ett begränsat antal växter som har lyckats övergå från vild till odlad gröda, och den är en av relativt få ekonomiskt viktiga fynbosväxter än så länge, vilket är resultatet av mänskliga insatser.

För nästan 250 år sedan rapporterade den svenska botanisten Carl Thunberg att han under sina resor i Afrika 1772 hade träffat lokalbefolkningen och noterade att de använde ”Rooibos”/”Red Bush” som en dryck. Blad och stjälkar av ”Rooibos”/”Red Bush” samlades in uppe i bergen och buntades ihop i jutesäckar som transporterades nedför de branta sluttningarna på åsneryggar. Det var vid denna tid som de grundläggande framställningsmetoderna för ”Rooibos”/”Red Bush” utvecklades, metoder som används än i dag (först skärs bladen och stjälkarna och genomgår bladmaceration, sedan ”svettas” eller jäses teet i högar och sprids slutligen ut för att torka i solen).

Runt 1930 blev Le Fras Nortier, lokal läkare i Clanwilliams och naturälskare, intresserad av ”vildbuskte” och började experimentera med ”Rooibos”/”Red Bush”. Det var svårt att hitta frön av ”Rooibos”/”Red Bush” (eftersom de är mycket små), och Norier bad lokalbefolkningen, varav några var hans patienter, att leta efter frön i den sandiga jordmånen och samla in några åt honom. En khoikvinna gav honom en tändsticksask full med frön, och Nortier fick senare reda på hur hon hade lyckats med detta. Hon följde efter myror som bar med sig frön av ”Rooibos”/”Red Bush” till sina bon. Hon bröt sedan upp bona för att samla in fröna, samtidigt som hon alltid lämnade kvar några så att myrorna kunde överleva. Detta sätt att samla frön används fortfarande av vissa frösamlare.

Nortier försökte hitta ett sätt att föröka fröna och upptäckte att de endast grodde efter att ha spruckit öppna – vilket efterliknar effekten av bergsbränder. Nortier odlade de första växterna på Klein Kliphuis-odlingen i närheten av Clanwilliam. Han upptäckte att fröna bör odlas i januari och att den bästa tidpunkten för utplantering av de små groddplantorna är strax efter kraftigt regn när mer regn väntas. Nortier inspirerade och uppmuntrade även de lokala jordbrukarna att börja odla ”Rooibos”/”Red Bush”.

Dessa metoder för frösamling och frööppning används än i dag, och Aspalathus linearis produceras under torra markförhållanden eftersom växten är anpassad till torra, heta somrar. Dessa miljöförhållanden påverkar den kemiska sammansättningen hos ”Rooibos”/”Red Bush”, särskilt halten och typen av polyfenoler i slutprodukten. Producenter av ”Rooibos”/”Red Bush” har anpassat sin markförvaltning och sina odlingsmetoder till de hårda förhållandena i regionen. Som ett exempel kan bränder inte användas för att röja områden för odling, eftersom de förstör markens organiska innehåll. Dessutom spelar täckgrödor en viktig roll i de olika stegen i odlingsprocessen, och minimerad eller reducerad jordbearbetning är gängse praxis.

Skörden äger rum under de torra sommarmånaderna november till maj, och 20 % av växtmaterialet måste lämnas kvar på växten. De nyskördade materialet måste levereras till tebearbetningsanläggningen inom 72 timmar från skörd, och en mekanisk skärmaskin används för att göra stjälkarna och bladen mindre, så att de är mellan 1–10 mm långa. För oxiderat ”Rooibos”/”Red Bush” exponeras därefter det nyskurna materialet för solen i uppradade högar på bearbetningsanläggningens betong- eller stengolv. Bladen i raderna blöts, macereras och vänds med regelbundna intervaller tills rätt textur uppnås, varefter de sprids ut i tunna lager i anläggningen för att torka. För icke-oxiderat (grönt) ”Rooibos”/”Red Bush” sprids bladen och stjälkarna ut i tunna lager i anläggningen direkt efter det att de har skurits till 1–10 mm längd.

Processen i tebearbetningsanläggningen beskrivs ofta som en konst; den är en av de viktigaste delarna av produktionsprocessen för ”Rooibos”/”Red Bush” och kräver särskild sakkunskap och expertis. Tetillverkaren kontrollerar noga teets färg, textur och vattenhalt tills det har den önskade tvåliga känslan. En vanlig metod är att ta en handfull av det blöta, macererade teet och krama det i näven – om vattenhalten är korrekt kommer lite vätska att sippra ut mellan fingrarna.

Tesorterare utvärderar kvaliteten på ”Rooibos”/”Red Bush” enligt ett antal faktorer, bland annat färgen på de torra och mättade bladen, intensiteten, färgen och klarheten hos infusionen samt doften och smaken. Doften och smaken bedöms med hjälp av utbildade smakpaneler. Ett sensoriskt hjul har utvecklats som ett värdefullt verktyg för att underlätta kommunikationen mellan producenter, bearbetare, sorterare, återförsäljare, smaktillsättare, importörer och konsumenter av ”Rooibos”/”Red Bush”. För att underlätta tolkningen av deskriptorerna har ett vägledande sensoriskt lexikon även utarbetats för vissa av deskriptorerna.

Specifika uppgifter om produkten

De unika sensoriska egenskaperna (eller smaken och munkänslan) hos ”Rooibos”/”Red Bush” har 27 beskrivande attribut. De 20 aromdeskriptorerna och de sju smak- och munkänsledeskriptorerna baseras på analyser av ett stort stickprov och återger den sensoriska profilen hos ”Rooibos”/”Red Bush”.

De unika sensoriska egenskaperna hos ”Rooibos”/”Red Bush” kan tillskrivas den komplexa fenolkemin i Aspalathus linearis. Flavonoidsammansättningen hos ”Rooibos”/”Red Bush” är unik såtillvida att den innehåller såväl aspalathin och aspalalinin som de sällsynta föreningarna nothofagin och enolfenylpyruvatsyreglukosid. Trots att flavonoider förekommer i hela växtriket har aspalathin hittills bara upptäckts i Aspalathus linearis, vilket ger växten dess unika sensoriska egenskaper.

I föregående avsnitt noterades att användningen av torkade blad och stjälkar av ”Rooibos”/”Red Bush” som te dokumenterades för första gången för nästan 250 år sedan. Sedan dess har detta fruktiga, söta, koffeinfria och tanninfattiga te blivit en kulturell ikon för Sydafrika. Undersökningar som utfördes 2005 visade att ”Rooibos”/”Red Bush” var en av de tio mest konsumerade livsmedlen i en informell bosättning i Sydafrika.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---